type: legislation

text:
 |
 52014PC0180
 Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o ekološkoj proizvodnji i označivanju ekoloških proizvoda, izmjeni Uredbe (EU) br. XXX/XXX Europskog parlamenta i Vijeća [Uredba o službenim kontrolama] i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 834/2007 /* COM/2014/0180 final - 2014/0100 (COD) */
 OBRAZLOŽENJE
 1. KONTEKST PRIJEDLOGA
 1.1. Razlozi za prijedlog i
 njegovi ciljevi
 U zadnjih je deset godina tržište ekološkim
 proizvodima doživjelo dinamičan razvoj potaknut snažnim rastom potražnje.
 Svjetsko tržište ekološkom hranom povećalo se četiri puta od 1999.
 Površina pod ekološkom proizvodnjom u Europskoj uniji se udvostručila.
 Svake se godine 500 000 hektara zemljišta prenamijeni za ekološku
 poljoprivredu. Međutim, ni opskrba na unutarnjem tržištu ni zakonodavni
 okvir ne ide ukorak s tim širenjem tržišta. Pravilima proizvodnje ne uzimaju se
 dovoljno u obzir promjene u interesima i očekivanjima potrošača i
 građana; pravila označivanja su komplicirana; utvrđene su
 slabosti u sustavu kontrole i trgovinskom režimu.
 Zakonodavstvo je složeno i povlači za sobom veliko administrativno
 opterećenje koje sprječava male poljoprivrednike da se pridruže
 Unijinu programu ekološke proizvodnje. Neka izuzeća koja su bila potrebna
 za razvoj sektora više se ne čine opravdanima.
 Svrha je prijedloga poboljšati zakonodavstvo o
 ekološkoj proizvodnji čiji je cilj:
 (1)
 ukloniti prepreke održivom razvoju ekološke
 proizvodnje u Uniji;
 (2)
 zajamčiti pošteno tržišno natjecanje za
 poljoprivrednike i subjekte te omogućiti učinkovitije funkcioniranje
 unutarnjeg tržišta;
 (3)
 održavati ili povećati povjerenje
 potrošača u ekološke proizvode.
 1.2. Opći kontekst
 Donošenjem Uredbe Vijeća (EZ)
 br. 834/2007 o ekološkoj proizvodnji i označivanju ekoloških
 proizvoda[1]
 Vijeće je navelo niz pitanja o kojima je Komisija morala dostaviti
 izvješće Europskom parlamentu i Vijeću nakon analize iskustva
 stečenog primjenom Uredbe (EZ) br. 834/2007.
 Na sastanku o poljoprivredi i ribarstvu
 održanom 13. – 14. svibnja 2013.[2]
 Vijeće je donijelo zaključke o izvješću Komisije[3] te je pozvalo države
 članice i Komisiju da sektor ekološke poljoprivrede razviju na ambicioznu
 razinu te da se u tu svrhu revidiraju trenutačni pravni okviri kako bi se
 poboljšala njegova upotrebljivost i istodobno sektoru osigurala dugoročna
 stabilnost i sigurnost kako bi ono bilo jasnije i jednostavnije i riješilo
 tekuća neriješena pitanja koja zahtijevaju daljnji razvoj.
 Revizija zakonodavstva o ekološkoj proizvodnji
 dio je Komisijina Programa prikladnosti i učinkovitosti propisa[4].
 Revizija pruža priliku da se provedbene
 ovlasti Komisije iz Uredbe Vijeća (EZ) br. 834/2007 usklade s
 razlikovanjem između delegiranih i provedbenih ovlasti Komisije uvedenih
 člancima 290. i 291. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).
 1.3. Postojeće odredbe u ovom
 području
 Prvi propis Unije o ekološkoj proizvodnji donesen
 je 1991. Uredbom Vijeća (EEZ) br. 2092/91 predviđena je pravna
 definicija ekološke proizvodnje na temelju pravila proizvodnje te su
 utvrđeni zahtjevi u pogledu kontrole i označivanja i pravila za uvoz
 ekoloških proizvoda. To je pružilo osnovu za zaštitu potrošača i
 proizvođača ekoloških proizvoda od netočnih i zavaravajućih
 tvrdnji da je riječ o ekološkoj proizvodnji.
