type: wikipedia

text:
''Siin on loetletud praegusi ja varasemaid Eesti poliitikuid.
 A
 Jaak Aab
 Leo Aadel
 Maile Aale
 Raimu Aardam
 Juhan Aare
 Merry Aart
 Arto Aas
 Taavi Aas
 Taira Aasa
 Ülle Aaskivi
 Hardo Aasmäe
 Jaak Aaviksoo
 Georg Abels
 Aleksander Aben
 Oskar Abori
 Paul Abramson
 Jüri Adams
 Karl Aaron Adson
 Raivo Aeg
 Jaan Aiaots
 Rein Aidma
 Juhan Ainson
 Friedrich Akel
 Annely Akkermann
 Toomas Alatalu
 Maris Aleksašin
 Yoko Alender
 Georgi Aljošin
 Arvo Aller
 Hendrik Allik
 Jaak Allik
 Hans Alver
 Oskar Amberg
 Ado Anderkopp
 Viktor Andrejev
 Nigol Andresen
 Oskar Angelus
 Jüri Annusson
 Aleksander Ansberg
 Andrus Ansip
 Olav Anton
 Tõnu Anton
 Robert Antropov
 Jaan Anvelt
 Aleksandr Apolinsky
 Aleksander Arak
 Küllo Arjakas
 Eduard Arnover
 Tiiu Aro
 Konrad Arras
 Christjan Arro
 Peep Aru
 Urmas Arumäe
 Toivo Asmer
 Emma Asson
 Albert Assor
 Gottlieb Ast
 Karl Ast
 Hannes Astok
 Robert Astrem
 Meelis Atonen
 Jaan Audru
 Eduard Aule
 Siim Avi
 B
 Karl August Baars
 Karl Juhan Bahovski
 Peeter Baranin
 Vadim Belobrovtsev
 Maimu Berg
 Jaanus Betlem
 Ado Birk
 Tõnis Bittman
 Gerttu Blank
 Andrus Blok
 Deniss Boroditš
 Riho Breivel
 Christian Brüller
 Georgi Bõstrov
 C
 Oskar Cher
 D
 Aleksander Danilevski
 Lea Danilson-Järg
 Andres Dido
 Dmitri Dmitrijev
 Karen Drambjan
 E
 Ivi Eenmaa
 Anne Eenpalu
 Kaarel Eenpalu
 Endel Eero
 Enn Eesmaa
 Eldar Efendijev
 Linda Eichler
 Jaan Eigo
 Margi Ein
 Aleksander Einseln
 Hendrik Elisson
 Andres Ellamaa
 Hillar Eller
 Kaljo Ellik
 Karl Ellis
 Sirje Endre
 Rain Epler
 Ene Ergma
 Ants Erm
 Peeter Ernits
 Villem Ernits
 Urmas Espenberg
 Jüri Estam
 F
 Vitali Faktulin
 Ignar Fjuk
 Karl Oskar Freiberg
 G
 Anna-Maria Galojan
 Nikolai Ganjušov
 Vahur Glaase
 Arnold Green
 Vassili Grigorjev
 Igor Gräzin
 Kalle Grünthal
 Oskar Gustavson
 Veigo Gutmann
 H
 Ernst Haabpiht
 Harald Haberman
 Lehte Hainsalu
 Illar Hallaste
 Helmut Hallemaa
 Urmas Hallika
 Väino Hallikmägi
 Voldemar Hammer
 Andre Hanimägi
 August Hanko
 August Hansen
 Mihkel Hansen
 Vootele Hansen
 Johan Hansing
 Margus Hanson
 Piret Hartman
 Anti Haugas
 Monika Haukanõmm
 Hans Heidemann
 Aare Heinvee
 Helle-Moonika Helme
 Mart Helme
 Martin Helme
 Harri Henn
 Heiki Hepner
 Andres Herkel
 Jaak Herodes
 Karoli Hindriks
 Mati Hint
 Friedrich Hist
 Johan Holberg
 Remo Holsmer
 Arvo Horm
 Lauri Hussar
 Liia Hänni
 Kalev Härk
 Jaanus Härms
 Jaan Hünerson
 I
 Toomas Hendrik Ilves
 Viktor Imala
 Endel Inglist
 Karl Ipsberg
 Sergei Issakov
 Kaia Iva
 Olga Ivanova
 J
 Andres Jaadla
 Jüri Jaakson
 Viljar Jaamu
 Karin Jaani
 Raigo Jahu
 August Jakobson
 Karl-Arnold Jalakas
 Johan Jans
 August Janson
 Alma Jeets
 Kalle Jents
 Leopold Johanson
 Erich Joonas
 Mihkel Juhkam
 Arvo Junti
 Jossiv Jurovski
 Jaak Juske
 Tõnu Juul
 Matti Jõe
 Jaak Jõerüüt
 Aleksander Jõeäär
 Helmer Jõgi
 Aadu Jõgiaas
 Kaia Jäppinen
 Rein Järlik
 Jaan Järve
 Rein Järvelill
 Toomas Järveoja
 Ants Järvesaar
 Elmar Järvesoo
 Raivo Järvi
 Mart Järvik
 Kalle Jürgenson
 Toivo Jürgenson
 Anton Jürgenstein
 Toomas Jürgenstein
 August Jürima
 August Jürima (Järvamaalt)
 Mihkel Jüris
 Johannes Jürna
 K
 Aleksander Kaal
 Vambo Kaal
 Ruuben Kaalep
 Aleksander Kaar
 Juhan Kaarlimäe
 Kaido Kaasik
 Renate Kaasik
 Etti Kagarov
 Tiit Kala
 Valeri Kalabugin
 Tõnis Kalbus
 Valev Kald
 Helle Kalda
 Nelli Kalikova
 Nigul Kaliste
 Jakob Kalju
 Kersti Kaljulaid
 Raimond Kaljulaid
 Kalev Kaljuste
 Lembit Kaljuvee
 Kaja Kallas
 Kristina Kallas
 Madis Kallas
 Mart Kallas
 Siim Kallas
 Teet Kallasvee
 Jakob Kalle
 Kalev Kallemets
 Ivar Kallion
 Kalev Kallo
 Tõnu Kalvet
 Kaido Kama
 Eva Kams
 Gea Kangilaski
 Nikolai Kann
 Indrek Kannik
 Sulev Kannimäe
 Lemmit Kaplinski
 Jaanus Karilaid
 Alo Karineel
 Katrin Karisma-Krumm
 Karl Kark
 Karl Ferdinand Karlson
 Nikolai Karotamm
 Juhan Kartau
 Ester Karuse
 Henri Kaselo
 Maria Kasepalu
 Aleksander Kask
 Oskar Kask
 Peet Kask
 Risto Kask
 Uno Kaskpeit
 Johannes Kass
 Marko Kass
 Artur Kasterpalu
 Tõnu Kauba
 Ene Kaups
 Karl Kaups
 Max Kaur
 Hans Kauri
 Jüri Kaver
 Mari-Ann Kelam
 Tunne Kelam
 Erkki Keldo
 Vahur Keldrima
 Albert Kendra
 August Kerem
 Liina Kersna
 Kalju Kertsmik
 Aleksander Kesküla
 Johan Kesküll
 Tanel Kiik
 Mart Kiirats
 Kaljo Kiisk
 Siim Valmar Kiisler
 Krista Kilvet
 Viktor Kingissepp
 Kert Kingo
 Sirje Kingsepp
 Tõnis Kint
 Ernst Kirs
 Georg Kirsberg
 Raul Kirsel
 Valve Kirsipuu
 Argo Kirss
 Signe Kivi
 Toomas Kivimägi
 Sven Kivisildnik
 Loit Kivistik
 Mario Kivistik
 Liis Klaar
 Urmas Klaas
 Mait Klaassen
 Kalle Klandorf
 Valter Klauson
 Dimitri Klenski
 Johannes Klesment
 Harry-Eduard-Ottokar Koch
 Hermann Koch
 Arno Kodu
 Peeter Koemets
 August Kohver
 Aivar Koitla
 Aivar Kokk
 Jaan Kokk
 Rene Kokk
 Kaarel Eduard Kompus
 Konstantin Konik
 Evald Konno
 Jaanus Koorep
 Mihhail Korb
 Valeri Korb
 Andres Kork
 Jüri Kork
 Toomas Kork
 Mait Kornet
 Maria Korotkova
 Heino Kostabi
