text:
⭐Tidskriften för Svensk Psykiatri
 Download "Tidskriften för Svensk Psykiatri"
 1 Tidskriften för Svensk Psykiatri #4 Tidskrift för Svenska Psykiatriska Föreningen, Svenska Föreningen för Barn- och Ungdomspsykiatri och Svenska Rättspsykiatriska Föreningen - December 2013 Ansvarig utgivare: Lena Flyckt Huvudredaktör: Tove Gunnarsson2 Innehållsförteckning: Alltid i Svensk Psykiatri: 3 Redaktionsruta 3 Redaktionell ledare, Tove Gunnarsson 4 SPF styrelseruta, Ledare. Lena Flyckt 5 SFBUP styrelseruta, Ledare. Lars Joelsson 6 SRPF styrelseruta, Ledare. Kristina Sygel 12 Bokrecension: Tryggare kan flera vara. Samtal med små barn och deras föräldrar, Björn Wrangsjö 14 Kommande temanummer 16 Tigers krönika, Mikael Tiger 20 Bokrecension: Compassion-fokuserad terapi, Björn Wrangsjö 46 Bokrecension: Smalast när hen dör vinner, Hanna Edberg 56 Kalendarium 66 Bokrecension: Så länge vi lever. Hur insikten om livets korthet kan tydliggöra nuet och dess möjligeter, Lars Albinsson frågor till Isak Sundberg, ordförande i SLUP, Stina Djurberg 70 Bokrecension: Ibland finns det inga enkla svar, en bok om självskadebeteende och ätstörningar, Margareta Malm Aktuell information: 9 Satsning på vetenskaplig forskning för mental hälsa, Lena Flyckt, Lise-Lotte Risö Bergerlind, Martin Schalling 13 En något förändrad redaktion, Tove Gunnarsson 13 Ny förening för at sprida kunskap om psykodrama, Ingvar Karlsson 19 Ny redaktionsmedlem, Maria Larsson 27 Är du ST-läkare? Engagera dig i SLUP! SLUP-styrelsen 38 METIS-kansli, regional studierektor för specialister och ST-läkare. - Västra Götalandsregionen satsar på kompetensutveckling inom psykiatrin! Margareta Malm, Lise-Lotte Risö Bergerlind 42 Raffaella Björcks pris för pedagogiska insatser inom psykiatrin 43 Kallese och dagordning till årsmöte med Svenska Psykiatriska Föreningen 49 Pånyttfödelsen av en kongress, Hans-Peter Mofors 50 Svenska Psykiatrikongressen, mars 2014 Program 56 Föreslå hedersledamot i Svenska Psykiatriska Föreningen 57 SPF:s vision, mål och handlingsplan Hur går vi vidare? Lena Flyckt, Lise-Lotte Risö Bergerlind, Maria Larsson 59 Levnadsvanor och psykisk hälsa i hög ålder, Ingvar Karlsson 80 Psykiatrifonden - din möjlighet att göra skillnad, Simon Kyaga 85 Samordnare med kommunikationsbehov, Lotta Jernström 88 Levnadsvanor ges hög prioritet, Jill Taube Debatt, diskussion, annat: 33 En välplanerad räkmacka, Isak Sundberg 44 Stigmatisering av psykiskt sjuka personer, Jayanti Chotai 71 Den förändringsbara hjärnan. Finns framtidens psykiatri redan nu? Björn-Erik Thalén 82 Hur kan en vxenpsykiatrisk mottagning samverka med vårdgrannar och slutenvård? Lars Albinsson 89 Ett systemiskt perspektiv på BUP - med bland annat fokus på vårdgaranti, Bo Lundin Tema: 7 Varför jobbar man så mycket egentligen? Daniel Frydman 18 Det är inte vår patient eller min verksamhetschef är starkare än din! Maria Larsson 26 Prel. resultat från DBT-teamen vid SÄS, Tommy Skjulsvik 28 Ny behandlingsmetod för personer med självskadebeteende utvärderas i Sverige, Johan Bjureberg 29 Pressmedelenade om ny behandlingsmetod mot självskadebeteende. 32 Från hopplöshet till framtidstro. Upplevelser av mentaliseringsbaserad terapi, Vendela Wihlborg 34 Vad fick dig att sluta skada dig själv? Johanna von Schedvin 46 Bokrecension: Smalast när hen dör vinner, Hanna Edberg 61 Vårdkedja för patienter med emotionellt instabil personlilghetsstörning/borderline, Stina Djurberg 68 Att döva själens smärta, Rebecca Anserud 70 Bokrecension: Ibland finns det inga enkla svar, en bok om självskadebeteende och ätstörningar, Margareta Malm 76 Patologiskt internetmissbruk, depression och suicidalitet hos ungdom, Rigmor Stain, Danuta Wasserman 92 Självet och suicidaliteten, Jan Beskow, Anna Ehnvall, Gunilla Klensmeden, Ullakarin Nyberg Rapporter från möten och resor 10 Rapport från AACAP 2013 i Orlando, Lars Joelsson 22 Barcelona! ECNP 5-9 oktober Svante Bäck 31 En helt vanlig vecka i en BUP-ST-läkares liv! Epikris AACAP-kongressen i Orlanda, USA, Nina Delling, Ulrika Åhlund 35 Ryssen kom, såg och bjöd oss tillbaks, Isak Sundberg 36 Besök i Moskva - hur blev det? Olof Bouveng, Jerker Hanson, Per Nettelbladt, Johan Reutfors, Isak Sundberg 40 UEMS höstmöte i Lissabon. Maria Markhed 47 Möte med Joint Committee i Helsingfors, 8-9 november 2013, Lise-Lotte Risö Bergerlind 58 Svenska Psykiatriska Föreningen på Bok- och Biblioteksmässan september i Göteborg, Lise- Lotte Risö Bergerlind 2 Tidskriften för Svensk Psykiatri #4, December 20133 Tidskrift för Svenska Psykiatriska Föreningen, Svenska Föreningen för Barn- och Ungdomspsykiatri och Svenska Rättspsykiatriska Föreningen - September 2013 Ansvarig utgivare: Lena Flyckt Huvudredaktör: Tove Gunnarsson Tidskriften för Svensk Psykiatri #4 Tidskriften för Svensk Psykiatri Svensk Psykiatri Tidskrift för Svenska Psykiatriska Föreningen, Svenska Föreningen för Barn- och Ungdomspsykiatri och Svenska Rättspsykiatriska Föreningen Ansvarig utgivare Lena Flyckt Huvudredaktör Tove Gunnarsson Redaktörer Hanna Edberg Daniel Frydman Maria Larsson Gloria Osorio Björn Wrangsjö Teknisk redaktör Stina Djurberg Foto/grafisk design Carol Schultheis (där inget annat anges) Omslagsbild Shutterstock/ ChameleonsEye Internet Annonser skickas till Många sidor blev det... igen. Den här gången har vi fått så många bidrag att vi tvingats spara på några till nästa nummer. Vi begränsas av att vi av tekniska skäl måste ha ett sidantal som är jämnt delbart med fyra, och att vi inte kan ha fler än 96 sidor. Se där vilket lyxproblem! Men vi är så väldigt glada att ni skriver, så sluta inte med det! Temat Att skada sig själv har tolkats på mer än ett sätt, bidragen handlar inte enbart om våra patienter utan även om hur vi gör oss själva illa. I nästa nummer blir temat Vändpunkter. Även det är ett begrepp som vi tror att man kan vrida och vända en del på. Vad är det som händer när en människa blir drabbad av psykisk sjukdom? Hur gick det till? Och vad ledde till förbättring eller tillfrisknande? Går det att identifiera något avgörande i form av behandling, händelse eller möte? Har Du kanske själv varit med om en vändpunkt i Ditt yrkesliv? Något som fick Dig att se på Ditt arbete, eller på diagnostik och behandling i ett nytt ljus? Kanske har Du bytt specialitet vad var det i så fall som ledde fram till det? Här går det förstås att knyta an till förra numrets tema Varför blev jag psykiater egentligen? Ämne är intressant även ur större, historiskt perspektiv vilka vändpunkter har psykiatrin varit med om? Må de förestående helgerna innebära att ni alla får en tids välförtjänt vila. Och att det blir extra tid att skriva bidrag till Svensk Psykiatri! Så tänk till och skriv till oss! Tove Gunnarsson Redaktör svensk Psykiatri Tidskriften för Svensk Psykiatri #4, December4 Välkomna! Med detta nummer vill vi rikta oss till alla psykiatriker i landet, både medlemmar och blivande medlemmar. Vi vill göra er alla uppmärksamma på de fördelar man får som medlem i Svenska Psykiatriska Föreningen. Genom SPF får man gratis tillgång till företagsoberoende fort- och vidareutbildning utifrån senaste evidens: CPD on-line är en utbildningsportal på vår hemsida där man kan testa sina kunskaper i de flesta specialistområden. Om man då märker att man behöver förkovra sig kan man finna både inlärningsmoduler och föreläsningar. Som medlem får man dessutom tidskriften Svensk Psykiatri, Nordic Journal of Psychiatry och The Nordic Psychiatrist. Som medlem i SPF är du även medlem i World Psychiatric Association (WPA) och Nordic Psychiatric Associations (NPA) vilket bl.a. innebär reducerad kongressavgift. Nästa möte för WPA är sept 2014 och för NPA i Köpenhamn SPF syns, deltar i och arrangerar ett stort antal symposier och kongressen; Almedalsveckan, Sommarskolan för hemvändande utlandsstuderande läkare, Bok- och Biblioteksmässan, Läkaresällskapets Riksstämma och dessutom en kommande (2015) nationell kongress om metabol sjukdom vid psykisk ohälsa arrangerad av SPF tillsammans med Svensk Förening för Diabetologi, Svensk Förening för Allmänmedicin och Socialdepartementets Anders Printz som representant för PRIO-satsningen. SPF har publicerat ett stort antal kliniska riktlinjer och är på gång med ytterligare ett antal. I oktober i år lanserades det senaste riktlinjearbetet: Psykiatrisk tvångsvård - kliniska riktlinjer för vård och behandling. Det är den första kliniska behandlingsriktlinjen inom området tvångsvård någonsin! Andra aktuella riktlinjer är Äldrepsykiatri, Suicidnära patienter och Kliniska riktlinjer för ECT-behandling, varav den sistnämnda kommer ut i början av SVENSKA PSYKIATRISKA FÖRENINGENS STYRELSE Ordförande: Lena Flyckt Vice ordförande: Hans-Peter Mofors Sekreterare: Cecilia Mattisson Skattmästare: Astrid Lindstrand Vetenskaplig sekreterare: Ullakarin Nyberg Facklig sekreterare: Karin Grönvall Redaktör Svensk Psykiatri: Tove Gunnarsson Ledamot: Lise-Lotte Risö Bergerlind Ledamot: Fredrik Åberg ST-representant: Isak Sundberg Kansli: Svenska Psykiatriska Föreningen Sundsvall Hemsida: Webmaster: Stina Djurberg SPF driver viktiga frågor för sina medlemmar genom remissvar. Bara i år har vi levererat 10 remiss-svar på angelägna frågor från metoder för bedömning av sjukskrivningar, den nya patient-rättighetslagen till patientsäkerhet för vuxna med nedsatt beslutsförmåga. Andra viktiga frågor där SPF har engagerat sig är förslaget till slopad AT-tjänstgöring och förslaget till ny tvångslagstiftning. Genom debattinlägg och skrivelser direkt till ansvariga politiker har psykiatriker genom SPF en röst som hörs och tas till vara. Ett exempel på konkret effekt av ett debattinlägg i Läkartidningen var att läkemedlet perfenazin i depå-form fortsatte att tillverkas för de nordiska länderna. En annan fråga där SPF har engagerat sig är gentemot den alltmer ökande administrativa bördan som ersättningssystemet och andra registreringar har fört med sig. Föreningen har respekt för att man bör redovisa effekter av psykiatrisk behandling, men anser att det bör ske med få och väl valda mått som ansluter till evidens. Sist men inte minst är Svenska Psykiatrikongressen årets stora tilldragelse som kommer att vara späckat med debatter, föreläsningar, seminarier, vetenskap och kulturella spår. Livsstilsfrågor och somatisk översjuklighet är också något som belyses. ST-läkarfrågor som handledning, utbudet av ST-kurser och nya målbeskrivningar redovisas. Två stipendier kommer att delas ut, Cullbergs resestipendium och det Pedagogiska priset till Raffaella Björcks minne... Välkomna till vår gemenskap! Vinterhälsningar från Lena Flyckt Ordförande i Svenska Psykiatriska Föreningen 4 Tidskriften för Svensk Psykiatri #4, December 20135 SVENSKA FÖRENINGEN FÖR BARN- OCH UNGDOMSPSYKIATRIS STYRELSE Har du lust att dra i nödbromsen? För ett par år sedan läste jag om en svensk filosof, Ladislaus Horatius, som våren 1993 drog i nödbromsen på X2000 som demonstration mot vår kultur som dyrkar snabbheten som självändamål. Hans ord var effektivitet, snabbhet och billighet är som ett framrusande tåg på kollisionskurs mot kvalitet, eftertanke och möjlig poesi. Det känns som tåget är ännu snabbare i dag. Runt omkring hör jag hela tiden arbetskamrater och vänner som känner sig stressade och som inte tycker att de hinner med. Det gäller i allra högsta grad också patienter som klagar på att de är stressade av kraven från skolan. Det sägs att vi aldrig har varit så många läkare i Sverige som just nu och ändå är vi mer stressade än någonsin. Tekniken som tillåter oss att alltid vara uppkopplade och direkt svara på mail bidrar säkert. Jag kan ju själv se hur stressad jag blir av att se min inkorg i mailen efter två veckors frånvaro. Det fanns då flera mail som jag redan borde svarat på. Men viktigare är nog att det blivit mer fokus och krav på oss i sjukvåren att vara effektivare. Det