 Taj je propis revidiran donošenjem Uredbe
 Vijeća (EZ) br. 834/2007 u lipnju 2007. kojom je posebno:
 –
 dodatno definirana ekološka proizvodnja opisom
 njezinih ciljeva i načela,
 –
 okončana primjena nacionalnih pravila za
 proizvode životinjskog podrijetla i time bolje usklađena pravila o
 ekološkoj proizvodnji unutar Unije,
 –
 uvedena mogućnost izuzeća od pravila pod
 odgovornošću država članica, ali uz stroga ograničenja i na
 ograničeno vrijeme,
 –
 povezan sustav kontrola ekološke proizvodnje sa
 sustavom službenih kontrola za hranu i hranu za životinje koji je
 predviđen Uredbom (EZ) br. 882/2004[5]
 te uvedena obvezna akreditacija privatnih kontrolnih tijela,
 –
 restrukturiran uvozni režim: osim priznavanja
 trećih zemalja u svrhu ekvivalentnosti, Europska unija priznaje u svrhu
 ekvivalentnosti ili sukladnosti i kontrolna tijela koja su aktivna u
 trećim zemljama. Prethodni sustav pojedinačnih odobrenja koje je
 država članica dodjeljivala za svaku pošiljku posebno uklonjen je iz
 osnovne Uredbe i postupno se ukida.
 1.4. Usklađenost s ostalim
 politikama
 Ovom se inicijativom teži ostvarenju ciljeva
 Komunikacije o pametnom donošenju propisa u Europskoj uniji. Jedan od ciljeva
 revizije smanjenje je zakonodavnog opterećenja.
 To je u skladu s općim okvirom strategije
 Europa 2020., posebno u pogledu prioriteta održivog rasta i promicanja
 zelenijeg i konkurentnijeg gospodarstva koje učinkovitije iskorištava
 resurse.
 U skladu je i s reformom zajedničke
 poljoprivredne politike (ZPP) kojom je utvrđen opći okvir za razvoj
 poljoprivrede u Uniji za razdoblje 2014. – 2020.[6]
 Cilj je novih odredaba uspostaviti održivu konkurentnost kako bi se postigao
 gospodarski održiv sektor proizvodnje hrane te održivo gospodarenje prirodnim
 resursima Unije povezanima s tlom, u kojemu je ekološka proizvodnja prepoznata
 kao ključan element.
 U ovom se prijedlogu uzima u obzir nova
 zajednička ribarstvena politika u dijelu koji se odnosi na akvakulturu,
 koja ima ključnu ulogu u osiguranju održive i dugoročne sigurnosti
 hrane te rasta i zapošljavanja, a istodobno smanjuje pritisak na divlje riblje
 stokove u kontekstu rastuće globalne potražnje za hranom podrijetlom iz
 vode.
 Prijedlog je i u skladu s Komisijinim
 prijedlogom nove uredbe Vijeća i Europskog parlamenta o službenim
 kontrolama[7]
 čiji je cilj konsolidirati integrirani pristup u svim područjima koja
 su povezana s prehrambenim lancem racionalizacijom i pojednostavnjenjem
 ukupnoga zakonodavnog okvira uz istodobno ostvarenje cilja boljeg pravnog
 uređenja. Definicije su usklađene i/ili pojašnjenje, ovisno o potrebi
 te se predlaže uključivanje potrebnih posebnih odredaba o kontroli u
 jedinstveni zakonodavni okvir za službene kontrole.
 Naposljetku, program ekološke proizvodnje dio
 je Unijina sustava kvalitete za poljoprivredne proizvode zajedno s oznakama
 zemljopisnog podrijetla, garantirano tradicionalnim specijalitetima te
 proizvodima iz najudaljenijih regija i planinskih područja EU-a kako je
 istaknuto u Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu i Vijeću,
 Gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija o politici kvalitete
 poljoprivrednih proizvoda te navedeno u Uredbi (EU) br. 1151/2012
 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete[8].