 Siret Kotka
 Kalev Kotkas
 Andres Kraas
 Heiki Kranich
 Kaja Kreisman
 Peeter Kreitzberg
 Jaan Kriisa
 Valter Krimm
 Toivo Kroon
 Eerik-Niiles Kross
 Urmas Kruuse
 Juhan Kukk
 Kalev Kukk
 Martin Kukk
 Hugo Kukke
 Jaan-Hans Kuks
 Kalle Kulbok
 Elle Kull
 Väino Kull
 Tiit Kulu
 Boris Kumm
 Martin Kummets
 Jaan Kundla
 Leo Kunnas
 Helmi Kurba
 Kustav Kurg
 Kaspar Kurve
 Johannes Kurvits
 Peeter Kurvits
 Filimon Kuznetsov
 Vladimir Kuznetsov
 Ants Kuul
 Marti Kuusik
 Tiit Kuusmik
 Hugo Kuusner
 Tõnis Kõiv
 Tõnu Kõiv
 Ahti Kõo
 Tarmo Kõuts
 Kalvi Kõva
 Ivan Käbin
 Tiit Käbin
 Maigi Käige
 Vladimir Käo
 Orest Kärm
 Aleksander Kärner
 Priit Kärsna
 Ants Käärma
 Kristjan Kõljalg
 Mihhail Kõlvart
 Jüri Kõre
 Oskar Köster
 Nikolai Köstner
 Ott Köstner
 Külliki Kübarsepp
 Alfred Kütt
 Helmen Kütt
 Raivo Kütt
 L
 Eduard Laaman
 Aleksander Laane
 Eduard Laanemäe
 Kalle Laanet
 Olev Laanjärv
 Mart Laar
 Mats Laarmann
 Jaan Laas
 Lauri Laasi
 Lauri Laats
 Urmas Laht
 Rasmus Lahtvee
 Valdur Lahtvee
 Reno Laidre
 Andres Laisk
 Joonas Laks
 Leho Lamus
 Alar Laneman
 Rein Lang
 Heinrich Laretei
 Andres Larka
 Jaan Lattik
 August Laur
 Jarno Laur
 Heinrich Lauri
 Maris Lauri
 Johannes Lauristin
 Marju Lauristin
 Peeter Laurson
 Tarmo Lausing
 Peeter Lemming
 Mihkel Lees
 Kadri Leetmaa
 Anna Leetsmann
 Johannes Lehman
 Elmar-Aleksander Lehtmets
 Jaak Leimann
 Tarmo Leinatamm
 Paul Leis
 Vello Leito
 Margus Leivo
 Kajar Lember
 Voldemar Lender
 Heimar Lenk
 Margus Lepik
 Robert Lepikson
 Kristjan-Olari Leping
 Jaan J. Leppik
 Kalju Leppik
 Ando Leps
 August Julius Leps
 Ilona Lepsalu
 Lennart Liba
 Jürgen Ligi
 Kaarel Liidak
 Oskar Karl Johann Liigand
 Jüri Liim
 Eva-Maria Liimets
 Tõnis Liinat
 Karl Liivak
 Jüri Liivas
 Anto Liivat
 Efim Liivik
 Heiki Lill
 Julius Lill
 Kalev Lillo
 Väino Linde
 Johannes Lindemann
 Voldemar Linnamägi
 Elmar Lipping
 Jaan Lippmaa
 Andres Lipstok
 Andrei Lobov
 Rein Loik
 Priit Lomp
 Tarmo Loodus
 Siimu Loogma
 Värner Lootsmann
 Peeter Lorents
 Aleksei Lotman
 Mihhail Lotman
 August Lubi
 Juhan Luiga
 Inara Luigas
 Jüri Luik
 Lauri Luik
 Tõnis Lukas
 Peeter Luksep
 Ott Lumi
 Jaan Luts
 Randel Länts
 Lauri Läänemets
 M
 Villem Maaker
 Helmut Maandi
 Hannes Maasel
 Tiit Made
 Jaak Madison
 Peeter Madissoo
 Toivo Maimets
 Natalia Malleus
 Külvar Mand
 Andres Mandre
 Jaan Manitski
 August Maramaa
 Peep Mardiste
 Peeter Mardna
 Maret Maripuu
 Aksel Mark
 Heinrich Mark
 Jüri Marksoo
 Jaanus Marrandi
 Rein Marrandi
 Jüri Martin
 Hans Martinson
 Merike Martinson
 Hans Martna
 Mihkel Martna
 Jaan Masing
 Mait Mihkel Mathiesen
 Mihkel Mathiesen
 Tiit Matsulevitš
 Dagmar Mattiisen
 Hanno Matto
 Alfred Maurer
 Silver Meikar
 Toomas Mendelson
 Mati Meos
 Uno Mereste
 Enn Meri
 Lennart Meri
 Mart Meri
 Maret Merisaar
 Martin Mets
 Andres Metsoja
 Kristen Michal
 Kalle Mihkels
 Johannes Mihkelson
 Marko Mihkelson
 Marianne Mikko
 Johannes Mikkola
 Sven Mikser
 Margo Miljand
 Juri Mišin
 Jaan Moks
 Roman Mugur
 Tatjana Muravjova
 Raivo Murd
 Enn Murdmaa
 Aadu Must
 Jaanus Mutli
 Paul Muuli
 Jüri Mõis
 Alfred Mõttus
 Jaan Mõttus
 Hjalmar Mäe
 Mati Mäetalu
 Leino Mägi
 Meelis Mälberg
 Raul Mälk
 Ahti Mänd
 Jaanus Männik
 Johannes Märtson
 Tõnis Mölder
 Tiina Mölder
 Karl Mühlberg
 Viktor von zur Mühlen
 Johan Müller
 Johannes Mürk
 Johannes-August Müürman
 N
 Ago Naarits
 Aleksander Naeres
 Jaak Nanilson
 Victor Neggo
 Eiki Nestor
 Juhan Nihtig
 Mart Niklus
 Toivo Ninnas
 Andrei Novikov
 Ülo Nugis
 Hans Nurm
 Kaul Nurm
 Enn Nurmiste
 Mart Nutt
 Ilmar Nuut
 Ervin Jüri Nõmmera
 Kaido Nõmmik
 Alar Nääme
 O
 Ants Oidermaa
 Aleksander Oinas
 Ludvig Ojaveski
 Kristiina Ojuland
 Lui Olesk
 Peeter Olesk
 Andri Ollema
 Aleksander Onno
 Mart Opmann
 Johannes Orasmaa
 Tiina Oraste
 Margus Oro
 Jevgeni Ossinovski
 Aleksander Ossipov
 Alma Ostra-Oinas
 Kalev Ots
 Tanel Ots
 Anneli Ott
 Jüri Ott
 Jüri Ottas
 Martin Ottas
 Liisa Oviir
 Siiri Oviir
 P
 Anatoli Paal
 Eevi Paasmäe
 Meelis Paavel
 Raivo Paavo
 Ivari Padar
 Jaana Padrik
 Peeter Paemurru
 Urmas Paet
 Maido Pajo
 Karl-Eduard Pajos
 Ants Paju
 Harry Pajundi
 Liisa Pakosta
 Ilmar Palias
 Ivar Paljak
 Kalle Palling
 Ants Pallop
 Erich Palm
 Viktor Palm
 Urve Palo
 Tõnis Palts
 Bruno Pao
 Eldur Parder
 Lagle Parek
 Jüri Parik
 Juhan Parts
 Ralf R. Parve
 Eduard Peedosk
 August Peet
 Georg Pelisaar
 Enno Penno
 Rudolf Penno
 Keit Pentus-Rosimannus
 Johannes Perens
 Ferdinand Petersen
 Peep Peterson
 Hanno Pevkur
 Jüri Pihl
 Ants Piip
 Jaan Piiskar
 Heljo Pikhof
 Mikk Pikkmets
 Juhan Pikkov
 Õnne Pillak
 Taavi Pirk
 Vello Pohla
 Siim Pohlak
 Marko Pomerants
 Theodor Pool
 Anti Poolamets
 Jaan Poska
 Peep Pree
 Nikolai Preiman
 Priidu Priks
 Nelli Privalova
 Toivo Promm
 Tiit Pruuli
 Joakim Puhk
 Otto Pukk
 Mihkel Pung
 Heidy Purga
 Karl Puusemp
 Peeter Puusep
 Paul Puustusmaa
 Aigar Põder
 Vambola Põder
 Nikolai Põdramägi
 Jüri Põld
 Peeter Siegfried Põld