gäller alla discipliner, även barn- och ungdomspsykiatrin. Allt detta framkallar önskan att dra i nödbromsen och längta tillbaka. Men var det verkligen bättre då? Jag kom att tänka på hur det var när jag började som läkare i Norrbotten i slutet av 70-talet. SVT:s Nord Nytt frågade dåvarande lanstingsrådet Erik Hammarstedt hur han såg på kvaliteten inom sjukvåden. Han svarade då att den var utmärkt, det fanns inga köer till operationer av höftplastik, gråstarr eller coronar by-pass. Det var hans och säkert mångas syn på sjukvårdens kvalitet då. Ingen nämnde psykiatrin eller för den delen barn- och ungdomspsykiatrin. Så är det inte i dag, mycket fokus ligger på just barn- och ungdomspsykiatrin, vilket i grunden är bra. Myndigheter, föräldrar och vi själva inom verksamheten ställer krav på effektivare behandling och kortare väntetider. Kravet på oss läkare att vara med i utredningar och behandling ökar hela tiden, vilket är mycket positivt. Problemet är dock att vi fortfarande är för få. Det blir lätt att läkarna skall rycka in när det inte fungerar och erbjuda mediciner eller att medverka till att barnet får en diagnos så snart som möjligt. Många av oss känner att man inte är med i själva utvecklingsarbetet. Ordförande: Lars Joelsson Vice ordförande: Lisa Palmersjö Facklig sekreterare: Mie Lundqvist Kassör: Valeria Varkonyi Vetenskaplig sekreterare: Maria Unenge Hallerbäck Utbildningsansvarig: Gunnel Svedmyr Medlemsansvarig: Ulrika By Ledamot: Shiler Hussami Ledamot: Håkan Jarbin ST-representant: Sara Lundqvist SFBUP:s hemsida: Webmaster: Stina Djurberg Styrelsen vill försöka att fånga upp läkarnas arbetsmiljö och arbetsvillkor. Varje läkare skall ha en delegation som tydliggör det medicinska ledningsansvaret. Men hur många har det? Om vi skall kunna behålla och rekrytera fler läkare till barnoch ungdomspsykiatrin så är dessa frågor mycket viktiga. Jag kan stå ut med en del stress om jag samtidigt känner att jag har inflytande på min arbetssituation. Ibland är inte saker som man tror när man läser tidningar och hör på radio och ser på TV. Jag läste Manpower Work Lifes undersökning att läraryrket nu hade seglat in på tio i topp av de mesta populära yrkena. Vem kunde tro det när man hör hur alla klagar på skolan och dess lärare. Det var den roligaste och trevligaste nyhet som jag läst på länge. Jag hoppas verkligen att fler duktiga ungdomar satsar på läraryrket. Det tråkiga i undersökningen var dock att läkarna, som 2011 kom på 5:e plats, nu helt hade försvunnit från tio-itopplistan. En väckarklocka så god som någon. I förra ledaren beskrev jag min känsla av maktlöshet när jag satt vid köksbordet hemma hos en flicka som inte ville prata med mig och hur hoppet återvände när jag fick en kopp kaffe. Nu har jag åter träffat henne vid köksbordet. Denna gång fick jag prata med en betydligt gladare flicka som vaknat upp efter flera månaders depression. Jag kände mig glad och lätt efter besöket och det stärkte mig i att man inte skall ge upp och att det ibland kan vara bra att det finns mediciner. Lars Joelsson Ordförande i BUP-läkarföreningen, SFBUP Tidskriften för Svensk Psykiatri #4, December6 För egen motor Vi i SRPF:s styrelse kan glatt konstatera att en av våra största satsningar, ST-utbildningen i rättspsykiatri, börjat gå för egen motor. Den första ST-kursen av rättspsykiater för blivande rättspsykiater (Generell riskbedömning inom rättspsykiatri och kriminalvård) har hållits i Rättsmedicinalverkets regi under höstterminen. På kursen fanns ST-läkare och nyblivna dubbelspecialister samt flera utredande forensiska psykologer och socialutredare. Stämningen var god och kunskapsnivån mycket hög. Själv höll jag ett seminarium under vilket eleverna redovisade en riskbedömning och etiska reflektioner som de haft i hemuppgift. Redogörelserna var så pass intressanta att vi nog hade suttit där fortfarande om jag inte ställt mitt tidtagarur på att kvacka som en anka var sjunde minut för att signalera att det var dags att byta talare. Nu är det tänkt att våra 4 kurser av rättspsykiater och för blivande rättspsykiater skall löpa på, en per termin, och SRPF har bidragit till Socialstyrelsens KUST-projekt för att beskriva kursernas stora drag. Vi vill under 2014 använda några av våra lärdomar från undervisningen av våra STläkare till att planera kurser och fortbildningsinsatser även för specialister i rättspsykiatri, till exempel genom ett endagsseminarium för våra medlemmar om problematisk sexualitet. Tro dock inte att vi inom rättspsykiatrin nöjer oss med detta och nu planerar att ruva på våra kunskaper och färdigheter. Tvärt om, vill vi dela med oss till våra psykiatriska grannar och planerar en sådan insats till exempel genom vårt program på Svenska Psykiatrikongressen 2014 som vi nu planerar för fullt. Vi vill även fortsätta att representera professionen utåt genom att vara remissinstans och delta i debatter när tillfälle bjuds. Text och foto: Kristina Sygel Ordförande SRPF SVENSKA RÄTTSPSYKIATRISKA FÖRENINGEN Ordförande: Kristina Sygel Vice ordförande: Per Axel Karlsson Sekreterare: Margareta Lagerkvist Kassör: Lars Eriksson Vetenskaplig sekreterare: Katarina Howner Facklig sekreterare: Erik Dahlman Ledamot och Kriminalvårdsrepresentant: Lars-Håkan Nilsson ST-representant: Hanna Edberg Ledamöter: Sara Bromander, Harald Nilsson Hemsida: Webmaster: Stina Djurberg 6 Tidskriften för Svensk Psykiatri #4, December 20137 Varför jobbar man så mycket egentligen? En av mina uppgifter och då också en av de finare är att som redaktionsmedlem lämna bidrag till Svensk Psykiatri. Det är inte så mycket, bara en recension eller två, tankegods som bidrag till aktuella nummer etc. Sen brakar verkligheten in. Det är då frågan om vad att skada sig själv kan betyda. Jag försöker lära ut till andra om hur man kan tänka kring suicidprevention och föreläser gärna om det. Det är mycket roligt och även lärorikt för mig eftersom ingen grupp är lik den andra och nya perspektiv dyker upp beroende på gruppens sammansättning och situationen. Ständigt lika nyttigt. Från oktober till jul 30 heldagsföreläsningar, en tredjedel av dem i Stockholm. Väldigt roligt, lite ansträngande måhända med att vara tvungen att åka med X2000 som gör mig lite illamående (jag får komma ihåg att be arrangörerna att boka mig på långsammare tåg i fortsättningen), samtidigt som min egen mottagning har full bok de dagar jag är hemma. Bara värdefulla och mycket viktiga arbetsuppgifter, det är det ju. Så finns musiken, när jag får en tanke på hur man kan göra ett ljud, då kan ganska många timmar gå åt för att joxa med ljudfiler, förlänga dem, dra i dem och se vad för övertoner som döljer sig i vattendroppet från en läckande tunna på landet och om de övertonerna, ifall man lägger dem i och ur fas med varandra kan bli fundamentet till en ny låt? Kanske till och med låta just det där droppljudet vara basen för vartenda instrument i låten, bastrumman om man gör si, ett orgelsound om man gör så. Så kanske äntligen Lou Reeds my house får en svensk dräkt som gör den rättvisa, med den där känslan av vind över sjön, som jag föreställer mig. Otroligt roligt och värdefullt och viktigt, det är det ju. Sen var det dom där texterna som skulle skrivas. Frågan är vad som styr, den som enbart låter sig ledas av lustprincipen kan ju göra ganska opraktiska val, för att tidsperspektivet förskjuts när den ena saken tar stort fokus i tankarna. Hur gör folk som är sådär disciplinerade, som har en lista där de skriver upp allt som ska göras, bockar av och gör klart? Varje sak i sin tid och allting färdigt? Det är sånt som en sån som jag kan bli djupt avundsjuk på. Kan man operera in såna egenskaper? Min far var en sån person, noggrann och systematisk. Är det inte orättvist att så liten del av det gått i arv? Foto: Shutterstock/phaspirit Eller, om det inte går att operera in systematiken och ordentligheten, kan den uppfostras fram? För den som minns värstingresorna som några illbattingar från Stockholm gjorde på 90-talet visade sig, till skillnad från vad belackarna tänkte, inte fungera som en belöning för dåligt uppförande utan som en påtagligt strukturerande behandling, där de personer som flyttades bort från en oordnad miljö istället tvingades agera matroser som under tillräckligt lång tid tvingades ta ansvar för sin del i ett större sammanhang, och som efter det inte varit så kostsamma för samhället som innan. Finns en sådan straffbehandling för psykiatrer som behöver lära sig anpassa sina åtaganden till verkligheten, eller har jag livslång amnesti? Jag gör ju ändå rätt många saker som är både värdefulla, viktiga, möjligen nyttiga, och dessutom fasansfullt roliga. Känslan av otillräcklighet kanske bara är straffet för att saker får vara så bra? Eller hur var det nu igen? Daniel Frydman Psykiater, psykoterapeut, psykoanalytiker Stockholm Tidskriften för Svensk Psykiatri #4, December8 ANNONS9 Satsning på vetenskaplig forskning för mental hälsa Kära psykiatriker i hela landet! Vi startar nu en kampanj i syfte att stödja forskning om psykisk sjukdom och motverka stigmatisering av mental ohälsa. Förebilden är andra stora fonder som finansierar cancerforskning och hjärt-kärlsjukdomar. På sjuttiotalet var cancer en sjukdom för de dödsdömda. Idag lever alltfler öppet med cancer, talar om behandlingar och ser ett ljus i tunneln. Vad gjorde skillnad? På sjuttiotalet förklarade USA krig mot cancer. Ökade forskningsanslag spred sig som en löpeld världen över. Idag slår satsningen ut i nytt hopp for dem som drabbas av cancer. Tiden är nu mogen för motsvarande satsning på mental ohälsa! Det handlar om de stora folksjukdomarna som drabbar en av tre svenskar. Psykiska sjukdomar drabbar allt fler unga men döljs ofta bakom stigmatisering och tabubeläggning. Samhällets attityder kopplar direkt till bristande kunskaper om psykisk ohälsa. Hur kan forskningen hjälpa oss hitta hopp och nya vägar ur detta tabu? I Sverige finns just nu forskning i framkant som med en liten knuff skulle kunna innebära enorma kliv när det gäller förståelse för, och i förlängningen bot mot mental ohälsa. Vi behöver på bred front klarlägga sambanden mellan mental ohälsa och sociala/biologiska riskfaktorer, hur behandling kan förbättras och hur tabun kring psykisk sjukdom bekämpas. Svenska samhällets kostnader för behandling, och utebliven produktion från de drabbade uppskattas i dagsläget till ca 70 miljarder kronor per år. Denna kostnad tenderar att öka då vissa sjukdomar blir allt vanligare. Till detta ska läggas markant sänkt livskvalitet och den höga risken för suicid. De sjukdomar som innefattas i satsningen är alla sjukdomar som anses kopplade till hjärnan: anorexia, bulimi, ADHD, autism, schizofreni, bipolär sjukdom, depression och olika ångesttillstånd inom allmän-, rätts-, och barn- och ungdomspsykiatri. Ett ökat finansiellt forskningsstöd skulle innebära att forskning bättre än idag kan integreras i psykiatrisk vård och komma patienterna till del. Kliniknära forskning skulle dessutom innebära en mer kunskapsstyrd vård och ökade möjligheter till utbildning av psykiatrins personal. En rad framsteg inom forskningen har på senare tid gjort att vi närmar oss en förståelse för orsakerna bakom mental ohälsa och det är därför angeläget att öka satsningen på forskning runt psykisk ohälsa. Läget stärks ytterligare av unika register och stark metodologi inom neurovetenskap. Mycket av denna utveckling sker numera inom universitet och högskolor. Med anledning av detta nya positiva läge samt bristen på en samlande samhällelig kraft hängiven till bättre kunskap om och attityder till psykiska sjukdomar har Svenska Psykiatriska Föreningen och Psykiatrifonden tillsammans med en arbetsgrupp av engagerade forskare och intresserade tagit initiativ till denna satsning för finansiering av ny forskning och samhällsutbildning i Sverige. Gruppens ambition är