 2. REZULTATI SAVJETOVANJA SA
 ZAINTERESIRANIM STRANAMA I PROCJENE UČINKA
 2.1. Savjetovanja
 Trenutačna je situacija temeljito
 analizirana na temelju informacija prikupljenih tijekom niza saslušanja dionika na koje
 je Komisija pozvala više od 70stručnjaka i pripadnika akademske zajednice
 kako bi potanko raspravljali o trenutačnim i budućim izazovima s
 kojima se suočava sektor ekološke proizvodnje.
 Početkom 2013. Komisija je pokrenula
 savjetovanje na internetu. Dostavljeno je oko 45 000 odgovora na upitnik i
 primljeno je gotovo 1 400 prijedloga i primjedaba izvan upitnika.
 Većinu (96 %) odgovora dostavili su građani Europske unije, dok
 su preostala 4 % primljena od dionika.
 Osim toga, dionici sektora bili su informirani
 o reviziji i s njima je obavljeno savjetovanje na nekoliko sastanaka
 Savjetodavne skupine za ekološku poljoprivredu.
 Države članice, kao nadležna tijela
 zadužena za provedbu zakonodavstva, bile su obavješćivane i s njima se
 savjetovalo o tehničkim aspektima revizije.
 2.2. Glavni ishod savjetovanja
 Sudionike javnog savjetovanja uglavnom su
 zanimala pitanja povezana sa zaštitom okoliša i kvalitetom. Oni bi željeli da
 europska pravila za ekološke proizvode budu stroža te da se za poljoprivrednike
 i druge subjekte diljem Unije primjenjuju ujednačena pravila ekološke
 proizvodnje. Većina je stoga za ukidanje izuzeća od tih pravila.
 Izražena su visoka očekivanja u pogledu ostataka proizvoda i tvari koje
 nisu odobrene za uporabu u ekološkoj proizvodnji. Eko-znaku Europske unije dan
 je jednaki stupanj važnosti kao i nacionalnim znakovima kao sredstvu
 prepoznavanja ekoloških proizvoda. Većina građana i dionika ima
 povjerenja u sustav kontrola ekološke proizvodnje, iako smatra da bi se mogao
 poboljšati, prije svega uvođenjem elektroničkog certificiranja. Isto
 tako zagovaraju skupno certificiranje za male poljoprivrednike.
 U sektoru ekološke proizvodnje općenito
 je priznata potreba za poboljšanjem zakonodavstva o ekološkoj proizvodnji.
 Mnogi se slažu i u tome da bi ekološka proizvodnja trebala ostati vjerna svojim
 načelima i ciljevima te da treba ukinuti izuzeća od pravila.
 2.3. Procjena učinka
 Procjenom učinka uspoređena su tri
 moguća scenarija politike:
 –
 Poboljšani status quo,
 koji se temelji na poboljšanjima i boljoj provedbi trenutačnog
 zakonodavstva.
 –
 Opcija koja se temelji na tržištu, čiji je cilj fleksibilnijim pravilima stvoriti uvjete potrebne
 za dinamično reagiranje na daljnji razvoj događaja na tržištu.
 Dugotrajna izvanredna pravila integrirala bi se u pravila proizvodnje.
 –
 Opcija koja se temelji na načelima i čiji
 je cilj ponovno fokusiranje ekološke proizvodnje na njezina načela koja bi
 se bolje odražavala u pravilima proizvodnje. Iznimna pravila bila bi ukinuta.
 Sve tri političke opcije procijenjene su
 na temelju njihova potencijala za ostvarenje ciljeva ZPP-a 2020.,
 specifičnih ciljeva politike i operativnih ciljeva u pogledu revizije te u
 smislu učinkovitosti i djelotvornosti. Opcija koja se temelji na
 načelima najuspješnija je prema svim ocijenjenim kriterijima, potom
 slijedi opcija koja se temelji na tržištu te na kraju poboljšani status quo.