 Raivo Põldaru
 Kalju Põldvere
 Henn Põlluaas
 Rein Põllumaa
 Terje Põvvat
 Eduard Päll
 Ingvar Pärnamäe
 Kadi Pärnits
 Mihkel Pärnoja
 Hugo Pärtelpoeg
 Ilmar Pärtelpoeg
 Konstantin Päts
 Viktor Päts
 Hans Pöögelmann
 Aleksander Pürge
 R
 Algus Raadik
 Jaan Raamot
 Kalev Raave
 Peeter Rahnel
 Tauno Rahnu
 Jaanus Rahumägi
 Jaanus Raidal
 Mati Raidma
 Ivar Raig
 Ülle Rajasalu
 Olev Raju
 Reili Rand
 Laine Randjärv
 Rein Randver
 Märt Rask
 Jüri Ratas
 Rein Ratas
 Leopold Raudkepp
 Heiki Raudla
 Valve Raudnask
 Indrek Raudne
 Hain Rebas
 Aleksander Rei
 August Rei
 Janno Reiljan
 Villu Reiljan
 Vallo Reimaa
 Mihkel Reimann
 Marek Reinaas
 Urmas Reinsalu
 Marie Reisik
 Urmas Reitelmann
 Martin Repinski
 Mailis Reps
 Jaanus Riibe
 Signe Riisalo
 Aivar Riisalu
 August Riismann
 Eduard Riisna
 Rudolf Riives
 Kai Rimmel
 Andrus Ristkok
 Rein Ristlaan
 Monika Rogenbaum
 Jaan Roht
 Karl Roomet
 Vladimir Roopere
 Reet Roos
 Aivar Rosenberg
 Viive Rosenberg
 Mati Rosenstein
 Rain Rosimannus
 Vardo Rumessen
 Hannes Rumm
 Paul-Eerik Rummo
 Aino Runge
 Karl Robert Ruus
 Neeme Ruus
 Rainis Ruusamäe
 Ants Ruusmann
 Maido Ruusmann
 Taavi Rõivas
 Alfred Rästas
 Jüri Rätsep
 Arnold Rüütel
 Karel Rüütli
 S
 Indrek Saar
 Jüri Saar
 Marika Saar
 Andrus Saare
 Erki Saarman
 Tõnu Saarman
 Vello Saatpalu
 Kalju Sakk
 Edgar Valter Saks
 Katrin Saks
 Priit Saksing
 Vello Salum
 Jaak Salumets
 Erika Salumäe
 Malle Salupere
 Karl Saral
 Arvo Sarapuu
 Kersti Sarapuu
 Friedrich Sauer
 Erik Salumäe
 Erik Sandla
 Jüri Sasi
 Voldemar Sassi
 Jaan Saul
 Toomas Savi
 Ain Saviauk
 Edgar Savisaar
 Erki Savisaar
 Maria Savisaar
 Vilja Savisaar-Toomast
 Aavo Savitsch
 Hanno Schotter
 Helir-Valdor Seeder
 Andrus Seeme
 Neinar Seli
 Julius Seljamaa
 Karl Selter
 Valvo Semilarski
 Andre Sepp
 Boris Sepp
 Kaja Sepp
 Leo Sepp
 Ain Seppik
 Sven Sester
 Priit Sibul
 Raul Siem
 Pipi-Liis Siemann
 Mart Siimann
 Riina Sikkut
 Arno Sild
 Oskar Silde
 Toomas Sildmäe
 Enn-Arno Sillari
 Kadri Simson
 Riivo Sinijärv
 Tiit Sinissaar
 Arvo Sirendi
 Artur Sirk
 Siiri Sisask
 Riina Solman
 Julia Sommer
 Mark Soosaar
 Jaan Soots
 Imre Sooäär
 Aleksei Sorokin
 Edgar Spriit
 Mihhail Stalnuhhin
 Pavel Starostin
 Nikolai Stelmach
 Aleksander Stern
 Otto Sternbeck
 Marek Strandberg
 Otto Strandman
 Priit Suit
 Urmas Sukles
 Voldemar Sumberg
 Timo Suslov
 Andres Sutt
 Neeme Suur
 Rein Suurkask
 Albert Suurkivi
 Oskar Suursööt
 Priit Suve
 Artjom Suvorov
 Aivar Sõerd
 Jakob Sõnajalg
 Märt Sõrra
 Olga Sõtnik
 Eduard Säkk
 Karl Säre
 Ernst Särgava
 Š
 Semjon Školnikov
 Vladimir Šokman
 Marko Šorin
 Leo Štarkov
 Z
 Nikolai Zolin
 T
 Rein Taagepera
 Olari Taal
 Andres Taimla
 Theodor Tallmeister
 Ivar Tallo
 Nikolai Talts
 Artur Talvik
 Peep Tambet
 Jaanus Tamkivi
 Aldo Tamm
 Enno Tamm
 Jaak Tamm
 Jüri Tamm
 Tarmo Tamm (sündinud 1953)
 Paul Tammert
 Leo Tammiksaar
 Rene Tammist
 Tarmo Tammiste
 Tiit Tammsaar
 Külli Tammur
 Raivo Tammus
 Järvo Tandre
 Andres Tarand
 Indrek Tarand
 Kaarel Tarand
 Viktor Tarmas
 Enn Tarto
 Arnold Tartu
 Laine Tarvis
 Jaanus Tasuja
 Jaan Teemant
 Risto Teinonen
 Kirill Teiter
 Hans Teiv
 Juhan Telgmaa
 Tiia Teppan
 Tiit Terik
 Tõnu Tepandi
 Otto Tief
 Urve Tiidus
 Andres Tinno
 Mati Tolmoff
 Ene Tomberg
 Jevgeni Tomberg
 Pille Tomson
 Kustas Tonkman
 Yana Toom
 Valdis Toomast
 Indrek Toome
 Innari Toome
 Jüri Toomepuu
 Tiit Toomsalu
 Toivo Tootsen
 Ülo Tootsen
 Marko Torm
 Toomas Trapido
 Jan Trei
 Terje Trei
 Henn Treial
 Mai Treial
 Urmas Treiel
 Voldemar Trumm
 Anders Tsahkna
 Margus Tsahkna
 Aleksis Tsänk
 Margarita Tšernogorova
 Ingvar Tšižikov
 Iraida Tšubenko
 Ester Tuiksoo
 Ülo Tulik
 Aleksander Tulp
 Peeter Tulviste
 Artur Tupits
 Enn Tupp
 Marika Tuus
 Aleksander Tõnisson
 Ilmar Tõnisson
 Jaan Tõnisson
 Liina Tõnisson
 Toomas Tõniste
 Toivo Tõnson
 Ain Tähiste
 Ülo Tärno
 U
 Anton Uesson
 Jüri Uluots
 Ülo Uluots
 Feliks Undusk
 Johan Ungerson
 Ivar Unt
 Maksim Unt
 Jaak Uudmäe
 Juhan Uuemaa
 Raivo Uukkivi
 V
 Urbo Vaarmann
 Artur Vader
 Ken-Marti Vaher
 Leonhard Vahter
 Lauri Vahtre
 Karl Vaino
 Rainer Vakra
 Uno Valdmets
 Jaak Valge
 Einar Vallbaum
 Orm Valtson
 Johannes Vanja
 Meta Vannas
 Raivo Vare
 Sulev Vare
 Toomas Varek
 Johannes Vares
 Andres Varik
 Paul Varul
 Rannar Vassiljev
 Viktor Vassiljev
 Triin Veber
 Aarne Veedla
 Juhan Veel
 Toivo Veenre
 Ants Veetõusme
 Richard Veermaa
 Andra Veidemann
 Rein Veidemann
 Aleksander Veiderma
 Arnold Veimer
 Udo Vellend
 Trivimi Velliste
 Vladimir Velman
 Värdi Velner
 Taavi Veskimägi
 Georg Vestel
 Sten-Hans Vihmar
 Helgi Viirelaid
 Ants Viirmaa
 Mart Viisitamm
 Nikolai Viitak
 Priit Vilba
 Jüri Vilms
 Toomas Vilosius
 Aldo Vinkel
 Heido Vitsur
 Lauri Vitsut
 Toomas Vitsut
 Nikolai Vojeikin
 Ülo Vooglaid
 Julius Voolaid
 Tauno Võhmar
 Mart Võrklaev
 Hannes Võrno
 Peeter Võsa
 Tiit Vähi
 Toomas Väinaste
 Arder Väli
 Vaino Väljas
 Ä
 Margus Ääremaa
 Õ
 Aivar Õun
 Harri Õunapuu