att inom ramen för Psykiatrifonden skapa engagemang och medvetenhet om de stora behov som föreligger och genom aktiv insamling av medel bidra till att dessa behov möts. Ett team med kommunikatörer kommer att utveckla en kommunikationsstrategi innehållande både kommunikationsinsatser och andra konkreta aktiviteter i syfte att skapa uppmärksamhet och engagemang för vår gemensamma sak. Arbetsgruppen kommer enbart att jobba ideellt. Målgruppen är svenska företag och individer med intresse av att främja mental hälsa såväl på arbetsplatsen som i hemmet. Förutom de medel som initialt insamlas för att bekosta mediasatsningen kommer allt överskott gå oavkortat till forskning. Förmånstagare kommer att vara forskare vid svenska universitet och högskolor. Arbetsgruppen kommer att arbeta inom ramen för Psykiatrifonden och med översyn av svensk insamlingskontroll och konto. Syftet är att utöka stödet till vetenskapliga forskningsprojekt, täckande alla områden inklusive medicin, psykologi, biologi, kemi och fysik och sociologi. Ett öppet, kreativt arbetssätt där forskningsmedel kontinuerligt används till de forskningsprojekt som anses leda det tvärvetenskapliga projektet effektivast framåt kommer att vara vår ledstjärna. Forskningsmedelstilldelningen styrs av en tvärvetenskapligt sammansatt nationellt representerad vetenskaplig styrgrupp med innovationsinriktning. En bred satsning på vetenskapliga forskningsprojekt kring hjärnans sjukdomar enligt ovan skulle sätta Sverige i fokus och skapa ett nytt innovativt tvärvetenskapligt sätt att forska, till gagn för både patienter och för samhällets och företagens engagemang i att minska mental ohälsa i Sverige. Psykiatrifonden har beslutat anslå medel för att underlätta starten av ovanstående kampanj. Det är vår förhoppning att du kan bidra som medgrundare till denna insamling och därmed på effektivt sätt stötta svensk forskning. Medlemmar kommer att få ett inbetalningskort tillsammans med medlemsavgiften. Lena Flyckt, ordförande Svenska Psykiatriska Föreningen Lise-Lotte Risö Bergerlind, Ordförande, Psykiatrifonden Martin Schalling, Ordförande i arbetsgruppen Tidskriften för Svensk Psykiatri #4, December10 Rapport från AACAP 2013 i Orlando I år när AACAP, dvs. amerikanska BUP-läkarföreningen, firade 60 år hade man förlagt sin årliga kongress till Orlando. Under fem och en halv dag kunde man botanisera bland allt möjligt som berör barn och ungdomspsykiatri. Första dagen var det bland annat sammanhängande föreläsningar om psykofarmaka. Det var mycket pedagogiskt upplagt med bra föreläsare och alla power point-bilderna utskrivna. Vad lärde jag mig då under denna dag? Jag lärde mig att vi är i absoluta framkanten här i Sverige när det gäller läkemedelsbehandling. Jag tror det beror mycket på de psykofarmakologiska kurserna som Håkan Jarbin, Kerstin Malmberg och Tord Ivarsson håller varje år där man presenterar det senaste studierna. En intressant sak uppmärksammade jag dock. Det gällde hur noradrenalin och dopamin verkar i prefrontala cortex. Föreläsaren James J. McGough hävdade att noradrenalin förstärkte signalerna och dopamin minskade bruset, noise, från externa stimuli. Det stämmer ju bra med min kliniska erfarenhet. Metylfenidat, som ökar dopamin, verkar ofta så att patienten inte störs så mycket utan kan fokusera på det viktigaste. På samma sätt så har jag märkt att patienter som har ADD och behöver tydliga signaler ibland får bättre hjälp av atomoxetin. Det var roligt att koppla ihop ens kliniska erfarenhet med nya forskningsrön. Ett symposium som jag inte tvekade att besöka var Everything you always wanted to know about sleep but were too tired to ask. Jag var inte ensam, salen var överfull. Det är tydligt att sömnproblem är något som alla brottas med eller så lockades folk av den roliga rubriken. Flera föreläsare visade bilden nedan (Bild1, Sömnreglering). Det är först när dessa system samverkar som vi blir sömniga. Det betyder i korthet att vi måste vara vakna en viss tid för att bli sömniga och vi måste anpassa oss till vår egen biologiska klocka. Detta är ju inget nytt men det kan vara pedagogiskt att visa bilden för patienterna. Om man till exempel sover på kvällen så förskjuter man behovet att somna. En lite tupplur på 20 min på eftermiddagen påverkar dock inte sömnen negativt. För att påverka den circadiska rytmen kan man använda melatonin. Man kan använda det på två sätt. Det som är vanligast är att ge en hypnotisk dos 3-10 mg på kvällen som sömnmedicin. För dem som har en försenad sömnfas kan man ge 0,3-0,6 mg melatonin på eftermiddagen 5 timmar innan man skall lägga sig. Man ger då en mörkersignal så att det naturliga melatoninet insöndras tidigare på kvällen. Enligt föreläsaren kunde man tidigarelägga melantoninfrisättningen min på 1-3 dagar. (Bengt Eckerberg som dog hastigt i september 2013 har skrivit detaljerat om detta på sin hemsida, se). När det gällde zolpidem och zopliklon så var man lite försiktig med att rekommendera dessa preparat. Speciellt zolpidem som kan ge hallucinationer i upp till 7,4 %. Antidepressiva läkemedel kan öka restless legs. Bäst i så fall är att använda mirtazapin i låga doser, 7,5 mg. Det viktigaste budskapet var nog ändå att ge råd om sömnhygien. Som att man skall ha ljus på morgonen och mörkt på kvällen, lägga sig samma tid varje dag och undvika att sova länge på helgerna. Sover man sex timmar längre på lördag och söndag så är det samma sak som att resa sex timmar västerut, dvs. till New York. Det kan ju vara trevligt men det blir jobbigt när man skall hem igen på måndag, då blir det som att stiga upp mitt i natten. Tänk också på att det blå ljuset från datorskärmen hämmar melatoninfrisättningen, detta ljus kan man filtrera bort i Windows och via vissa hemsidor. Man skall undvika energidrycker och kaffe till kvällen. Energidrycker ökar dramatiskt i USA och ofta mixar man med alkohol som i sin tur ökar icke-rem-söm och minskar REM-sömn och stadium I. Alkohol minskar också muskeltonus och kan öka sömnapnéer om det finns sådana. Koffein blockerar adenosin som är viktigt i den homeostatiska regeleringen för att etablera djup sömn. Den visar att det finns två system som reglerar sömn och vakenhet. Dels det homeostatiska och dels det circadiska. På ett symposium presenterades tio års uppföljning av den kända MTA-studien. Denna studie hade fyra grupper. En grupp som medicinerade med metylfenidat, en som fick beteendeterapi, en som kombinerade dessa behandlingar samt en som var sedvanlig kliniks behandling (i alla grupperna var det tillåtet med medicinbehandling). 10 Tidskriften för Svensk Psykiatri #4, December 201311 Efter 14 månader var det bäst effekt i medicingruppen och den kombinerade gruppen. Den randomiserade studien avslutades vid 14 månader och fortsatte som observationsstudie. Efter 36 månader fanns det ingen skillnad mellan grupperna. Nu presenterade man data från tio års uppföljning. Man kunde se att den grupp där medicinanvändningen ökade mest var beteendegruppen medan de andra grupperna minskade medicinförbrukningen. I slutändan kunde man inte se att man kunde påverka ADHDsymtomen så mycket men däremot kunde man se minskade trotssymptom hos barnen som ingick i studien. Kongressen var som helhet mycket trevlig och matnyttig. När man sitter och lyssnar på föreläsarna så brukar jag alltid komma att tänka på mina egna patienter, framför allt de som jag inte har lyckats hjälpa. Ofta kan jag då få idéer hur jag skall gå vidare. Jag hoppas att fler kolleger får möjlighet att besöka både vår egen kongress och de internationella kongresserna. Det gäller ju i högsta grad våra ST-läkare. Lars Joelsson Ordförande SFBUP Ett av de roligaste och mest kreativa symposierna som jag besökte var ett där åtta unga forskare fick 7 minuter på sig att presentera sin forskning. I panelen satt erfarna forskare som sedan fick 3 minuters tid att kommentera och ställa frågor. Publiken fick också vara med via en hemsida där man kunde ställa frågor med sin telefon eller dator. Frågor som moderatorn sedan kunde läsa upp. Presentationen gick med en rasande fart och alla verkade tycka att det var både trevligt och roligt. Tre av forskarna undersökte gener och tre utgick från avbildningsstudier av hjärnan för att hitta biomarkörer för psykiska symtom. Detta kanske pekar på framtiden, att det blir vanligare att man forskar på gener och biologiska markörer för att hitta konkreta kriterier för diagnos. Jag var på AACAP 2005 och när jag jämför med denna kongress så var det nu mer nedtonat när det gällde att presentera medicinstudier handlade mycket om bipolär sjukdom hos barn. Nu betonade man att det var viktigt att ha tydliga kriterier och speciellt på att det skall finnas episoder. En ny diagnos har tillkommit, DMDD, Disruptive Mood Dysregulation Disorder, som är ett sätt att avgränsa bipolärdiagnosen. De som uppfyller kriterierna för denna diagnos skall inte diagnostiseras som bipolära. En föreläsare presenterade en liten studie där man hade spelat in två patientintervjuer och sedan hade läkare från England, Indien och Amerika bedömt hur sannolikt det var att patienterna hade bipolär sjukdom. Engelsmännen bedömde att patienterna hade betydligt mindre bipolära diagoser än de amerikanska läkarna. Indiska läkarna var någonstans mitt emellan. Det säger också något om att det finns kulturella faktorer när vi bedömer psykiatriska tillstånd. Under kongressen fanns det också rikliga tillfällen att ta del av postrar av forskare från hela världen, även vår del. Tord Ivarsson, Gudmundur Skarphedinsson och Bernhard Weidle m.fl. från Norge presenterade en studie Continued cognitive behavior therapy versus sertralin for non- or partial responders to cognitive behavior therapy och Eva Norén Selenius m.fl. från Karolinska Institutet visade sin poster: The effect of ADHD on psychosocial outcome at age 15. Tidskriften för Svensk Psykiatri #4, December12 BOKRECENSION Tryggare kan flera vara Samtal med små barn och deras föräldrar Björn Salomonsson Carlssons, 2013 Otrygga barn En av den svenska psykoanalysens viktiga gestalter, Johan Norman, har utvecklat en metod för att arbeta med späda barn med tecken på psykisk/psykosomatisk obalans och med deras föräldrar, i praktiken framför allt mödrar. Björn Salomonsson har tagit vid där Norman slutade genom att genomföra en kontrollerad studie av metoden. Han har också börjat göra såväl forskningsresultat som psykoanalytiskt orienterad behandling av relationsbetingade problem i spädbarnsåldern tillgängliga för en bredare läsekrets. Författaren skapar en intressant och omväxlande framställning med utgångspunkt från sina erfarenheter som konsult på en barnavårdscentral, Han utgår från relationen mellan barn och föräldrar, spinner texter kring mötet emellan osäkra föräldrar och otrygga barn, i vilket barnets Tryggare kan ingen vara inte har kunnat säkerställas. Hans credo är att den tråd som tycks brista när anknytningen inte utvecklas och den ömsesidiga bindningen havererar, faktiskt kan lagas och stärkas. En sinnrik väv Boken är indelad i relativt korta avsnitt inom vilka författaren väver samman centrala teman och viktiga processer vad gäller föräldrar och barn i spädbarnsåldern med vinjetter från konsultationer och behandlingsarbete. Han följer sedan upp med reflekterande diskussioner om forskningsfrågor, egna och andras forskningsresultat i tillämpliga delar, och avslutar avsnitten med tankar kring BVC-personalens arbetssätt och situation. Text för samman aspekter som vanligen hålls åtskilda och han är som författare själv hela tiden närvarande i texten och guidar läsaren i ett sympatiskt tilltal genom de olika aspekterna på ett lättfattligt sätt. Han sammanfattar några av de centrala aspekter som tas upp och utvecklas i boken. Budskap att ta hem Föräldraskap och anknytning till barnet börjar långt före förlossningen som också är