 Očekuje se da će opcija koja se
 temelji na načelima donijeti sljedeće rezultate:
 –
 pozitivni tržišni izgledi, koji su rezultat
 većeg povjerenja potrošača, kojima bi se trebalo podupirati cijene
 ekoloških proizvoda i privlačiti nove sudionike,
 –
 ukidanje izuzeća od pravila trebalo bi
 pridonijeti razvoju ekoloških sirovina, osobito sjemena,
 –
 jasnija i jednostavnija pravila proizvodnje
 učinit će sektor privlačnijim,
 –
 tržišno natjecanje postat će pravednije
 zahvaljujući većoj usklađenosti, jednostavnijim i jasnijim
 pravilima te prijelazu s ekvivalentnosti na usklađenost kod priznavanja
 kontrolnih tijela u trećim zemljama,
 –
 povjerenje potrošača će porasti
 zahvaljujući poboljšanom sustavu kontrole i usklađenim pravilima
 proizvodnje kojima se uzimaju u obzir rastući društveni interesi (sustav
 upravljanja zaštitom okoliša za prerađivače i trgovce, dobrobit
 životinja),
 –
 očekuje se da će pristup utemeljen na
 riziku poboljšati učinkovitost i djelotvornost kontrola te pridonijeti,
 zajedno s pouzdanijim uvoznim režimom, sprječavanju prijevara,
 –
 ukidanjem izvanrednih pravila naglasit će se
 pozitivni učinci na okoliš povezani s ekološkom proizvodnjom,
 –
 ukidanjem izuzeća poboljšat će se uvjeti
 dobrobiti životinja.
 Procjenom učinka zaključeno je da je
 najpoželjnija opcija ona koja se temelji na načelima, s uključivanjem
 poboljšanja predloženih u opciji poboljšani status quo te nekih podopcija.
 Posebna je pozornost posvećena
 pojednostavnjenju tijekom cijelog procesa. Izabranom će se opcijom:
 –
 pojasniti odredbe o području primjene,
 pravilima proizvodnje, označivanju i kontrolama,
 –
 ukloniti neučinkovite odredbe,
 –
 ograničiti mogućnost država članica
 odobravanje izuzeća od pravila,
 –
 pojednostavniti uvozni režim,
 –
 pojednostavniti zahtjevi za male poljoprivrednike,
 osobito uvođenjem skupnog certificiranja.
 Što se tiče administrativnih troškova,
 sadašnji će prijedlog dovesti do ukidanja 37 od sadašnjih 135 obveza
 obavješćivanja uvedenih subjektima u ekološkoj proizvodnji i upravama.
 3. PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
 3.1. Sažetak predloženog
 djelovanja
 Ekološka proizvodnja mora se i dalje
 pridržavati niza načela koja pomno odražavaju očekivanja
 građana.
 Posebna pravila proizvodnje ujedinjena su u
 Prilogu predloženoj Uredbi, čime je riješen problem njihove
 čitljivosti.
 Ukidanjem izuzeća postrožena su i
 usklađena pravila proizvodnje, osim ako su privremene mjere potrebne radi
 omogućivanja nastavka ili ponovnog pokretanja ekološke proizvodnje u
 slučaju prirodnih katastrofa. Ekološkim poljoprivrednim gospodarstvima
 mora se u cijelosti upravljati u skladu sa zahtjevima koji se primjenjuju na
 ekološku proizvodnju te u načelu više nije moguće retroaktivno
 priznavanje prijelaznog razdoblja. Sastojci poljoprivrednog podrijetla koji se
 upotrebljavaju u ekološkim prerađenim proizvodima moraju biti
 isključivo ekološki. Uz iznimku mikro poduzeća, subjekti u ekološkoj
 proizvodnji, osim uzgajivača ili subjekata koji proizvode morske alge ili
 životinje iz akvakulture, obvezni su razviti sustav za poboljšanje svoje
 ekološke učinkovitosti.
 Sustav kontrola poboljšan je
 uključivanjem svih odredaba koje se odnose na kontrolu u jedinstven
 zakonodavni tekst u okviru Komisijina prijedloga uredbe o službenim kontrolama
 i ostalim službenim aktivnostima u području hrane i hrane za životinje.
 Dakle, subjekti, nadležna tijela te kontrolna tijela i kontrolne ustanove
 neće više morati u dvama različitim zakonodavnim tekstovima tražiti
 odredbe koje se odnose na kontrole.
 Pojašnjenjem, pojednostavnjenjem i
 usklađenjem pravila proizvodnje te ukidanjem niza mogućih
 izuzeća od tih pravila povećana je mogućnost kontrole.