 Jaan Õunapuu
 Ö
 Andrus Öövel
 Ü
 Raoul Üksvärav
 Jaak Ümarik
 Avo Üprus
 Eesti poliitikute loend
 Poliitikud
 Poliitikute loend


type: other

text:
302/1992 Zb. Zákon České národní rady, kterým se mění a doplňuje zákon České národní rady č. 367/1990 Sb., o obcí... | Aktuálne znenie
 302/1992 Zb.
 Zákon č. 302/1992 Zb.Zákon České národní rady, kterým se mění a doplňuje zákon České národní rady č. 367/1990 Sb., o obcích (obecní zřízení), ve znění zákona České národní rady č. 439/1991 Sb., zákona České národní rady č. 485/1991 Sb. a zákon České národní rady č. 553/1991 Sb.
 Čiastka 62/1992
 Platnosť od 23.06.1992
 Účinnosť od 01.07.1992
 Čl. I (§ 20a - § 20e)
 Aktuálne znenie 01.07.1992
 ze dne 6. května 1992,
 kterým se mění a doplňuje zákon České národní rady č. 367/1990 Sb., o obcích (obecní zřízení), ve znění zákona České národní rady č. 439/1991 Sb., zákona České národní rady č. 485/1991 Sb. a zákon České národní rady č. 553/1991 Sb.
 Zákon České národní rady č. 367/1990 Sb., o obcích (obecní zřízení), ve znění zákona České národní rady č. 439/1991 Sb., zákona České národní rady č. 485/1991 Sb. a zákona České národní rady č. 553/1991 Sb., se mění a doplňuje takto:
 1. V § 1 se dosavadní text označuje jako odstavec 1 a doplňuje se novými odstavci 2 a 3, které znějí:
 „(2) Územní obce tvoří jedno katastrální území nebo soubor katastrálních území, jestliže se obec člení na části, které mají vlastní katastrální území.
 (3) Obec se může členit na části. Části obcí mají samostatné číslování domů.“
 2. § 2 se doplňuje odstavcem 3, který zní:
 „(3) Městem přestává být obec, jestliže tak určí předsednictvo České národní rady na návrh vlády nebo na návrh obce po vyjádření vlády.“.
 (1) Statutárními městy jsou města: České Budějovice, Plzeň, Karlovy Vary, Ústí nad Labem, Liberec, Hradec Králové, Pardubice, Brno, Zlín, Olomouc, Ostrava, Opava a Havířov.
 (2) Statutární města mají právo uspořádat své vnitřní poměry ve věcech správy obecně závaznou vyhláškou s tím, že území statutárního města se může členit na městské obvody nebo na městské části, popřípadě na části území města mohou být zřízeny městské obvody nebo městské části (dále jen „územně členěné statutární město“).“.
 4. V § 7 odst. 2 se vypouští písmeno b) a písmeno c) se označuje jako písmeno b).
 5. V § 9 se slova „občanů, státních orgánů a organizací“ nahrazují slovy „fyzických a právnických osob“.
 6. § 10 včetně poznámky č. 3a) zní:
 (1) Dvě nebo více sousedních obcí se mohou na základě dohody sloučit. Území obce po sloučení tvoří území slučovaných obcí.
 (2) Sloučení obcí se před uzavřením dohody projedná s okresním úřadem. Název nově vzniklé obce se předem projedná s ministerstvem vnitra České republiky (dále jen „ministerstvo vnitra“). Patrí-li slučované obce do více okresů, projedná se před uzavřením dohody sloučení obcí s vládou. Vláda současně rozhodne, do kterého okresu sloučená obec bude patřit.
 (3) Dohodu o sloučení obcí lze uzavřít na základě rozhodnutí obecního zastupitelstva, pokud do 30 dnů od zveřejnění tohoto rozhodnutí není podán návrh na konání místního referenda o této věci.3a) Je-li podán takový návrh, je k uzavření dohody o sloučení obcí nutné souhlasné rozhodnutí místního referenda konaného v obci, ve které byl podán návrh na jeho konání.
 (4) Dohoda o sloučení obcí musí obsahovat:
 a) den, ke kterému se obce slučují,
 b) u zanikajících obcí určení jejich majetku, finančních prostředků, ostatních práv a závazků, organizací a zařízení obce,
 c) vzniká-li nová obec, její název a sídlo jejích orgánů,
 d) určení obecně závazných vyhlášek, které byly vydány slučovanými obcemi a zůstanou po sloučení obcí v platnosti.
 (5) Práva a závazky zanikající obce přecházejí buď na nově vzniklou obec nebo na obec, která při sloučení obcí nezaniká, a to dnem, ke kterému se obce slučují.
 3a) Zákon České národní rady č. 298/1992 Sb., o volbách do zastupitelstev v obcích a o místním referendu.„.
 (1) Nový městský obvod nebo novou městskou část ve statutárním městě lze zřídit na základě rozhodnutí zastupitelstva města, pokud do 30 dnů od zveřejnění tohoto rozhodnutí není podán návrh na konání místního referenda o této věci. Je-li podán takový návrh, lze zřídit nový městský obvod nebo novou městskou část na základě souhlasného rozhodnutí místního referenda konaného na území, na němž se navrhuje zřízení nového městského obvodu nebo nové městské části.
 (2) Rozhodnutí o zřízení nového městského obvodu nebo nové městské části musí obsahovat její název a vypořádání práv a závazků.“.
 8. § 11 včetně poznámky č. 3b) zní:
 (1) Obec se může rozdělit na dvě nebo více obcí. Rozdělení obce schvaluje ministerstvo vnitra na návrh obce. Návrh obec podá na základě výsledků místního referenda konaného v té části obec, která se chce oddělit. Nepodá-li obec návrh do 30 dnů ode dne vyhlášení výsledků místního referenda, učiní tak okresní úřad.