brytpunkt då barnet förvandlas från fantasi till realitet. Att barnet växer i mammas kropp gör mor-babyrelationen unik och annorlunda än far-babyrelationen. Spädbarnspappans primära roll är väsentligen att stödja den intima samvaron mellan mor och baby. Om föräldrarna misstänker och oroar sig för att barnet inte får den trygghet det behöver, väcks skuldkänslor, ibland maktlöshet och ilska. Här kan BVC-kontakten bli viktig. Orsaken till problem måste utredas från fall till fall och kan sällan tillskrivas särskilda allmängiltiga perioder. Dock finns två avgörande skeden, invänjning i vilken anknytningen utvecklas och avvänjningen under vilken barnet anar att modern är en separat person, att bröstet tillhör henne och att föräldrarna har en särskild erotisk gemenskap. Att arbeta psykoterapeutiskt med mor och spädbarn kräver speciell kompetens, med förmåga att skifta fokus mellan mor och baby samt att härbärgera starka, ibland svårbegripliga känslor. Terapins intensitet ökar genom babyns närvaro och mammans mentala primära moderstillstånd. Även om det inte råder konsensus i alla avseenden om dessa synpunkter mellan forskare och klinker på fältet tydliggör ovanstående formuleringar den plattform - kanske snarare modern än postmodern - som författarens arbete bedrivs utifrån. Några forskningsresultat Av de mammor som sökt hjälp på BVC, lottades i Björn Salomonssons forskningsprojekt hälften till ordinarie BVCkontakt och andra hälften till behandling med MIP (Mother Infant Psychoanalytic treatment). I den initiala bedömningen kunde två kategorier av barn urskiljas: påverkade och opåverkade. Kategoriseringen av mammorna var något mer komplicerad. Man fann fem typer. Tre av dem, Osäker mammaidentitet, Depressiva/reserverade och Kaotiska kunde sammanföras under beteckningen Delaktiga då de var aktiva i att undersöka hur de påverkade sitt barn. Två typer, Ängsligt-omogna och Konflikt-med-partnern - mammor kunde betecknas som övergivna. Opåverkade barn visade sig vilket verkar naturligt ha bättre morbarnrelation än de Påverkade. Efter behandlingen visade det sig bland annat att för de Opåverkade barnen fanns ingen skillnad mellan MIP- och BVC-behandling vad gällde relationen mellan mor och barn, men för Påverkade barn ledde MIP-behandling till att morbarnrelationen blev lika bra som de Opåverkade barnens. 12 Tidskriften för Svensk Psykiatri #4, December 201313 MIP-behandlingen visade sig också leda till att Delaktiga mammor blev mer känsliga för sina barns signaler. Dessa fynd kan vara vägledande när det gäller att välja ut vilka morbarnpar som kan ha glädje av MIP-behandling. Fredlig samlevnad och brobygge I slutet av boken finns en ordlista där viktiga begrepp utförligt görs begripliga för icke-fackkunniga. Man finner där till exempel att begrepp som Härbärgering som aspekt av Wilfred Bions tänkande, följs av begreppet ICC, Intra Class Correlation, kopplat till Cohens K. Det är inte var dag begrepp från så skilda världar som psykoanalys och kvantitativ forskning samsas på samma sida i en och samma bok. Björn Salomonsson tycks ha funnit en form för att genomföra en brobyggande kulturgärning som kan passa både för professionella och en intresserad allmänhet - boken som är tänkt att inspirera till vidare egna tankar och reflektioner, vänder sig till envar som är intresserad av små barn och deras föräldrar samt vårdpersonal, men kan med fördel också läsas av alla som är intresserade av nutida psykoanalys i praktiken. Björn Wrangsjö Docent i barn- och ungdomspsykiatri Stockholm Ny förening för att sprida kunskap om psykotrauma Traumarelaterade psykiska sjukdomar, oftast posttraumatiskt stressyndrom (PTSD), är sjukdomar som har ökat. Prevalensen PTSD i Sverige anges till ca 6 %. Hos asylsökande är prevalensen väsentligt större. PTSD kan vara en livslång sjukdom, associerade sjukdomsbilder är depression och ångestsyndrom. För att öka kunskap om dessa sjukdomar bildades i maj i år Svenska Psykotraumaföreningen (SPTF). Vid det konstituerande mötet beslutades följande: Föreningen har som ändamål att öka och sprida kunskap om psykotrauma genom En något förändrad redaktion I Svensk Psykiatris redaktion ska det förutom en huvudredaktör finnas två representanter från vardera SPF, SFBUP och SRPF. Kristina Sygel som länge varit ensam SRPF:are i redaktionen (den andra posten är vakant) har tyvärr inte möjlighet att fortsätta sitt uppdrag. Tack, Kristina, för inspirerande diskussioner, idéer och bidrag! Vi saknar dig och hoppas får arbeta med dig igen längre fram. Hanna Edberg som sedan en tid varit den ena SPFrepresentanten har gått över till rättspykiatrin, och därför föll det sig alldeles naturligt att hon tog Kristinas plats. MEN då blev det ju en vakans på SPF-sidan! Till vår glädje har dock Maria Larsson tackat ja till att fylla tomrummet. Redaktionens sammansättning är således följande: att skapa ett nätverk av individer verksamma inom eller intresserade av psykotrauma ur ett helhetsperspektiv att främja forskning och utbildning inom psykotrauma att samråda nationellt och internationellt med myndigheter och andra organisationer i frågor rörande psykotrauma Föreningen har en hemsida, där det finns information om föreningen och aktiviteter inom detta område. Föreningen är öppen för olika yrkesgrupper som arbetar med psykotrauma och vill samla kunnande i ett helhetsperspektiv. Intresserade välkomnas till föreningen! Huvudredaktör Från SPF Från SFBUP Från SRPF Tove Gunnarsson Maria Larsson och Daniel Frydman Björn Wrangsjö och Gloria Osorio Hanna Edberg och en vakans Tove Gunnarsson Redaktör Svensk Psykiatri Ingvar Karlsson Vice ordförande, docent, överläkare Tidskriften för Svensk Psykiatri #4, December14 SVENSK PSYKIATRI TEMANUMMER UNDER 2014 NUMMER Tema: Vändpunkter Deadline 12 februari Utkommer vecka 10 Nummer Deadline: 14 maj Utkommer vecka 23 Nummer Deadline 27 augusti Utkommer vecka 38 Nummer Deadline 12 november Utkommer vecka 49 Nr 1 och 2 kommer att fokusera på förlopp. Förutsatt att DSM-5 då introducerats på svenska kommer nr 3 och 4 att ha diagnostema. Skriv i Svensk Psykiatri Skriv till Skriv bara rakt upp och ner i Word, utan formateringar. Vi är tacksamma om Din artikel är på max 800 ord. Skriv gärna underrubriker i Din artikel. Glöm inte att efter texten skriva vem som skrivit och vilken titel Du har, var Du arbetar eller vilken ort Du kommer från. Skicka gärna med en bild! Den ska vara i format som kan bearbetas i ex. Photoshop (jpg, tif, gif, eps). Du kan inte skicka bilder som är inklistrade i wordfiler. Ange alltid vem fotografen är. Du kan också skicka en bild med snigelposten. Välkommen med Ditt bidrag! Redaktionen Postadress: Svensk Psykiatri c/o Djurberg, Skogsrydsvägen 60, Borås Deadline för bidrag till nästa nummer: 12/02 14 Tidskriften för Svensk Psykiatri #4, December 201315 ANNONS16 Inte vid sina sinnens fulla bruk Går det att operera? frågar hon efter att ha gråtit en stund. Den tårögda kvinnan har under ett vredesutbrott skällt ut sina tonåringar. Situationen sammanfattas som så ofta av ett Churchill-citat: Håll ett tal i vredesmod och du håller det bästa tal du någonsin ångrat. Jag försöker erinra mig evidensläget för Deep Brain Stimulation och säger att en operation för hantering av ilska nog inte är möjlig idag, men kanske i framtiden. Det visar sig att vad patienten ville var att under känslostormarna operera bort stämbanden, helt enkelt ett uttryck för coping-strategin galghumor. Som framgår är denna person mycket insiktsfull, och i någorlunda lugnt läge kan hon mycket väl uttrycka vad som är klokast att göra. När hon är arg eller ilsken är det dock som att hennes pannlober frikopplas, lite som hos hulken, men med röd snarare än grön hy. En funktionell magnetkamera-studie publicerad i tidskriften Science 2007 av Mobbs och medarbetare ger visst stöd för att det är ungefär vad som händer i hjärnan vid kraftig rädsla. I studien såg man att försökspersonerna aktiverade prefrontalkortex när de navigerade undan en hotande elstöt, så länge hotet befann sig på behörigt avstånd. När faran var nära växlade aktiviteten från prefrontalkortex till hjärnstammen och områden involverade i mer primitiva reaktioner, som fight or flight. Evolutionsbiologiskt kan vi bättre förstå den arma kvinnan, eftersom vi under årens lopp många gånger ändrat vår livstil samtidigt som vi har kvar i stort sett samma gener som när vi levde på savannen. Samma adrenalinrusch som gör oss bättre rustade för att möta ett lejon, faller inte lika väl ut i en dialog med tonåringar. Det tycks vara svårt att tänka klart när man är i affekt. En gentleman med social fobi beskrev sina tankar under en presentation han höll på sin arbetsplats. Han tolkade allt som hände som tecken på att han var ett totalhaveri som presentatör. När vi benade ut det hela efteråt kunde han med små åtbörder fås att se helt annorlunda på situationen. Han tolkade det faktum att han fick frågor från sin publik som ett kvitto på att han hade stammat och hackat så erbarmligt att ingen hade hört vad han hade sagt. Med distans till presentationen ledde den enkla frågan: går det att tolka på något annat sätt? till en mer nyanserad bild av vad som hänt. Nu kunde patienten se frågorna efter presentationen som ett intresse från åhörarna, som snarare talade för att han i någon mening nådde fram till dem han talade till. Starka känslor av hot, som smärta, vrede och ångest, kan för en stund helt påverka vår syn på tillvaron, ungefär som i målningen Skriket av Edvard Munch. När jag jobbade som hemdoktor i palliativvården hade jag hand om en väderbiten bonde med fötterna djupt i den östgötska myllan. Han klagade sällan, trots att han hade några av de risigaste labprovresultat jag sett under min karriär som läkare. En dag bad hustrun att vi skulle komma hem till dem akut. Väl på plats finner vi bonden i svåra plågor. Han kvider och ber om dödshjälp. Vi lyckas reda ut att bonden har ont och kommer med en rimlig gissning om var smärtan kommer ifrån så att mannen får adekvat analgetikabehandling. När vi knackar på hos bonden dagen därpå har friden flyttat in i huset. Mannen ler och tar i hand, och bekräftar att han mår mycket bättre. Jag nämner att han talat om dödshjälp, varpå bonden ser helt oförstående ut. Jag har ju min fru och mina barn, och min fina gård. Med smärtan lindrad var gubben helt nöjd med tillvaron. Likväl behöver vi våra starka känslor såsom ilska ibland, även i våra moderna liv, långt ifrån savannen. Även om vreden här kanske inte räddar våra liv, kan den bistå med att freda oss från upplevda kränkningar och värja våra rättigheter. Aristoteles sammanfattar det hela med all sin komplexitet: Vem som helst kan bli arg det är lätt. Men att bli arg på rätt person eller sak lagom mycket, av rätt anledning och på rätt sätt det är inte lätt. Mikael Tiger Överläkare Psykiatri Nordväst, Stockholm 16 Tidskriften för Svensk Psykiatri #4, December 201317 Välkommen till BARNNEUROPSYKIATRISKA SEKTIONENS UTBILDNINGSDAGAR mars 2014, Bonnierhuset i Stockholm DSM 5 vad händer sen? Att integrera ny kunskap för autismspektrum och ADHD PROGRAM MÅNDAG 17 mars TISDAG 18 mars Barnneuropsykiatriska sektionens utbildningsdagar 09:00-10:00 Registrering och kaffe 10:00-10:15 Inledningstal. Kerstin Malmberg 10:15-12:00 News in DSM 5 from ADHD and autism, and how we actually use it in clinical practice. Catherine Lord 12:00-13:00 Lunch 13:00-14:00 Socio-economic factors and autism. Dheeraj Rai och Selma Idring 14:00-14:30 Kaffepaus 14:30-15:15 Tillförlitlig diagnostik med DSM 5? en problematisering kring diagnostiska metoder. Mia Ramklint 15:15-17:00 Irritability and Mood Disruptive Disorder. With a special reference to the DSM 5. Argyris Stringaris 17:10-18:00 BNPS Årsmöte 19:30 Middag på Junibacken 09:00-09:45 Thomas Javeblad berättar om egna erfarenheter om att leva med odiagnostiserad ADHD