 Prijedlogom se želi ukinuti mogućnost
 izuzeća određenih tipova subjekata u maloprodaji koja je
 predviđena Uredbom (EZ) br. 834/2007, a koja je dovodila do
 različitih tumačenja i praksi u državama članicama te otežavala
 upravljanje, nadzor i kontrolu.
 Pristup službenim kontrolama utemeljen na
 riziku osnažen je ukidanjem zahtjeva za obveznom godišnjom provjerom
 sukladnosti svih subjekata iz Uredbe (EZ) br. 834/2007. To će
 omogućiti prilagodbu učestalosti kontrola, delegiranim aktima koji se
 trebaju donijeti u skladu s Uredbom (EU) br. XX/XXX (Uredba o službenim
 kontrolama), tako da subjekti niskog rizika ne moraju biti podvrgnuti
 fizičkim kontrolama svake godine i/ili mogu biti podvrgnuti smanjenim godišnjim
 fizičkim kontrolama, dok bi subjekti visokog rizika bili češće
 cilj. Tako će doći do poštenije ravnoteže kontrolnog opterećenja
 za subjekte, pri čemu će to opterećenje biti manje za one koji
 pokazuju dokazano dobre rezultate u poštovanju pravila te do učinkovitijeg
 i djelotvornijeg korištenja resursa od strane nadležnih tijela, kontrolnih
 tijela i kontrolnih ustanova.
 Uvedene su posebne odredbe radi povećanja
 transparentnosti u pogledu pristojbi koje se mogu naplaćivati za kontrole
 te su postrožene odredbe o objavljivanju subjekata i informacija o njihovu
 statusu u pogledu certifikacije.
 Uvodi se sustav skupnog certificiranja za male
 poljoprivrednike u Uniji u cilju smanjenja troškova inspekcijskih pregleda i
 certificiranja te s tim povezanoga administrativnog opterećenja,
 jačanja lokalnih mreža, pridonošenja boljem tržišnom plasmanu te
 osiguranja ravnopravnih uvjeta tržišnog natjecanja sa subjektima iz trećih
 zemalja.
 Uvedene su posebne odredbe radi bolje
 sljedivosti i sprečavanja prijevara: subjekte ne smiju za istu skupinu
 proizvoda u različitim fazama lanca ekološke proizvodnje kontrolirati
 različita kontrolna tijela ili ustanove.
 Uvedene su i posebne odredbe kako bi se
 uskladile mjere koje treba poduzeti kad se otkriju neodobreni proizvodi ili tvari.
 U tom kontekstu, može se dogoditi da poljoprivrednici ne smiju svoje proizvode
 staviti na tržište kao ekološke zbog nenamjerne prisutnosti neodobrenih
 proizvoda ili tvari. Komisija može ovlastiti države članice za dodjelu
 nacionalnih plaćanja kako bi se nadoknadili gubici nastali u takvim
 slučajevima. Uz to, države članice mogu koristiti instrumente
 Zajedničke poljoprivredne politke kako bi se u cijelosti ili
 djelomično pokrili takvi gubici.
 Naposljetku, prijedlogom se utvrđuju
 mjere koje treba poduzimati širom Unije za iste široke kategorije nesukladnosti
 kako bi se osiguralo isto postupanje prema svim subjektima, pravilno djelovanje
 unutarnjeg tržišta i održavanje povjerenja potrošača, pri čemu se ne
 prejudicira određivanje sankcija koje je u nadležnosti država
 članica.
 Trgovinski je režim prilagođen kako bi se
 poboljšali uvjeti za ravnopravnost subjekata u ekološkoj proizvodnji Europske
 unije i u trećim zemljama te bolje osiguralo povjerenje potrošača.
 Ostaje mogućnost sklapanja sporazuma o ekvivalentnosti s trećim
 zemljama, ali se postupno ukida sustav jednostranog priznavanja
 ekvivalentnosti. Predlaže se postupni prijelaz s priznavanja kontrolnih tijela
 na režim sukladnosti.
 3.2. Pravna osnova
 Ugovor o funkcioniranju Europske unije, njegov
 članak 42. prvi stavak i članak 43. stavak 2.