 (2) Návrh na rozdělení obce musí obsahovat názvy vznikajících obcí, zda rozdělením obec zaniká, vymezení území vznikajících obcí včetně příslušných mapových podkladů, rozdělení majetku včetně finančních prostředků, ostatních práv a závazků, organizací a zařízení obce. Návrh podá obec prostřednictvím okresního úřadu.
 (3) Rozhodnutí o rozdělení obce musí obsahovat náležitosti stanovené v odstavci 2 pro návrh na rozdělení obce.
 (4) Do tří měsíců po ustavujícím zasedání obecního zastupitelstva nově vzniklé obce předá dosavadní obec nově vzniklé obci majetek, který jí náleží podle návrhu schváleného ministerstvem vnitra. O předání majetku se pořizuje písemný zápis. Tento majetek včetně finančních pohledávek a závazků do doby jeho předání spravuje dosavadní obec, která však nemůže rozhodovat o jeho převodu, ani nemůže uzavřít smlouvu o zřízení zástavního práva a nájemní smlouvu3b) k tomuto majetku. V nově vzniklé obci platí obecně závazné vyhlášky, které platily na jejím území před jejím vznikem.
 3b) § 151a a násl., § 663 a násl. občanského zákoníku č. 40/1964 Sb., ve znění pozdějších předpisů (úplné znění č. 47/1992 Sb.).“.
 9. V § 12 se na konci připojuje věta: „Návrh na rozdělení obce musí být podán ministerstvu vnitra nejpozději do 30. září kalendářního roku.“.
 10. § 14 včetně poznámek č. 3c) až 3f) zní:
 (1) Do samostatné působnosti obce patří zejména:
 a) schvalování programu rozvoje územního obvodu obce a provádění kontroly jeho plnění,
 b) hospodaření s majetkem obce,
 c) poskytování a přijímání darů,
 d) sestavování rozpočtu obce, hospodaření podle něj a vyúčtování hospodaření obce za uplynulý kalendářní rok,3c)
 e) zřizování trvalých nebo dočasných peněžních fondů,3c)
 f) zakládání a zřizování právnických osob a zařízení, popřípadě jejich rušení,
 g) rozhodování o účasti obcí v obchodních společnostech a v nadacích,3f)
 h) stanovení druhů místních poplatků a jejich sazeb podle zvláštního zákona,3d)
 i) vydávání obecně závazných vyhlášek ve věcech patřících do samostatné působnosti,
 j) rozhodování o vyhlášení místního referenda a realizace jeho výsledků,
 k) uzavírání dohod o změně hranic obce,3e)
 l) volba, zřizování a ustanovování orgánů obce,
 m) rozhodování o členství obce v dobrovolném svazku obcí (§ 20a) a ve sdruženích obcí s mezinárodním prvkem (§ 20e),
 n) úkoly v oblasti školství, sociální péče, zdravotnictví a kultury, s výjimkou výkonu státní správy,
 o) místní záležitosti veřejného pořádku a zřizování obecní (městské) polici, s výjimkou rozhodování o přestupcích,
 p) správa, údržba a provozování zařízení sloužících k uspokojování potřeb občanů, jsou-li vlastnictvím obce,
 r) čistota obce, odvoz domovních odpadů a jejich nezávadná likvidace, zásobování vodou, odvádění a čistění odpadních vod,
 s) ukládání sankcí podle tohoto zákona,
 t) udělování čestného občanství obce,
 u) udělování cen obce.
 (2) Obec v samostatné působnosti dále zajišťuje ve svém územním obvodu hospodářský, sociální a kulturní rozvoj, ochranu a tvorbu zdravého životního prostředí, s výjimkou těch činností, které jsou zvláštními zákony svěřeny jiným orgánům jako výkon státní správy.
 3c) Zákon České národní rady č. 576/1990 Sb., o pravidlech hospodaření s rozpočtovými prostředky České republiky a obcí v České republice (rozpočtová pravidla republiky), ve znění zákona České národní rady č. 579/1991 Sb.
 3d) Zákon České národní rady č. 565/1990 Sb., o místních poplatcích, ve znění zákona České národní rady č. 184/1991 Sb.
 3e) § 16 odst. 1 zákona č. 36/1960 Sb., o územním členění státu, ve znění zákona České národní rady č. 425/1990 Sb.
 3f) § 20b a násl. občanského zákoníku.“.
 11. Dosavadní znění § 15 se nahrazuje novým, které zní:
 Obce, v nichž sídlí státní orgány České republiky nebo ústřední orgány České a Slovenské Federativní Republiky, zabezpečí pro tyto orgány důstojné místnosti odpovídající jejich významu.“.
 12. V § 16 odst. 4 druhá věta zní: „Ve výjimečných případech, kdy to vyžaduje naléhavý obecný zájem, může obecně závazná vyhláška nabýt platnosti a účinnosti již dnem vyhlášení.“.
 13. V § 16 odst. 5 se na konci připojuje věta, která včetně poznámky č. 3g) zní: „Obecně závaznou vyhlášku, která nabyla účinnosti, zašle obecní úřad neprodleně příslušnému okresnímu úřadu.3g)
 3g) Zákon České národní rady č. 425/1990 Sb., o okresních úřadech, úpravě jejich působnosti a o některých dalších opatřeních s tím souvisejících, ve znění pozdějších předpisů.“.
 14. § 17 se vypouští.
 15. V § 19 se vypouštějí odstavce 2 a 3 a zrušuje se číslování odstavců.
 16. V § 20 odst. 2 první věta zní: „Návrh rozpočtu a vyúčtování hospodaření za uplynulý kalendářní rok musí být vhodným způsobem zveřejněny nejméně 15 dnů před projednáním v obecním zastupitelstvu, aby se k němu mohli občané obce vyjádřit.“.
 17. § 20 se doplňuje novým odstavcem 3, který zní:
 „(3) Obec dá přezkoumat příslušným okresním úřadem nebo auditorem hospodaření obce za uplynulý kalendářní rok a výsledek přezkoumání předloží obecnímu zastupitelstvu spolu s vyúčtováním hospodaření za uplynulý kalendářní rok.“.
 18. Za oddíl první hlavy druhé se vkládá nový oddíl druhý, který včetně poznámek č. 3h) až 3j) zní:
 „Oddíl druhý
 Dobrovolné svazky obcí a jiná seskupení obcí
 (1) Obce mohou vytvářet dobrovolné svazky obcí (dále jen „svazky“). Postavení svazků, jejich vznik a zánik upravuje zvláštní zákon.3h)
 (2) Předmětem činnosti svazku mohou být jen pravomoci obce uvedené v § 14 odst. 1 písm. n), p) a r). Svazek může zakládat právnické osoby k plnění úkolů, pro něž byl vytvořen.
 (3) Obec může na svazek převést svůj majetek včetně finančních prostředků jen v rozsahu, který slouží k vykonávání činností, které na svazek přenesla.
 (4) Obce se nemohou sdružovat podle předpisů o sdružování občanů.3i)
 (1) Svazek sestavuje svůj rozpočet a hospodaří podle něj. Rozpočet sestavuje na příslušný kalendářní rok a vyúčtování výsledků svého hospodaření provede do tří měsíců po skončení kalendářního roku.
 (2) Svazek vede účetnictví o stavu a pohybu majetku, o svých příjmech a výdajích a o finančních vztazích k rozpočtu obcí, které svazek vytvořily.
 (3) Návrh rozpočtu a vyúčtování hospodaření za uplynulý kalendářní rok musí být vhodným způsobem zveřejněny nejméně 30 dnů před projednáním na zasedání orgánu svazku, aby se k němu mohli občané obcí, které svazek vytvořily, vyjádřit. Připomínky k návrhu rozpočtu a k vyúčtování hospodaření za uplynulý rok mohou občané uplatnit písemně ve stanovené lhůtě nebo ústně na zasedání orgánu svazku.