halvsida 09:45-10:30 Vad bör man tänka på vid samsjuklighet vid autismspektrum. Maria Silverberg 10:30-11:00 Kaffe 11:00-12:00 Skickat Nya avhandlingar 21/11 under året. Mats Ericsson, Agneta Rosling, Gunilla Jarkman Björn, Irina Manouilenko 12:00-13:00 Lunch 13:00-14:30 Inflammation, orsak eller verkan, vid neuropsykiatrisk sjukdom? Magnus Lindvall 14:30-15:00 Kaffe 15:00-16:00 Kognitiva hjälpmedel. Ulla Otterstadh 16:00-16:05 Avtackning och presentation datum för nästa års utbildningsdagar. Kerstin Malmberg För mer information och anmälan besök hemsidan Arrangör: Barnneuropsykiatriska sektionen, Svenska Föreningen för Barn- och ungdomspsykiatri Sektionen för Barnneuropsykiatri En Pudel! Det händer att saker blir fel och att saker förändras Datum kan kastas omkring, konferenser ställs in och bokstäver byter plats Det händer alla och det har säkert hänt i den här tidskriften Foto: Shutterstock Roman Rybaleov Tidskriften för Svensk Psykiatri #4, December18 Det är inte vår patient eller min verksamhetschef är starkare än din! Foto: Shutterstock/ostill Plötsligt hör jag hur min välutbildade kollega i telefonen säger till mig; Det är inte vår patient. Min verksamhetschef har känt patienten i ett år och säger att ni ska ta patienten nu! Varvid jag till min förvåning hör mig själv säga Min verksamhetschef har känt patienten i tio år och säger att vi inte ska det! Samtalet ägde rum för flera år sedan när jag som ansvarig överläkare på en vårdavdelning för de svårast sjuka anorektikerna i Sverige, med åtta vårdplatser, diskuterade övertagande av en svårt sjuk anorektisk kvinna med psykiatrisk samsjuklighet som vårdades på en annan klinik. Samtalet har dröjt kvar i mitt minne som ett exempel på ett område inom psykiatrin som tagit större del av min kraft än komplicerade beslut kring bästa psykiatriska behandling eller god genomförd suicidbedömning som psykiater, nämligen gemensamma psykiatriska prioriteringar. Själv har jag aldrig suttit i sandlådan och sagt att min pappa är starkare än din som liten, och att i vuxen ålder som utbildad psykiater med en förhoppningsvis ökad kännedom om interna och externa konflikter hos människor än vad jag hade som treåring, börja, kändes absurt men likaväl, var jag där. Frågan som jag funderat på sedan dess är vad jag ska göra för att aldrig hamna där igen? Inget försvarstal Jag skulle gärna vilja att jag inte varit delaktig till kommunikationen och skulle säkerligen kunna räkna upp ett antal faktorer och lägga skulden för kommunikationsnivån på min kollega men tyvärr it takes two to tango och jag 18 Tidskriften för Svensk Psykiatri #4, December 201319 var en av danspartnerna. Därför vill jag betona att denna artikel inte är skriven som ett försvarstal för min egen låga nivå. Jag hoppas att det delvis handlade om att jag ville hitta en långsiktig lösning för patienten, men jag tror också att det handlade om de så omtalade resursbristerna och att det var överbelagt på avdelningen jag ansvarade för med kö till platserna. Detta faktum är inget som berättigar den ton jag höll, emellertid tror jag att ett svar till hur jag kan göra för att inte hamna där igen är att arbeta för att vi gemensamt lyfter våra behov av resurser på olika sätt. Till regering, riksdag, kommuner och landsting och till olika forskningsbefrämjande områden. Varför inte, till exempel, åter satsa på insamling till psykiatrisk forskning genom Silverbandet? Så slutligen tror jag att jag som psykiater med den kompetens jag har får ta ett eget ansvar kring den samtalston jag har i framtiden och hur jag bemöter en liknande kommentar. Jag hoppas att jag får möjlighet att möta den kollega jag hade diskussionen med i samarbete kring någon annan patient i framtiden, och att den samtalston vi höll i telefonsamtalet var steget bakåt, och att vi i nästa möte tar flera steg framåt i vår kommunikation, framför allt för den patient vi diskuterar då skull men också för att det blir så mycket roligare att jobba då dansen flyter. Patienten är sin Något som med min värdegrund också i sak blir fel i diskussionen är benämningen Det inte är vår patient. Min sanna övertygelse ligger, liksom säkerligen hos dig som läser detta, i att patienten har sin egen autonomi. Vid utövande av tvångsvård, med allt vad det innebär, är det extra viktigt att påminna sig om detta regelbundet. Jag vet att jag själv säkerligen kunnat göra detta mer vid ett flertal tillfällen med ett bättre utfall av vården för patienten. Att utöva tvångsvård gör ju automatiskt att vi plockar bort en del av individens autonomi och därför blir det extra viktigt att ständigt betona för, och påminna sig om, att patienten fortsatt är sin egen. Så om vi då utgår ifrån att den psykiatriska patienten, på HSL eller LPT, är sin blir diskussionen om det är vår eller inte vår patient helt meningslös i grunden. Emellertid, när det gäller den psykiatriska vården, tror jag att det är viktigt att vi ser patienten som allas. Jag tror att vi för de svårast sjuka, ofta samsjukliga, patienterna måste bli bättre på att hitta lösningar utanför systemet tillsammans. Det är dessa patienter som kräver mest av vår medicinska kompetens och det är därför extra viktigt att vi tänker tillsammans som ett psykiatriskt CSI-team för att hitta lösningar och inte istället tar varandras energi genom meningslösa diskussioner som mellan mig och min kollega. Problemet är säkert större inom storstadspsykiatrin där specialiseringens nackdelar kan leda till att patienten hamnar mellan stolar. Jag tror att en av lösningarna till hur jag aldrig ska hamna där igen är att verka för ett system där vi har patientansvariga personer som följer patienterna i alla steg i vården, jag vet att det finns på vissa ställen men det är inte en självklarhet i svensk psykiatri idag. Tango i framtiden I den Hippokratiska eden ingår att vi som läkare ska undvika det som kan skada patienten. Jag är övertygad om att det samtal jag hade med min kollega inte bara skadade den patienten utan även övriga jag mötte den dagen. Inte minst på grund av den frustration samtalet ledde till hos mig och de överföringar som de måste ha gett både till nära kollegor och andra patienter jag mötte, för att inte tala om mina egna anhöriga. Maria Larsson Psykiater, Stockholm Ny redaktionsmedlem Svensk Psykiatri Ny redaktionsmedlem! Maria Larsson, överläkare Stockholms Centrum för Ätstörningar, tidigare ST-läkarrepresentant i SPF:s styrelse och sedan flera år ansvarig för den psykiatriska filmfestivalen på SPK, är nytillträdd redaktionsmedlem. Starkt intresse, förutom psykiatri och film, för prevention av psykisk hälsa på alla nivåer. Denna vecka inspirerad av bok med citat på nya sätt som hon fått i gåva av kollega, favorit just nu: Om du först tittar upp på stjärnorna och sedan i ögonen på den du älskar - då vet du var du är. Citat som har med psykiatri att göra? Ja, vad har egentligen inte det? Tidskriften för Svensk Psykiatri #4, December20 BOKRECENSION Compassion-fokuserad terapi Compassionfokuserad terapi (CFT) går ut på att medvetet stimulera hjärnan och därmed organisera medvetande på olika sätt. Mer specifikt gäller att stärka de system i hjärnan som utvecklats för att vara stödjande, bekräftande och lugnande mot oss själva och andra. Metoden har framför allt utvecklats av den brittiske professorn i psykologi Paul Gilbert, grundare av stiftelsen Compassionate Mind Foundation och presenteras i en bok, Compassion-fokuserad terapi, av två psykologer, Christina Andersson och Sofia Viotti. Metoden har sin metodologiska bas i KBT men lånar tekniker och metodik bl.a. från psykodynamisk och buddhistisk tradition med länkar till såväl evolutionsteori, anknytnings- och affektteori, och knyter an till etiska ideal i mellanmänsklig samvaro. En problematisk självbild Metoden delar en utgångspunkt med all annan psykoterapeutisk behandling: skam, skoningslös självkritik och självhat och -förakt som komponenter i en negativ självbild tycks återfinnas hos många människor med ett psykiskt lidande och inte minst hos psykiatriska patienter tanken går bland annat till psykoanalysens arkaiska överjag. Förmågan att se försonligt på sig själv, på sina tillkortakommanden och ta hand om sig själv, är då outvecklad eller starkt konfliktbelagd, liksom ofta, men inte alltid, förmågan att möta andra med värme, vänlighet och empati. Många terapeuter delar säkert Paul Gilberts erfarenhet av att denna facett av självbilden kan vara påtagligt svåråtkomlig i behandlingsarbetet. Ett arbete med patientens smärtsamma upplevelser, t.ex. brister i anknytningen inom ramen för en empatisk psykoterapeutisk relation, ger inte alltid tillfredsställande resultat. Ersätts av medkännande och ansvarstagande I CFT fokuserar man specifikt på denna problematiska självbild hos klienten och dess yttringar i förhållningssätt och beteende mot så väl sig själv som mot andra. Man eftersträvar ett förhållningssätt baserat på omtanke om sig själv, samhörighet med andra och medveten närvaro, inte minst i förhållande till sitt och andras lidande. Klienten får lära sig att i serier av övningar dels visualisera ett compassionsjälv som kommer till uttryck i ett tillstånd av kroppslig avspänning och lugn, inre upplevelse av styrka, värme, vänlighet, icke-dömande, acceptans och vishet. Liknande övningar syftar till att bygga upp en upplevelse av ett compassionideal, en inre gestalt som präglas av samma egenskaper samt att lära sig att kommunicera med och låta sig påverkas av denna inre gestalt. Christina Anderson och Sofia Viotti Naur och Kultur, 2013 En särskild poäng är att klienten får lära sig att se på upplevelser av eget raseri, skam och andra negativa känslor, liksom att se på misslyckande att bygga upp goda självbilder och inre gestalter, just med medkänsla och önskan att förändra lidandet både hos sig själv och andra som kännetecknar compassion. Hot, trygghet och utforskande Författarna beskriver begrepp och processer som är centrala för att förstå compassion-tänkandet dvs. behandlingsrationalen bakom de olika övningar som är teknikens kärna. De redogör bland annat för en trestegcirkelsmodell för att beskriva hur motivationssystem styr känslor, tankar och beteende. Graden av aktivering av hotsystemet via HPA-axeln styr aktiveringen av utforskanderespektive trygghetssystemen. Upplevelse av trygghet är basen för alla metodens visualiseringsövningar. Den avgörande skillnaden mellan denna metod och andra är att den, även i jämförelse med många övriga KBTbaserade metoder, förefaller vara utpräglat top down - präglad. Klientens erfarenheter och upplevelser bemöts av terapeuten i compassion anda och läggs till grund för övningar att visualisera och utveckla sitt compassionsjälv. Patienters plågsamma, kanske traumatiska erfarenheter och minnen som i mer utvecklingsorienterade och bottom up -organiserade terapimetoder, exploreras, genomlevs och kanske tolkas och integreras, hanteras här genom visualisering av nya, mer självstödjande alternativa förlopp. Kraften i inre bilder Hur kan nu denna metodik verka? En viktig faktor tycks ligga i kraften i inre bilder när de visualiseras i ett avslappat tillstånd som gör att processen försiggår under radarn, i meningen utom räckhåll för den kognitiva förmågan till verklighetsprövning. På denna nivå av medvetande kan hjärnan inte skilja på om ett nytt slut har ägt rum i verkligheten eller i en visualiserad fantasi. På samma sätt kan den inte avgöra om ett visualiserat compassionideal är en gestalt klienten mött i verkligheten eller endast i sin fantasi. 20 Tidskriften för Svensk Psykiatri #4, December 2013 Visa mer
 Akutpsykiatrisk vård Akutpsykiatriska bedömningar och diagnossättning Missbrukets fysiologi behandling och risker med abstinens! Suicidriskbedömning hur kan du bedöma hur allvarligt det är? Samtalsteknik Läs mer ATT MÅ DÅLIGT Vad kan orsaka att man börjar må dåligt?