 3.3. Načela supsidijarnosti i
 proporcionalnosti
 Prijedlogom se revidira postojeći sustav
 kvalitete uspostavljen u okviru ZPP-a . Proizvodnja i trgovina poljoprivrednim
 i prehrambenim proizvodima na tržištu Europske unije i osiguranje pravilnog
 djelovanja unutarnjeg tržišta ekološkim proizvodima pitanja su koja spadaju u
 zajedničku nadležnost Unije i država članica.
 Kako bi se kao dio cjelokupnog ZPP-a osigurao
 nesmetan razvoj jedinstvenog tržišta, program ekološke proizvodnje na razini
 Unije učinkovitiji je od 28 različitih programa. Osim toga,
 omogućuje snažniju i dosljedniju trgovinsku politiku prema svjetskim
 trgovinskim partnerima, osobito jer jača pregovaračku moć Unije.
 Prijedlog dovodi do daljnjeg usklađenja u
 sljedećim područjima:
 – Smanjuje se sadašnja mogućnost dana državama
 članicama da odobravaju izuzeća od pravila, koja dovodi do nepoštenog
 tržišnog natjecanja među subjektima, rizika od gubitka povjerenja
 potrošača, složenog zakonodavstva i trgovinskih problema (poteškoće u
 provedbi sukladnosti).
 – Činjenica da države članice mogu različito
 reagirati na istu vrstu nepoštovanja pravila EU-a o ekološkoj proizvodnji
 problem je koji dovodi do nepoštenoga tržišnog natjecanja i neučinkovitog
 djelovanja jedinstvenog tržišta.
 3.4. Izbor instrumenata
 Predloženi je instrument uredba jer se
 pokazalo da postojeće odredbe pružaju primjeren okvir za države
 članice; druge vrste mjera ne bi bile primjerene. Direktivom bi se
 utvrdila fleksibilnija pravila, koja bi mogla dovesti do nepoštenoga tržišnog
 natjecanja među subjektima te zabune i prijevare potrošača. Uredba
 osigurava dosljedan pristup koji trebaju slijediti države članice te
 smanjuje administrativno opterećenje jer se od subjekata zahtijeva da se pridržavaju
 jedinstvenog skupa pravila. Neobvezujući zakonski instrumenti, kao što su
 smjernice, smatraju se neprimjerenima za rješavanje razlika u tumačenju i
 provedbi pravila te s obzirom na međunarodni kontekst.
 4. PRORAČUNSKE IMPLIKACIJE
 Prijedlogom se dodjeljuju sredstva iz
 proračuna za mjere tehničke pomoći. Detalji o proračunskim
 implikacijama navedeni su u zakonodavnom financijskom izvještaju.
 5. NEOBAVEZNI ELEMENTI:
 POJEDNOSTAVNJENJE
 Prijedlogom se predviđaju
 pojednostavnjenja i pojašnjenja te se popunjava više praznina u zakonodavstvu.
 Uključuje ukidanje 37 od 135 postojećih obveza u zakonodavstvu o
 ekološkoj proizvodnji. Prijedlog uključuje znatno smanjenje
 administrativnog opterećenja. Prema istim načelima izradit će se
 nacrt delegiranih akata temeljenih na prijedlogu.
 Što se tiče pravila proizvodnje,
 prijedlog znači znatna pojednostavnjenja za subjekte i nacionalne uprave
 uz ograničenje prostora koji države članice imaju za odobravanje
 izuzeća. Uklonjeno je nekoliko neučinkovitih odredaba, osobito
 jačanjem pristupa kontrolama koji se temelji na riziku. Što se tiče
 uvoza, proizvođačima, kontrolnim tijelima i Komisiji bit će
 lakše upravljati režimom sukladnosti za kontrolna tijela.
 Skupno certificiranje koje traži razmjernije
 zahtjeve u pogledu inspekcije i vođenja evidencije donosi znatno
 pojednostavnjenje za male poljoprivrednike.
 Cilj je prijedloga učiniti zakonodavstvo
 pristupačnijim korisniku. To je u prvom redu postignuto time što su, uz
 opća pravila proizvodnje koja su ostavljena u tekstu Uredbe, posebna
 pravila ekološke proizvodnje sadržana u Prilogu Uredbi.