 (4) Svazek dá přezkoumat příslušným okresním úřadem nebo auditorem hospodaření svazku za uplynulý kalendářní rok a výsledek přezkoumání předloží na zasedání orgánu svazku spolu s vyúčtováním hospodaření za uplynulý kalendářní rok.
 Obce a svazky mohou spolupracovat též s obcemi jiných států a být členy mezinárodních sdružení místních orgánů. Obce a svazky mohou být členy právnických osob s mezinárodním prvkem.3j)
 3h) § 20f a násl. občanského zákoníku.
 3i) Zákon č. 83/1990 Sb., o sdružování občanů, ve znění pozdějších předpisů.
 3j) Zákon č. 116/1985 Sb., o podmínkách činnosti organizací s mezinárodním prvkem v Československé socialistické republice, ve znění § 29 zákona č. 157/1989 Sb.“.
 19. Dosavadní oddíl druhý hlavy druhé se označuje jako oddíl třetí; dosavadní oddíl třetí se označuje jako oddíl čtvrtý.
 20. § 25 zní:
 (1) Územně členěná statutární města přijmou obecně závaznou vyhlášku, ve které stanoví zejména:
 a) počet jednotlivých městských obvodů nebo městských částí a vymezení jejich území,
 b) pravomoc zastupitelstva města, rady města a jejích orgánů, a to jak na úseku samostatné působnosti, tak i na úseku přenesené působnosti,
 c) pravomoc obvodních nebo místních zastupitelstev, obvodních nebo místních rad a jejich orgánů svěřenou zastupitelstvem města městským obvodům nebo městským částem na úseku samostatné i přenesené působnosti,
 d) vzájemnou součinnost mezi orgány města a městských obvodů nebo městských částí a v dohodě s magistrátem i vztahy magistrátu a úřadů městských obvodů nebo městských částí,
 e) majetek města, který se svěřuje městským obvodům nebo městským částem, a oprávnění městských obvodů nebo městských částí při nakládání s tímto majetkem,
 f) podmínky, za kterých lze městským obvodům nebo městským částem odejmout svěřený majetek statutárního města,
 g) rozsah oprávnění městských obvodů nebo městských částí zakládat a zřizovat, popřípadě rušit právnické osoby a zařízení,
 h) způsob stanovení podílu městských obvodů nebo městských částí na dotaci přiznané městu na náhradu nákladů vzniklých plněním úkolů v samostatné a přenesené působnosti,
 i) způsob projednání návrhu obecně závazných vyhlášek s městskými obvody nebo městskými částmi a způsob jejich vyhlášení v městských obvodech nebo městských částech.
 (2) V obecně závazné vyhlášce podle odstavce 1 lze stanovit, že
 a) některé působnosti náležející podle tohoto zákona územně členěnému statutárnímu městu budou vykonávat městské obvody nebo městské části,
 b) některý městský obvod nebo městská část bude vykonávat některé úkoly přenesené působnosti pro jiný městský obvod nebo městskou část, popřípadě pro všechny městské obvody nebo městské části.“.
 21. V § 27 odst. 2 písm. c) zní:
 „c) v městském obvodu nebo městské části územně členěného statutárního města obvodní nebo místní zastupitelstvo v rozsahu mu svěřeném.“.
 22. V § 28 písm. f) zní:
 „f) v obvodech měst uvedených v § 3
 7 - 70 členů,“.
 Současně se připojují písmena g), h) a i), která znějí:
 „g) v městských částech do 3000 obyvatel měst uvedených v § 3
 7 - 15 členů,
 h) v městských částech nad 3000 do 20 000 obyvatel měst uvedených v § 3
 15 - 30 členů,
 i) v městských částech nad 20 000 obyvatel měst uvedených v § 3
 25 - 50 členů.“.
 23. V § 32 odst. 2 se vypouští věta druhá.
 24. V § 34 odst. 1 písm. c) zní:
 „c) požadovat od pracovníků obecního úřadu informace ve věcech, které souvisejí s výkonem jeho funkce.“.
 25. V § 34 se vypouští odstavec 2. Zároveň se zrušuje číslování odstavců.
 26. § 36 zní:
 (1) Obecnímu zastupitelstvu je vyhrazeno:
 a) schvalovat program rozvoje územního obvodu obce,
 b) schvalovat rozpočet obce a vyúčtování hospodaření za uplynulý kalendářní rok,
 c) uzavírat dohody o změně hranic obce,3e)
 d) rozhodovat o založení, zřízení nebo zániku právnických osob nebo zařízení,
 e) rozhodovat o účasti obce v obchodních společnostech a nadacích,
 f) schvalovat obecně závazné vyhlášky ve věcech samostatné působnosti,
 g) volit z řad svých členů starostu, zástupce starosty a další členy obecní rady (radní) a odvolávat je z funkce, stanovit počet členů obecní rady, jakož i počet dlouhodobě uvolněných členů zastupitelstva,
 h) stanovit výši odměn podle § 32 odst. 1 starostovi a jeho zástupci v obcích, kde se nevolí obecní rada,
 i) stanovit výši odměn podle § 32 odst. 3 členům obecního zastupitelstva,
 j) stanovit výši osobních a věcných nákladů na činnosti obecního úřadu; jde-li o náklady na výkon státní správy, je vázán stanoviskem okresního úřadu,
 k) zřizovat obecní (městskou) policii,
 l) rozhodovat o členství obce ve svazku a o vystoupení z tohoto svazku, o účasti obce v mezinárodních sdruženích místních orgánů a o členství obce v právnických osobách s mezinárodním prvkem,
 m) udělovat čestné občanství obce a ceny obce,
 n) schvalovat územně plánovací dokumentaci sídelních útvarů a zón.
 (2) V obcích, kde se volí obecní rada, může obecní zastupitelstvo podle místních podmínek svěřit obecní radě část své pravomoci schvalovat rozpočtová opatření.
 (3) Obecnímu zastupitelstvu nepřísluší rozhodovat v oblasti přenesené působnosti obce, s výjimkou věci uvedené v odstavci 1 písm. n).“.
 27. V § 36a odst. 1 písm. e) se slova „sdružení obcí podle § 17“ nahrazují slovy „svazku (§ 20a odst. 1)“.
 28. § 37 se vypouští.
 29. V § 38 odst. 1 druhá a třetí věta znějí: „Zasedání obecního zastupitelstva svolává a zpravidla řídí starosta. Starosta je povinen svolat zasedání obecního zastupitelstva nejpozději do 14 dnů, požádá-li o to alespoň jedna třetina členů zastupitelstva nebo přednosta okresního úřadu.“.
 30. V § 38 se za odstavec 1 vkládají nové odstavce 2 a 3, které znějí:
 „(2) Nesvolá-li starosta zasedání obecního zastupitelstva podle odstavce 1, učiní tak zástupce starosty, popřípadě jiný člen obecního zastupitelstva.
 (3) Nesejde-li se obecní zastupitelstvo po dobu delší než šest měsíců, může je na návrh přednosty okresního úřadu po vyjádření vlády rozpustit Česká národní rada.“.
 31. V § 39 ve větě druhé se za slovo „předsedá“ vkládá slovo „zpravidla“.
 32. § 41 zní:
 Právo předkládat návrhy k projednání na zasedání obecního zastupitelstva mají jeho členové a obecní rada.“.
 33. § 44 odst. 1 zní:
 „(1) Obecní rada je výkonným orgánem obce v oblasti samostatné působnosti. Při výkonu samostatné působnosti odpovídá obecní rad obecnímu zastupitelstvu. Obecní radě nepřísluší rozhodovat v oblasti přenesené působnosti, s výjimkou vydávání obecně závazných vyhlášek.“
 34. V § 44 odst. 2 písm. c) zní:
 „c) v městském obvodu nebo městské části územně členěného statutárního města obvodní nebo místní rada v rozsahu jí svěřeném.“.