 ATT MÅ DÅLIGT De allra flesta har någon gång i livet känt hur det är att inte må bra. Man kan inte vara glad hela tiden och det är bra om man kan tillåta sig att känna det man känner. Man kanske har varit Läs mer Verksamhetsberättelse för Svenska föreningen för Barn- och ungdomspsykiatri 2011-01-01 till 2011-12-31
 Verksamhetsberättelse för Svenska föreningen för Barn- och ungdomspsykiatri 2011-01-01 till 2011-12-31 Svenska föreningen för Barn- och ungdomspsykiatri utgör såväl en sektion inom Svenska Läkaresällskapet Läs mer Svenska Föreningen för Barn- och Ungdomspsykiatri, en presentation av föreningen och föreningens arbete.
 Svenska Föreningen för Barn- och Ungdomspsykiatri, en presentation av föreningen och föreningens arbete. Svenska Föreningen för Barn- och Ungdomspsykiatri (SFBUP) ingår som en del i två större organisationer. Läs mer Nationell konferens för ST-läkare
 Nationell konferens för ST-läkare 2-4 februari 2011 Varbergs Kurort SLUP Sveriges Läkare under Utbildning i Psykiatri har nöjet att inbjuda Dig till årets ST-konferens 2-4 februari 2011 Varbergs kurort Läs mer Det finns minnen som inte lämnar någon ro
 Det finns minnen som inte lämnar någon ro Posttraumatiskt stressyndrom Information till patienter och anhöriga Har du varit med om en livshotande eller livsförändrande händelse? Så omskakande eller grym Läs mer Depression Diagnostik, vård och behandling i primärvården!
 Depression Diagnostik, vård och behandling i primärvården! De olika depressiva tillstånden vanliga symtom och diagnostik Suicidriskbedömning och när patienten behöver vidare kontakt till psykiatrin Vid Läs mer Tidskriften för Svensk Psykiatri
 Tidskriften för Svensk Psykiatri #2 Tidskrift för Svenska Psykiatriska Föreningen, Svenska Föreningen för Barn- och Ungdomspsykiatri och Svenska Rättspsykiatriska Föreningen - Juni 2013 Ansvarig utgivare: Läs mer Utbildning för psykologer i psykofarmakologi
 Utbildning för psykologer i psykofarmakologi Bakgrund Collskog Konferenser AB har under flera år arrangerat konferenser och fortbildningskurser för bl. a. psykologer. 2011 gavs en kurs i psykofarmakologi Läs mer Stress & utmattningssyndrom
 Stress & utmattningssyndrom 2015 kunskap utveckling inspiration Uppdatera dig med senaste forskningen och utvecklingen inom stress & utmattningssyndrom Stress och duktighetsfällan Aktuella och moderna Läs mer Årsredovisning för. Psykiatrifonden 802017-5504. Räkenskapsåret 2013-01-01-2013-12-31. Innehållsförteckning:
 Årsredovisning för Psykiatrifonden Räkenskapsåret 2013-01-01-2013-12-31 Innehållsförteckning: Sida Förvaltningsberättelse 1-2 Resultaträkning 3 Balansräkning 4-5 Ställda panter och ansvarsförbindelser Läs mer Läkare, psykolog, arbetsterapeut, sekreterare... En rad yrkeskategorier samarbetar för att ge hallänning arna bästa tänkbara psy kiat risk vård.
 Läkare, psykolog, arbetsterapeut, sekreterare... En rad yrkeskategorier samarbetar för att ge hallänning arna bästa tänkbara psy kiat risk vård. De har många olika sorters kunskap och erfarenheter, vilket Läs mer Den komplexa patienten inom primärvård och psykiatri
 UPPSALAKURSERNA Den komplexa patienten inom primärvård och psykiatri Uppsala universitet bjuder in till utbildning 21-24 april 2015 i Uppsala Psykiatrisk diagnostik är inte enkel utan kräver både tid och Läs mer Svensk Psykiatri. Tidskriften för. Huvudredaktör: Tove Gunnarsson. Ansvarig utgivare: Lena Flyckt
 Tidskriften för Svensk Psykiatri #3 Tidskrift för Svenska Psykiatriska Föreningen, Svenska Föreningen för Barn- och Ungdomspsykiatri och Svenska Rättspsykiatriska Föreningen - September 2013 Ansvarig utgivare: Läs mer ADHD är en förkortning av Attention Deficit Hyperactivity Disorder och huvudsymtomen är:
 Ung med ADHD Det här faktabladet är skrivet till dig som är ung och har diagnosen ADHD. Har det hänt att någon har klagat på dig när du har haft svårt för att koncentrera dig? Förstod han eller hon inte Läs mer Övervikt praktisk behandling och handledning inom primär- och företagshälsovården!
 Övervikt praktisk behandling och handledning inom primär- och företagshälsovården! Aktuell forskning kring övervikt och fetma Metabola syndromet, övervikt och motion ur ett medicinskt perspektiv! Så här Läs mer Kolla Kolla Kolla Mäta Väga Vårda
 Tidskriften för Svensk Psykiatri #2 Tidskrift för Svenska Psykiatriska Föreningen, Svenska Föreningen för Barn- och Ungdomspsykiatri och Svenska Rättspsykiatriska Föreningen - Juni 2012 Kolla Kolla Kolla Läs mer Vuxna med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar (NPF)
 Vuxna med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar (NPF) kunskap utveckling inspiration Öka förståelsen och fördjupa dina kunskaper med det senaste inom autismspektrumtillstånd och ADHD! Hot om våld så Läs mer Att leva med schizofreni - möt Marcus
 Artikel publicerad på Doktorn.com 2011-01-13 Att leva med schizofreni - möt Marcus Att ha en psykisk sjukdom kan vara mycket påfrestande för individen liksom för hela familjen. Ofta behöver man få medicinsk Läs mer Inte bara medicin Andra insatser för barn & vuxna med ADHD
 Inte bara medicin Andra insatser för barn & vuxna med ADHD Anna Backman, ADHD-center Habilitering & Hälsa Ulla Otterstadh, BUP Kognitivt stöd Annika Brar, Habilitering & Hälsa / Vuxenpsykiatri 2014-05-08 Läs mer Innehåll. Förord... 7. Inledning... 9. Vardagsångest och hur man hanterar den... 65. kapitel 1 Vad är ångest?... 11. kapitel 2 Teorier om ångest...
 Innehåll Förord.... 7 Inledning.... 9 kapitel 1 Vad är ångest?... 11 kapitel 2 Teorier om ångest.... 27 kapitel 3 Arv eller miljö?... 51 kapitel 4 Michael Palin och Graham Taylor: Vardagsångest och hur Läs mer Barnen och sjukdomen. Barn som anhörig till allvarligt sjuk förälder BARNEN OCH SJUKDOMEN 1
 Barnen och sjukdomen Barn som anhörig till allvarligt sjuk förälder BARNEN OCH SJUKDOMEN 1 I familjer där förälder eller annan vuxen drabbats av svår sjukdom eller skada blir situationen för barnen extra Läs mer Studiehandledning till Psykiatri av Inger Andersson Höglund, Britt Hedman Ahlström Bonnier Utbildning.
 Studiehandledning till Psykiatri av Inger Andersson Höglund, Britt Hedman Ahlström Bonnier Utbildning. Studieenheter utgår från målen för kursen. Studiehandledningen hjälper den studerande att nå målen Läs mer Övervikt och prevention praktisk behandling och handledning inom primär- och företagshälsovården!
 Unik utbildning! Övervikt och prevention praktisk behandling och handledning inom primär- och företagshälsovården! Aktuell forskning kring övervikt och fetma Metabola syndromet, övervikt och motion ur Läs mer Själ & kropp. - levnadsvanor och psykisk hälsa
 Själ & kropp - levnadsvanor och psykisk hälsa Lästips från Sjukhusbiblioteken i Värmland 2014 Effekter av fysisk träning vid olika sjukdomstillstånd (2007) Av Ulla Svantesson m fl Motion är medicin! Så Läs mer Psykisk ohälsa hos barn och unga
 Är ni flera från arbetsplatsen som vill gå kontakta oss för grupprabatt! Psykisk ohälsa hos barn och unga en konferens för dig inom elevhälsan Att arbeta förebyggande i skolan praktiska exempel! Hur mår Läs mer Psykiatrin Halland har drygt 600 anställda, där den största yrkesgruppen är sjuksköterskor.
 Läkare, psykolog, arbetsterapeut, sekreterare... En rad yrkeskategorier samarbetar för att ge hallänning ar na bästa tänkbara psy kiat risk vård. De har många olika sorters kunskap och erfarenheter, vilket Läs mer Randiga Huset är en organisation för barn, unga och vuxna som förlorat eller håller på att förlora en anhörig eller närstående. Randiga Huset är en
 Randiga Huset är en organisation för barn, unga och vuxna som förlorat eller håller på att förlora en anhörig eller närstående. Randiga Huset är en rikstäckande organisation som är partipolitiskt och religiöst Läs mer Palliativ vård 2013. Datum: 2 3 december 2013, Stockholm
 Palliativ vård 2013 Symtomkontroll och symtomlindring smärta och andnöd Brytpunkt, etik och etiska dilemman Det svåra samtalet att våga prata om döendet och döden med patienter och anhöriga Så får du teamarbetet Läs mer Ångest, oro, rädsla, panik. Vad är vad och hur kan vi hjälpa?
 Ångest, oro, rädsla, panik. Vad är vad och hur kan vi hjälpa? Lisa Boutz Leg. psykolog Barn- och ungdomspsykiatri Ångest = ett sinnestillstånd som karaktäriseras av oro och rädsla och som påverkar oss Läs mer Eva och Claes en berättelse om våld och brott i nära relationer
 HANDLEDNING Eva och Claes en berättelse om våld och brott i nära relationer Utgiven mars 2014 av Polisen. Materialet är framtaget av Polisen i samarbete med Brottsförebyggande rådet, Brå. HANDLEDNING Eva Läs mer Telefonrådgivning för sjuksköterskor
 Är ni flera från arbetsplatsen som vill gå kontakta oss för grupprabatt! Telefonrådgivning för sjuksköterskor i hälso- och sjukvården Medicinsk lagstiftning och egenvårdsråd vad bör du tänka på? Smärta Läs mer SOMATISK OHÄLSA HOS PSYKISKT LÅNGTIDSSJUKA. Hur arbetar vi i VGR för en mer jämlik vård?