 35. V § 44 se za odstavec 4 vkládá nový odstavec 5, který zní:
 (5) Jestliže je starosta nebo zástupce starosty odvolán z funkce nebo na tuto funkci rezignoval, přestává být i členem obecní rady.“.
 36. § 45 včetně poznámky č. 3k) zní:
 a) zabezpečuje hospodaření obce podle schváleného rozpočtu,
 b) plní vůči právnickým osobám a zařízením založeným nebo zřízeným obecním zastupitelstvem úkoly zakladatele a zřizovatele podle zvláštních předpisů,
 c) projednává a řeší návrhy, připomínky a podněty předložené jí členy obecního zastupitelstva, komisemi nebo občany obce,
 d) zřizuje a zrušuje komise, odbory obecního úřadu, jmenuje a odvolává z funkce předsedy a členy komisí a na návrh tajemníka obecního úřadu jmenuje a odvolává vedoucí odborů obecního úřadu,
 e) zřizuje podle potřeby odborné pracovní skupiny,
 f) řídí činnost komisí a obecního úřadu v oblasti samostatné působnosti a ukládá jim úkoly,
 g) stanoví celkový počet pracovníků obecního úřadu,
 h) jmenuje a odvolává tajemníka obecního úřadu se souhlasem přednosty okresního úřadu3k) a stanoví jeho plat podle zvláštních předpisů,
 i) přezkoumává na základě podnětů opatření přijatá komisemi a odbory obecního úřadu v otázkách samostatné působnosti,
 j) kontroluje činnost orgánů, které zřídila,
 k) prohlašuje náhradníka za člena obecního zastupitelstva na uprázdněný mandát,3a)
 l) vydává obecně závazné vyhlášky v přenesené působnosti a v nutných a neodkladných případech též obecně závazné vyhlášky ve věcech samostatné působnosti; obecně závazná vyhláška v samostatné působnosti však pozbude platnosti, nebude-li schválena na nejbližším zasedání obecního zastupitelstva,
 m) přijímá petice a zabezpečuje jejich projednání a vyřízení,
 n) stanoví plat starostovi a jeho zástupci podle zvláštních předpisů,
 o) rozhoduje o organizační struktuře obecního úřadu a na návrh tajemníka obecního úřadu o platech vedoucích odborů obecního úřadu; není-li tato funkce zřízena, stanoví platy všem pracovníkům obecního úřadu podle zvláštních předpisů,
 p) zabezpečuje řešení ostatních otázek spadajících do samostatné působnosti obce, pokud nejsou vyhrazeny obecnímu zastupitelstvu.
 3k) § 8 zákona České národní rady č. 425/1990 Sb., ve znění pozdějších předpisů.“.
 37. V § 46 se slova „útvaru Veřejné bezpečnosti“ nahrazují slovy „útvaru Policie České republiky4)“ a slovo „náčelníka“ se nahrazuje slovy „vrchního inspektora“.
 Poznámka č. 4) zní:
 „4) Zákon České národní rady č. 283/1991 Sb., o Policii České republiky.“.
 38. V § 47 odst. 1 se na konci připojuje věta: „Hrozí-li nebezpečí z prodlení, může tak učinit starosta; o svých opatřeních bezodkladně informuje obecní radu.“
 V odstavci 3 větě první se slova „do 100 Kčs“ nahrazují slovy „do 200 000 Kčs“.
 39. Poznámka č. 5) k § 45 odst. 1 zní:
 „5) § 2 odst. 1 a 2 zákona č. 513/1991 Sb., obchodní zákoník.“.
 40. § 49 se vypouští.
 41. Za § 51 se vkládá nový § 51a, který zní:
 Obecní rada může svěřit příslušnému odboru obecního úřadu zcela nebo zčásti působnosti uvedené v § 47 odst. 3, § 48 a 50.“.
 42. V § 52 odst. 2 třetí věta zní: „Obecní rada může stanovit, v kterých případech může tohoto odznaku užívat jiný člen obecního zastupitelstva, tajemník obecního úřadu nebo další pracovník obecního úřadu.“.
 43. V § 52 odst. 3 druhá věta zní: „Pokud není ustanoven tajemník obecního úřadu, je starosta nadřízen všem pracovníkům obecního úřadu a plní funkci statutárního orgánu zaměstnavatele podle zvláštních předpisů.“.
 44. § 53 se doplňuje odstavcem 3, který zní:
 „(3) Starosta zašle okresnímu úřadu usnesení obecního zastupitelstva nebo obecní rady, jestliže přednosta okresního úřadu a to požádá.“.
 45. Za § 53 se vkládá § 53a, který zní:
 Starosta může po projednání s okresním úřadem svěřit komisi výkon přenesené působnosti v určitých věcech.“.
 46. V nadpisu nad § 56 se vypouštějí slova „a aktivity“.
 47. § 56 odst. 2 zní:
 „(2) Komise je též výkonným orgánem, jestliže jí byla svěřena přenesená působnost podle § 53a.“.
 48. V § 56 odst. 4 se v části věty za středníkem vypouští slovo „též“.
 49. § 57 se vypouští.
 50. § 58 včetně poznámky č. 5a) zní:
 (1) Obecní úřad tvoří starosta, zástupce (zástupci) starosty a dále tajemník obecního úřadu, je-li tato funkce zřízena, a další pracovníci. V čele obecního úřadu je starosta.
 (2) Obecní rada může z pracovníků obecního úřadu zřídit pro jednotlivé úseky činnosti obecního úřadu odbory, které jsou součástí obecního úřadu.
 1. plní úkoly, které mu uložila obecní rada nebo obecní zastupitelstvo,
 2. usměrňuje po odborné stránce rozpočtové a příspěvkové organizace a zařízení, které si obec zřídila, pokud zvláštní zákon nestanoví jinak,
 3. pomáhá komisím v jejich činnosti;
 b) v oblasti přenesené působnosti obce vykonává státní správu, s výjimkou věcí, které patří do působnosti komise nebo zvláštního orgánu.
 (4) Ve věcech přenesené působnosti obce je obecní úřad podřízen okresnímu úřadu, pokud zvláštní zákon nestanoví jinak.5a)
 (5) Funkci obecního úřadu plní
 a) ve městech městský úřad,
 b) v územně členěných statutárních městech magistrát a úřady městských obvodů a městských částí,
 c) v ostatních statutárních městech úřad města.
 (6) Všechny listiny, které jsou vyhotoveny orgány obce a týkají se otázek samostatné působnosti obce, se v záhlaví označují uvedením slova „Obec“ („Město“) a názvem obce či města; jde-li o listiny vyhotovené orgány městských obvodů nebo městských částí v územně členěných statutárních městech, označují se v záhlaví uvedeném shora „Městský obvod“ nebo „Městská část“ s uvedením názvu města a názvu obvodu města nebo městské části. Všechna písemná opatření starosty, zástupce (zástupců) starosty, obecní rady a jejích orgánů v otázkách přenesené působnosti se v záhlaví označují „Obecní úřad“ („Městský úřad“, „Magistrát“, „Úřad městské části“) s uvedením názvu obce či města.
 5a) § 7 písm. c) zákona České národní rady č. 564/1990 Sb., o státní správě a samosprávě ve školství.“.
 51. § 59 zní:
 (1) V obcích, v nichž obecní rada zřídila alespoň dva odbory obecního úřadu podle § 58 odst. 2, a v obcích, v nichž je pověřený obecní úřad, působí tajemník obecního úřadu.
 (2) Tajemník je pracovníkem obecního úradu. Ze své činnosti v oblasti samostatné působnosti je odpovědný obecní radě a starostovi; v oblasti přenesené působnosti je odpovědný starostovi.