 SOMATISK OHÄLSA HOS PSYKISKT LÅNGTIDSSJUKA Hur arbetar vi i VGR för en mer jämlik vård? Patienter med psykisk sjukdom har sämre prognos vid metabola syndrom och cancer. Socialstyrelsen visade i en rad Läs mer Boka en ambassadör från (H)järnkoll
 Boka en ambassadör från (H)järnkoll Ambassadörerna har egna erfarenheter av psykisk ohälsa och berättar gärna om hur det är. Boka din egen ambassadör och slå hål på fördomar och öka dina kunskaper. Du Läs mer Barn som närstående. När någon i familjen blir svårt sjuk eller skadad
 Barn som närstående När någon i familjen blir svårt sjuk eller skadad Barn har, enligt hälso- och sjukvårdslagen (HSL) och patientsäkerhetslagen (6 kap. 5) rätt till information och stöd för egen del då Läs mer Stress & utmattningssyndrom 2015
 inspiration inom stress & utmattningssyndrom Stress och duktighetsfällan Arbetsrelaterad stress lär dig mer om rehabiliterings processen! Traumatisk stress när systemet går ur funktion Datum och plats: Läs mer Utbildning för psykologer i psykofarmakologi
 Utbildning för psykologer i psykofarmakologi Bakgrund Collskog Konferenser AB har under flera år arrangerat konferenser och fortbildningskurser för bl. a. psykologer. 2011 gavs en kurs i psykofarmakologi Läs mer Tidskriften för Svensk Psykiatri
 Tidskriften för Svensk Psykiatri #1 Tidskrift för Svenska Psykiatriska Föreningen, Svenska Föreningen för Barn- och Ungdomspsykiatri och Svenska Rättspsykiatriska Föreningen - Mars 2013 Ansvarig utgivare: Läs mer Psykiatri i Norr UTBILDNINGSLOGG FÖR ST-LÄKARE I PSYKIATRI
 1 Psykiatri i Norr UTBILDNINGSLOGG FÖR ST-LÄKARE I PSYKIATRI ST-läkare Klinik Handledare Verksamhetschef Studierektor Legitimationsdatum: 2 ALLMÄN INFORMATION Specialisttjänstgöring Den legitimerade läkare Läs mer Ökad kunskap för bättre stöd inom ADHD. Prof em Lars Jacobsson
 Ökad kunskap för bättre stöd inom ADHD Prof em Lars Jacobsson Antal personer (alla åldrar) som får läkemedel mot ADHD 60000 50000 40000 30000 Läkemedel mot ADHD 20000 10000 0 1985 1990 1995 2000 2005 Läs mer Ögonsjukvård 2013. 7 8 februari 2013, Stockholm
 Ögonsjukvård 2013 Neurooftalmologi neurologiska sjukdomars påverkan på ögonen Så utför du synfältsundersökning för olika diagnoser metoder, tolkning och vanliga felkällor Telefonrådgivning inom ögonsjukvård Läs mer Instruktion till särskilt utvalda utbildare
 Instruktion till särskilt utvalda utbildare Det här är en instruktion till dig som ska ge utbildning och färdighetsträning i bedömning och behandling av depression och värdera och hantera självmordsrisk Läs mer Antagen av Samverkansnämnden 2013-12-06
 Politisk viljeinriktning för Vård och insatser vid depression, ångest och schizofreni i Uppsala-Örebroregionen baserade på Socialstyrelsens Nationella utvärdering 2013 Antagen av Samverkansnämnden 2013-12-06 Läs mer Behandling av depression och ångestsyndrom hur gör vi i praktiken? Allmänläkare Malin André Britsarvets VC och Centrum för klinisk forskning, Falun
 Behandling av depression och ångestsyndrom hur gör vi i praktiken? Allmänläkare Malin André Britsarvets VC och Centrum för klinisk forskning, Falun Disposition Bakgrund (professor Cecilia Björkelund) Egna Läs mer Punkt 12 Medlemsberättelser Medlemmar i Vårdförbundet 6 personligheter
 Punkt 12 Medlemsberättelser Medlemmar i Vårdförbundet 6 personligheter 12. Medlemsberättelser Kongress 2011 1 (7) Lena, Sjuksköterska öppenvård Jobbet är utvecklande men stressigt. Den viktigaste orsaken Läs mer Sömnbehandling i grupp. Mina registreringar
 Sömnbehandling i grupp Mina registreringar Sömnbehandling i grupp, Hälso- och sjukvårdsavdelningen 2014 Innehåll Välkommen till sömnbehandling Sömndagbok och mina vanor Sömndagbok Veckans aktiviteter Mål Läs mer Diskussion om vanliga reaktioner vid trauma. Vanliga reaktioner vid trauma. Diskussionen om vanliga reaktioner vid trauma har flera syften:
 Diskussion om vanliga reaktioner vid trauma Diskussionen om vanliga reaktioner vid trauma har flera syften: Att hjälpa dig att dela med dig av dina egna erfarenheter av symtom på PTSD och relaterade problem, Läs mer Övervikt och prevention
 Gå 4 betala för 3! Övervikt och prevention inom primär- och företagshälsovård Aktuell forskning kring övervikt och fetma Så här kan du arbeta aktivt med livsstilsförändringar gällande kost och motion! Läs mer 5 enkla steg att bota 80 % av dina ångestpatienter
 5 enkla steg att bota 80 % av dina ångestpatienter Christian Rück, överläkare, med dr Mottagningen för Tvångssyndrom, Internetpsykiatrienheten Psykiatri Sydväst Karolinska Institutet, Rucklab.com christian.ruck@ki.se Läs mer En sann berättelse om utbrändhet
 En sann berättelse om utbrändhet Marie är 31 år, har man och en hund. Bor i Stockholm och arbetar som webbredaktör på Företagarnas Riksorganisation (FR). Där ansvarar hon för hemsidor, intranät och internkommunikationen Läs mer Psykiatrisk tilläggsproblematik hos unga vuxna med autismspektrumtillstånd
 Psykiatrisk tilläggsproblematik hos unga vuxna med autismspektrumtillstånd Vad är det och vad kan man göra? Linköping 2012-11-07 Tove Lugnegård, överläkare, med dr, Vuxenhabiliteringen i Värmland Exempel Läs mer Svenska Rättspsykiatriska Föreningens rekommendationer, version 2010-09-06. Delmål 1 Metoder för lärande Uppföljning Rekommendationer
 Målbeskrivningen i Rättspsykiatri Svenska Rättspsykiatriska Föreningens rekommendationer, version 2010-09-06 Delmål Medicinsk kompetens Delmål 1 Metoder för lärande Uppföljning Rekommendationer Att behärska Läs mer Om ett barn eller ungdom far illa - att anmäla enligt Socialtjänstlagen (SoL)
 Om ett barn eller ungdom far illa - att anmäla enligt Socialtjänstlagen (SoL) Om att anmäla till Socialtjänsten Denna skrift syftar till att underlätta för dig som i ditt arbete ibland möter barn och ungdomar Läs mer UTBILDNINGAR & ÖPPNA SEMINARIER
 UTBILDNINGAR & ÖPPNA SEMINARIER Magelungen Utveckling AB Bondegatan 35 116 33 Stockholm 08-556 93 190 Samtal med barn - en processorienterad utbildning i genomförande av samtal med barn och ungdomar i Läs mer till Kristianstads Zontaklubb Medlemsmöte onsdagen 8 oktober 2014 kl. 18.30
 KALLELSE till Kristianstads Zontaklubb Medlemsmöte onsdagen 8 oktober 2014 kl. 18.30 Plats: Samling på Rådhuset, därefter Grand Hotel. OBS! Styrelsen påminner vänligen om beslutet att öka mötesavgiften Läs mer Sår 2015. några av talarna. Datum och plats: 27 28 maj 2015, Stockholm. Margareta Grauers, leg. dermatologisjuksköterska, MG Konsult sår & hud
 Sår 2015 kunskap utveckling inspiration Olika typer av sår lär dig att identifiera och särskilja olika sårtyper och göra en fullständig anamnes! Varför blir ett sår svårläkt? Debridering och rengöring Läs mer Kan man bli sjuk av ord?
 Kan man bli sjuk av ord? En studie om psykisk barnmisshandel och emotionell omsorgssvikt i BRIS barnkontakter år 2007 Definition: Psykisk misshandel: Olika former av systematisk destruktiv kommunikation Läs mer Råd till föräldrar. Att vara barn och anhörig när ett SYSKON i familjen är sjuk
 Råd till föräldrar Att vara barn och anhörig när ett SYSKON i familjen är sjuk I familjer där en förälder, syskon eller annan vuxen drabbats av svår sjukdom eller skada blir situationen för barnen extra Läs mer 2012-03-18. Inledning
 Inledning Dokumentet bygger på de nationella riktlinjerna (Socialstyrelsen, 2007) och förtydligar hur socialtjänsten och hälso- och sjukvården i Piteå älvdal kan samarbeta och avgränsa sitt arbete kring Läs mer Metodkurs i klinisk sexologi 15 högskolepoäng avancerad nivå Ht 2015 Vt 2016 Stockholm
 Uppdragsutbildningsenheten i samarbete med RFSU anordnar uppdragsutbildning i Metodkurs i klinisk sexologi 15 högskolepoäng avancerad nivå Ht 2015 Vt 2016 Stockholm Metodkurs i klinisk sexologi, 15 högskolepoäng Läs mer För dig som varit med om skrämmande upplevelser
 För dig som varit med om skrämmande upplevelser Om man blivit väldigt hotad och rädd kan man få problem med hur man mår i efterhand. I den här broschyren finns information om hur man kan känna sig och Läs mer den 11 april 2014 i Lund Behandling av Parkinsons sjukdom nuläge och framtidsperspektiv
 Program för Världsparkinsondagen, den 11 april 2014 i Lund Behandling av Parkinsons sjukdom nuläge och framtidsperspektiv 13.00 Välkomsthälsning Inledning 13.10 Det svenska Parkinsonregistret Enkät om Läs mer Kan utbrändhet leda till samvetsstress? Anna Ekwall
 Kan utbrändhet leda till samvetsstress? Anna Ekwall JAG! Ambulanssjuksköterska Malmö Lärare på spec-utb akut och ambulans Lund Ansvarig för FoU vid Falck ambulans AB i Skåne Docent #toaselfie Presentation Läs mer BOGRUPPEN KLINISKT TEAM
 BOGRUPPEN KLINISKT TEAM Stärker den kliniska verksamheten och tryggar upp vårdkvalitén Det kliniska teamet arbetar idag som ett självständigt team inom Bogruppen och handleder/utbildar personal med traumaperspektiv Läs mer Beslutsstödsdokument. Vetenskapligt underlag
 Prioriteringsprocess Beslutsstödsdokument Kvalitetsindikatorer Populärversion Skolhälsovården Patient- och närstående Vetenskapligt underlag Kartläggning av nuläget Mårten Gerle, med. sakkunnig, ordf. Läs mer Kan man bli sjuk av ord?
 Kan man bli sjuk av ord? En studie om psykisk barnmisshandel och emotionell omsorgssvikt i BRIS barnkontakter år 2007 Definition: Psykisk misshandel: Olika former av systematisk destruktiv kommunikation Läs mer Landstingets kansli 2011-09-22 FoUB 3 /11 Planeringsavdelningen, Hillevi Andersson Justerat 2011-10-03. Tid Torsdagen den 22 september 2011 kl.
 1 (6) Landstingets kansli Planeringsavdelningen, Hillevi Andersson Justerat 2011-10-03 FoU-beredningen Tid Torsdagen den 22 september 2011 kl. 13-16 Plats Närvarande ledamöter Övriga närvarande Sekreterare Läs mer Praxis studie. Barn- och ungdomspsykiatri. Stockholms läns landsting. Arbetsgrupp: Olav Bengtsson, Ingvar Krakau, Ida Almqvist,
 depressionssjukdom och ångestsyndrom Praxis studie Barn- och ungdomspsykiatri Stockholms läns landsting Arbetsgrupp: Olav Bengtsson, Ingvar Krakau, Ida Almqvist, depression och ångest i Stockholms län? Läs mer Självskadeprojektet för VGR och Örebro
 Självskadeprojektet för VGR och Örebro Projektansvarig Lise-Lotte Risö Bergerlind Projektledare Jerry Bergström VGR-Noden Bakgrund I en överenskommelse mellan Sveriges kommuner och landsting (SKL) och Läs mer fortsättning: Psykiatriska problem och behandling av unga Tillstånd som är specificerade inom
 Psykiatriska problem och behandling av unga 1. Utgångspunkter i den barnpsykiatriska behandlingen 2. Behandling inom ungdomspsykiatrin 3. Mentaliseringsbegreppet 4. Depression/Ångest 5. Terapiformerna Läs mer Föreningen Lekarbetspedagogiks kongress 2009
 Föreningen Lekarbetspedagogiks kongress 2009 Föreningen höll sin årliga kongress den 23-24 april på Quality Winn hotell i Haninge C med många deltagare. Temat för kongressen var språka - leka - utvecklas. Läs mer Definition. Definition. Ansvarsområden Sjukvården Medicinsk behandling (HSL 3 ) 2013-02-18
 Definition Beroende/missbruk och samtidig diagnos av psykisk sjukdom eller personlighetsstörning Socialstyrelsen: Nationella riktlinjer 2006 Definition Beroende/missbruk och oberoende psykisk sjukdom enligt Läs mer Dålig psykisk hälsa är vanligare bland förtidspensionärer, arbetslösa och studerande än bland personer som arbetar. Andelen med dålig psykisk hälsa
 Referat av föredrag från konferens 110412 i Lund arrangerad av Schizofreniföreningen i Skåne i samarbete med Vuxenskolan i Skåne. Anders Åkesson (Mp) Regionråd, vice ordförande i Hälso- och sjukvårdsnämnden Läs mer Är du anhörig till någon med funktionshinder?
 Är du anhörig till någon med funktionshinder? Kris- och samtalsmottagningen STOCKHOLMS LÄNS LANDSTING Kris- och samtalsmottagningen kan hjälpa dig När man är med om något riktigt svårt kan det hända att Läs mer Ätstörningar. Att vilja bli nöjd
 Ätstörningar Ätstörningar innebär att ens förhållande till mat och ätande har blivit ett problem. Man tänker mycket på vad och när man ska äta, eller på vad man inte ska äta. Om man får ätstörningar brukar Läs mer det psykologiska perspektivet
 För den som lider av psykisk ohälsa finns en rad behandlingsmetoder, främst olika former av samtalsoch läkemedelsbehandling. Ofta används en kombination. Grundläggande är att man har med sig både det medicinska, Läs mer Depressionssjukdom och ångestsyndrom hos barn och unga
 En konferens för hela BUP-teamet Grupprabatt! Gå 4 betala för 3! Depressionssjukdom och ångestsyndrom hos barn och unga nya riktlinjer och senaste utvecklingen inom barn och ungdomspsykiatrin Diagnostik Läs mer Barn- och ungdomspsykiatri på primärvårdsnivå. Håkan Jarbin, chöl, med dr BUP Halland
 Barn- och ungdomspsykiatri på primärvårdsnivå Håkan Jarbin, chöl, med dr BUP Halland Förekomst av psykiska problem hos barn- och unga 1/3 har sömnsvårigheter minst en gång i veckan 1⁄4 har huvudvärk 1/5 Läs mer Program 7 12 oktober
 Program 7 12 oktober En vecka om psykiska olikheter, lika rättigheter Blekinges psykiatrivecka är en vecka för ökad kunskap, hopp och samtal kring psykisk (o)hälsa. I hela Blekinge arrangeras kulturarrangemang Läs mer Kompetensutveckling på Nova Högskolecentrum För personal inom kommunpsykiatrin Hösten 2011
 Kompetensutveckling på För personal inom kommunpsykiatrin Hösten 2011 "Socialförvaltningen i Mönsterås har fått statsbidrag i syfte att bland annat förbereda och fortsätta att utveckla sociala insatser Läs mer Stroke 2015. talare. Datum och plats: 22 23 april 2015, Stockholm. Erik Lundström, överläkare, neurologkliniken, Karolinska Universitetssjukhuset
 Stroke 2015 kunskap utveckling inspiration Uppdatera dig med senaste forskningen och utvecklingen inom stroke Fördjupa dig inom neglekt, apraxi och afasi Vad omfattar dolda funktionshinder och hur kan Läs mer Socialstyrelsen, Nationella riktlinjer, 2010 SBU:s sammanfattning och slutsatser, 2005 Nordlund. (2004).Ångest om orsaker, uttryck och vägen bort
 Socialstyrelsen, Nationella riktlinjer, 2010 SBU:s sammanfattning och slutsatser, 2005 Nordlund. (2004).Ångest om orsaker, uttryck och vägen bort från den Ottosson & d`elia. (2008). Rädsla, oro, ångest Läs mer Kurser föreläsningar & konferenser
 Kurser föreläsningar & konferenser Information och verktyg för att förstå och stödja de sköraste flickorna Att förstå och hantera psykisk skörhet är bland det svåraste en förälder kan ställas inför. Samarbete Läs mer Nationellt centrum för suicidforskning och prevention av psykisk ohälsa (NASP)
 Mental Health First Aid in Sweden (MHFA-Sverige) Nationellt centrum för suicidforskning och prevention av psykisk ohälsa (NASP) Första hjälpen till psykisk hälsa Ett utbildningsprogram som lär dig hur Läs mer PSYKIATRI. Ämnets syfte
 PSYKIATRI Ämnet psykiatri är tvärvetenskapligt. Det bygger i huvudsak på medicinsk vetenskap, vårdvetenskap och pedagogik. Ämnet behandlar vård- och omsorgsarbete vid psykiska sjukdomar. Ämnets syfte Undervisningen Läs mer Innehåll. 1. INLEDNING 13 Sluta gasa! Börja spinna! 13 Syften med boken 14 Att delta i ett projekt och om att skriva en bok 15
 Innehåll Förord 9 1. INLEDNING 13 Sluta gasa! Börja spinna! 13 Syften med boken 14 Att delta i ett projekt och om att skriva en bok 15 2. VAD GJORDE DEN LÅNGVARIGA STRESSEN MED OSS? 20 Stressade människor Läs mer Individuell planering av tjänstgöring
 Psykiatri Nordväst ST plan enligt ny målbeskrivning (gäller alla legitimerade efter 060630) Namn fyll i här Datum för läkarexamen fyll i här Datum för läkarleg: fyll i här Datum för beräknad specialistkompetens: Läs mer Långvarig smärta. 12 13 september 2011, Stockholm. Inspirerande och utvecklande dagar för dig som sjukgymnast! Talare:
 Per Anders Hultén Överläkare Specialist i psykiatri och allmänmedicin Samsjuklighet Psykisk sjukdom/störning samtidigt med missbruk/beroende Dubbeldiagnos Trippeldiagnos etc. Även samsjuklighet med en/flera Läs mer Frågor och svar om hälso- och sjukvården i Östergötland.
 Frågor och svar om hälso- och sjukvården i Östergötland. Frågor och svar om hälso- och sjukvården! Vad tycker ni socialdemokrater är viktigast med sjukvården i framtiden? Vi socialdemokrater i Östergötland Läs mer Hälso- och sjukvården och socialtjänsten har ett gemensamt ansvar Socialtjänsten ska omedelbart ta kontakt med sjukvården vid misstanke på psykisk
 Hälso- och sjukvården och socialtjänsten har ett gemensamt ansvar Socialtjänsten ska omedelbart ta kontakt med sjukvården vid misstanke på psykisk eller somatisk sjukdom Missbruk/beroende och psykisk störning Läs mer UNG CANCER FRÅN ENSAMHET TILL SAMHÖRIGHET
 UNG CANCER FRÅN ENSAMHET TILL SAMHÖRIGHET Ung Cancer är en ideel l organisation som arbetar för att förbättr a levnadsvillkoren för unga vuxna cancer drabbade. Med det menar vi unga vuxna mellan 16 30 Läs mer Tvärprofessionella samverkansteam
 Tvärprofessionella samverkansteam kring psykisk skörhet/sjukdom under graviditet och tidigt föräldraskap www.sll.se Barnets bästa skall alltid komma i främsta rummet. Artikel 3 FN:s konvention om barns Läs mer IMR-programmet. sjukdomshantering och återhämtning. 1 projektet Bättre psykosvård
 Långvarig smärta Inspirerande och utvecklande dagar för dig som sjukgymnast! Aktuell forskning kring smärta och behandling Sambandet mellan fysiologi och psykologi Hur motivera patienten att bli mer aktiv Läs mer Är du anhörig till någon med funktionshinder?
 Är du anhörig till någon med funktionshinder? Kris- och samtalsmottagningen STOCKHOLMS LÄNS LANDSTING Kris- och samtalsmottagningen kan hjälpa dig När man är med om något riktigt svårt kan det hända att Läs mer En hjälp till dig som anar. En broschyr om anmälningsplikt.
 En hjälp till dig som anar En broschyr om anmälningsplikt. En hjälp till dig som anar att ett barn misshandlas eller far illa. Enligt svensk lag är man skyldig att anmäla om man känner till något som kan Läs mer Att införa evidensbaserade metoder i barnoch ungdomspsykiatrin. Olav Bengtsson Divisionschef BUP Stockholm
 Att införa evidensbaserade metoder i barnoch ungdomspsykiatrin Olav Bengtsson Divisionschef BUP Stockholm Riktlinjer till stöd för bedömning och behandling Juni 2010 April 2012 Varför används inte riktlinjer Läs mer ADHD och autism. Björn Kadesjö. Vad är ADHD? ADHD i olika åldrar 1/12 2004. Vad är ADHD? 1. ADHD i olika åldrar 1. Så vanligt är ADHD 2
 1/12 2004 ADHD och autism Björn Kadesjö Vad är ADHD? 1 ADHD i olika åldrar 1 Så vanligt är ADHD 2 Samtidiga problem 2 Orsaker till ADHD 3 Behandling 3 ADHD och autism 4 Vad är ADHD? ADHD (attention deficit/hyperactivity Läs mer 2017 © DocPlayer.se Sekretesspolicy | Användarvillkor | Kontakta oss


type: wikipedia

text:
Gripa (, ) ir akūta, sevišķi lipīga elpošanas orgānu infekcijas slimība, ar ko slimo tikai putni un zīdītāji. Gripu izraisa Orthomyxoviridae (gripas vīrusu) dzimtas RNS vīrusi un tā izplatās gaisa pilienu veidā ar rīkles sekrētu, ko izdala inficētais organisms. Tieši šo iemeslu dēļ ir ļoti viegli saslimt, esot saskarē ar slimības nēsātāju. Nopietnākos gadījumos gripa var izraisīt atipisku pneimoniju, kas var beigties nāvējoši, it īpaši maziem bērniem un veciem cilvēkiem. Bieži gripa netiek laikus diagnosticēta, jo tā tiek sajaukta ar parastu saaukstēšanos. Gripu salīdzinājumā ar saaukstēšanos izraisa pavisam citi vīrusi un tā ir daudz bīstamāka slimība. Gripas infekcijas avots ir slims cilvēks. Gripas vīruss izplatās ļoti strauji. Visvienkāršāk to iegūt, ja kāds slims cilvēks uzšķauda.
 Pēc starptautiskās slimību klasifikācijas–10 gripai ir piešķirti divi kodi: J10 — gripai ar identificētu vīrusu, un J11 — gripai, ja vīruss nav identificēts.
 Gripas simptomi un pazīmes
 Gripas simptomi sākas pēkšņi, aptuveni divas vai trīs dienas pēc inficēšanās. Cilvēkiem slimības parastās pazīmes ir saaukstēšanās un drudzis, sāpīgs kakls, muskuļu sāpes, spēcīgas galvassāpes, sauss un rejošs klepus, vājums un vispārējs diskomforts, kā arī sāpes acu ābolos un kaulos. Dažos gadījumos ādā vai gļotādā var būt asinsizplūdumi un/vai deguna asiņošana.
 Gripas vīrusu raksturojums
 Gripas vīrusus iedala A tipa, B tipa un C tipa gripas vīrusos.
 Pie A tipa pieder vīrusi, kas izraisīja spāņu gripu (1918), cūku gripu (2009, abi H1N1), Āzijas gripu (1957, H2N2), Honkongas gripu (1968, H3N2) un putnu gripu (2005, H5N1). A tipa vīrusi izraisa ļoti smagas saslimšanas, kā arī epidēmijas un pat pandēmijas. Ar šā tipa vīrusiem var slimot ne tikai cilvēks, bet arī citas zīdītāju un putnu sugas.
 B tipa vīrusi galvenokārt skar tikai cilvēkus. Tie ir retāk sastopami nekā A tipa vīrusi, kā arī lēnāk attīstās.
 C tipa vīrusi līdzīgi kā B tipa skar galvenokārt cilvēkus, un arī ir mazāk izplatīti nekā A tipa vīrusi. C tipa vīrusi izraisa vieglu saslimšanu.
 Ārstēšana
 Ārstēšana parasti ir simptomātiska. Jāievēro gultas režīms un jāuzņem pietiekami daudz šķidruma. Temperatūras mazināšanai var lietot paracetamolu, taču jāuzmanās nepārsniegt rekomendētās devas. Jāatturas no aspirīna lietošanas, it sevišķi bērniem, jo tas var izraisīt nieru un smadzeņu bojājumus. Klepus mazināšanai lieto kodeīnu vai deksmetorfānu saturošus pretklepus līdzekļus; ja parādās krēpas, šo līdzekļu vietā jālieto atkrēpošanas līdzekļi.
 Ja slimnieks ir riska grupā (piemēram, vecumā virs 65 gadiem vai ar hroniskām slimībām), divu dienu laikā kopš saslimšanas jāveic pretvīrusu terapija ar oseltamiviru (Tamiflu) vai zanamaviru. Remantadīnu pašlaik nelieto gripas ārstēšanā un profilaksē, jo mūsdienās cirkulējošie gripas vīrusi ir nejutīgi pret to.
 Nedrīkst mēģināt gripas gadījumā lietot antibiotikas — tās principā neiedarbojas uz vīrusiem. Antibiotikas izmanto tikai bakteriālu komplikāciju gadījumos, kad tās izrakstījis ārsts.
 Profilakse
 Efektīvākais un lētākais pretgripas profilakses veids ir vakcinācija. Vakcinācija jāveic pirms gripas epidēmijas sākuma, to ieteicams veikt novembrī vai decembrī. Imunitāte izveidojas divu nedēļu laikā. Sevišķi iesakāma vakcinācija ir riska grupu pacientiem vai tiem, kam paredzētas plānveida operācijas, kā arī grūtniecēm. Riska grupu iedzīvotāji, kas kontaktējušies ar gripas slimnieku, profilaksei var lietot oseltamivira vai zanamavira pretvīrusu preparātus.
 Latvija pieder pie valstīm, kur iedzīvotāji ļoti maz vakcinējas pret gripu sabiedrībā valdošās nepamatoti noraidošās attieksmes dēļ.
 Atsauces un piezīmes
 Ārējās saites
 GRIPA.LV
 Gripa | Medicīnas termins
 Vīrusu izraisītās slimības


text:
Christos Charalabous (; born October 3, 1981, in Limassol) was a Cypriot football player. He became Assistant Manager of Dusan Kerkez in AEL Limassol from 2018.
 External links
 1981 births
 Living people
 Cypriot footballers
 AEL Limassol players
 Xanthi F.C. players
 Panthrakikos F.C. players
 Aris Limassol FC players
 Cypriot First Division players
 Super League Greece players
 Cypriot expatriate footballers
 Expatriate footballers in Greece
 Association football midfielders
 Sportspeople from Limassol