 (3) Tajemní obecního úřadu
 a) je nadřízený všem pracovníkům obecního úřadu,
 b) plní funkci statutárního orgánu zaměstnavatele podle zvláštních předpisů,
 c) zabezpečuje plnění usnesení obecního zastupitelstva a obecní rady,
 d) řídí a kontroluje činnost pracovníků obecního úřadu,
 e) stanoví platy pracovníkům obecního úřadu podle zvláštních předpisů.
 (4) Tajemník obecního úřadu se zúčastňuje zasedání obecního zastupitelstva a schůzí obecní rady s hlasem poradním.“.
 52. V § 60 písm. c) se na konci připojují slova „po projednání s příslušným ústředním orgánem státní správy“. Dosavadní text se označuje jako odstavec 1 a připojuje se nový odstavec 2, který zní:
 „(2) Pověřený obecní úřad vykonává státní správu i v územních obvodech jiných pověřených obecních úřadů, stanoví-li tak okresní úřad3g) po projednání s příslušným orgánem státní správy.“.
 53. § 61 zní:
 (1) Úřady městských obvodů nebo městských částí v územně členěných statutárních městech vykonávají státní správu
 a) v rozsahu působnosti obcí podle § 21 odst. 1 a § 22,
 b) v rozsahu působnosti pověřených obecních úřadů podle § 60 písm. a) a b), pokud její výkon nevyhradilo zcela nebo částečně zastupitelstvo města magistrátu,
 c) která je zákony svěřena pověřeným obecním úřadům, pokud zastupitelstvo města nevyhradilo zcela nebo zčásti její výkon magistrátu,
 d) podle odstavce 2 písm. b) a c), pokud jim byla svěřena zastupitelstvem města.
 (2) Magistráty územně členěných statutárních měst
 a) vykonávají státní správu podle odstavce 1 písm. b) a c), pokud jim její výkon vyhradilo zastupitelstvo města,
 b) ve městech Brno, Ostrava a Plzeň vykonávají pro území okresu státní správu, která ke dni 30. června 1992 příslušela okresním úřadům příslušným pro města Brno, Ostravu a Plzeň (s výjimkou působnosti podle § 5 odst. 1 a 2 zákona České národní rady č. 172/1991 Sb., o přechodu některých věcí z majetku České republiky do vlastnictví obcí), státní správu, která byla na ně těmito okresními úřady přenesena, a státní správu ve věcech, které zvláštní zákony svěří okresním úřadům,
 c) vykonávají státní správu v rozsahu působnosti pověřených obecních úřadů ve stanoveném územním obvodu,
 d) přezkoumávají rozhodnutí orgánů městských obvodů a městských částí vydaná ve správním řízení,
 e) kontrolují činnost orgánů městských obvodů a městských částí a poskytují jim odbornou pomoc při plnění jejich úkolů v oblasti přenesené působnosti.
 (3) Úřady měst v ostatních statutárních městech vykonávají
 a) státní správu v rozsahu působnosti obcí podle § 21 odst. 1 a § 22,
 b) státní správu v rozsahu působnosti pověřených obecních úřadů ve stanoveném územním obvodu.“.
 54. Za § 61 se vkládá nový § 61a, který zní:
 Ministerstvo vnitra stanoví v dohodě s příslušnými ústředními orgány státní správy obecně závazným právním předpisem předpoklady pro výkon funkcí v obecních úřadech v oblasti přenesené působnosti, které vyžadují zvláštní odbornou způsobilost.“.
 55. V § 62 odst. 1 druhá věta zní: „Nezjedná-li nápravu orgán, který je vydal, předloží okresní úřad do 30 dnů od pozastavení věc České národní radě k rozhodnutí.“.
 56. V § 62 odst. 2 druhá věta zní: „Nezjedná-li nápravu obecní rada ani obecní zastupitelstvo předloží okresní úřad do 30 dnů od pozastavení věc České národní radě.“.
 57. § 62 odst. 3 zní:
 „(3) Nesprávné opatření obecního zastupitelstva, obecní rady nebo jejích orgánů nebo obecního úřadu v otázkách přenesené působnosti zruší okresní úřad, nezjedná-li nápravu orgán, který je vydal.“.
 58. § 62 se doplňuje odstavci 4 a 5, které znějí:
 „(4) V městských obvodech nebo městských částech územně členěných statutárních měst vykonává působnost okresního úřadu podle odstavců 1 a 2 magistrát, který věc předkládá k rozhodnutí zastupitelstvu města. Není-li zjednána náprava tímto způsobem u měst uvedených v první větě, s výjimkou měst Brna, Ostravy a Plzně, okresní úřad pozastaví výkon rozhodnutí a předloží věc k rozhodnutí České národní radě; u měst Brna, Ostravy a Plzně v takovém případě pozastaví výkon opatření ministerstvo vnitra a předloží věc k rozhodnutí České národní radě.
 (5) V městských obvodech nebo městských částech územně členěných statutárních měst vykonává působnost okresního úřadu podle odstavce 3 magistrát. Není-li zjednána náprava tímto způsobem u měst uvedených v první větě, s výjimkou měst Brna, Ostravy a Plzně, zruší opatření příslušný okresní úřad; u měst Brna, Ostravy a Plzně v takovém případě zruší opatření příslušný orgán státní správy.“.
 59. Za § 62 se vkládá nový § 62a, který zní:
 (1) Odporuje-li obecně závazná vyhláška nebo jiné opatření zastupitelstva města Brna, Ostravy a Plzně v samostatné působnosti zákonu, pozastaví ministerstvo vnitra jeho výkon. Nezjedná-li nápravu orgán, který je vydal, předloží ministerstvo vnitra do 30 dnů od pozastavení věc České národní radě k rozhodnutí.
 (2) Odporuje-li opatření rady města, jejích orgánů nebo magistrátu ve městech uvedených v odstavci 1 v otázkách samostatné působnosti zákonu, pozastaví ministerstvo vnitra jeho výkon. Nezjedná-li nápravu rada města ani zastupitelstvo města, předloží ministerstvo vnitra do 30 dnů od pozastavení věc České národní radě rozhodnutí.
 (3) Nesprávné opatření zastupitelstva města, rady města, jejích orgánů nebo magistrátu ve městech uvedených v odstavci 1 v otázkách přenesené působnosti zruší příslušný ústřední orgán státní správy, nezjedná-li nápravu orgán, který je vydal.“
 60. V § 64 písm. a) se vypouští označení § 15 a 49.
 61. V § 66 se vypouštějí slova „na úseku přenesené působnosti“.
 62. § 70a se vypouští.
 63. V příloze v položce 13 v rubrice 5 předmět působnosti zní:
 „rozhodování o udělení předchozího souhlasu podle § 13a zákona o ochraně zemědělského půdního fondu, stanovení zásadních podmínek k zajištění ochrany zemědělského původního fondu a schvalování plánu rekultivace, popřípadě stanovení zvláštního režimu jeho provádění, jestliže jde o jinou zemědělskou půdu než o půdu podle § 7a a odst. 1 zákona o ochraně zemědělského půdního fondu a její výměra nepřesahuje jeden hektar.“.
 V § 28 se ustanovení nově připojených písmen g), h) a i) použije až pro volby konané po účinnosti tohoto zákona.
 Výnos ministerstva vnitra a životního prostředí České socialistické republiky o zvláštní odborné způsobilosti pracovníků národních výborů pro výkon některých činností č.j. LK-7696/89-529 ze dne 31. 5. 1989, uveřejněný ve Věstníku vlády ČR pro národní výbory v částce 3/1989 a oznámený ve Sbírce zákonů v částce 17/1989.
 Předsednictvo České národní rady se zmocňuje, aby ve Sbírce zákonů vyhlásilo úplně znění zákona č. 367/1990 Sb., o obcích (obecní zřízení), jak vyplývá z pozdějších zákonů.