 6. USKLAĐIVANJE
 Godine 2010. Komisija je donijela COM
 (2010)759 što se odnosi na usklađivanje s Uredbe Vijeća (EZ)
 br. 834/2007 s Ugovorom iz Lisabona. Temeljita rasprava u okviru trijaloga
 2011. i 2012. u praksi je dovela do mirovanja prijedloga o usklađivanju.
 Trenutačni prijedlog sadržava potrebne elemente prijedloga o
 usklađivanju, uključujući strukturu zakonskih odredbi u osnovnom
 aktu, delegiranim aktima i provedbenim aktima. . Stoga će se COM (2010) 759
 povući kao zastarjeli.
 2014/0100 (COD)
 Prijedlog
 UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
 o ekološkoj proizvodnji i označivanju
 ekoloških proizvoda, izmjeni Uredbe (EU) br. XXX/XXX Europskog parlamenta
 i Vijeća [Uredba o službenim kontrolama] i stavljanju izvan snage Uredbe
 Vijeća (EZ) br. 834/2007
 EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE
 EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
 Europske unije, a posebno njegov članak 42. prvi stavak i članak 43.
 stavak 2.
 uzimajući u obzir prijedlog Europske
 komisije,
 nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog
 akta nacionalnim parlamentima,
 uzimajući u obzir mišljenje Europskoga
 gospodarskog i socijalnog odbora[9],
 uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija[10],
 u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,
 budući da:
 (1) Ekološka je proizvodnja
 sveobuhvatan sustav upravljanja poljoprivrednim gospodarstvima i proizvodnjom
 hrane koji ujedinjuje najbolju praksu zaštite okoliša i klime, visoku razinu
 biološke raznolikosti, očuvanje prirodnih resursa, primjenu visokih
 standarda za dobrobit životinja i proizvodne standarde koji su u skladu s
 potražnjom sve većeg broja potrošača za proizvodima proizvedenim uz
 primjenu prirodnih tvari i procesa. Prema tome, ekološka proizvodnja u društvu
 ima dvostruku ulogu, pri čemu, s jedne strane, opskrbljuje specifično
 tržište odgovarajući na potražnju potrošača za ekološkim proizvodima,
 a s druge strane, osigurava javna dobra koja doprinose zaštiti okoliša i
 dobrobiti životinja, kao i ruralnom razvoju.
 (2) Pridržavanje visokih
 standarda u području zdravlja, zaštite okoliša i dobrobiti životinja pri
 proizvodnji ekoloških proizvoda svojstveno je visokoj kvaliteti tih proizvoda.
 Kako je naglašeno u Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu i Vijeću,
 Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o politici kvalitete
 poljoprivrednih proizvoda[11], ekološka je proizvodnja dio Unijinih sustava kvalitete za
 poljoprivredne proizvode, zajedno s oznakama zemljopisnog podrijetla,
 garantirano tradicionalnim specijalitetima i proizvodima iz najudaljenijih regija
 Unije, kako je utvrđeno u Uredbi (EU) br. 1151/2012 Europskog
 parlamenta i Vijeća[12] odnosno Uredbi (EU) br. 228/2013 Europskog parlamenta i
 Vijeća[13]. U tom smislu, u okviru zajedničke poljoprivredne politike
 („ZPP”) ekološka proizvodnja teži ostvarenju istih onih ciljeva koji su
 svojstveni svim Unijinim sustavima kvalitete za poljoprivredne proizvode.
 (3) Ciljevi politike ekološke
 proizvodnje posebno su ugrađeni u ciljeve ZPP-a tako što se
 poljoprivrednicima osigurava pravedna dobit za usklađenost s pravilima
 ekološke proizvodnje. Osim toga, rastuća potražnja potrošača za
 ekološkim proizvodima stvara uvjete za daljnji razvoj i širenje tržišta tih
 proizvoda, a time i za povećanje dobiti poljoprivrednika koji se bave
 ekološkom proizvodnjom.
 (4) Nadalje, ekološka je
 proizvodnja sustav koji pridonosi uključivanju zahtjeva u pogledu zaštite
 okoliša u ZPP i promiče održivu poljoprivrednu proizvodnju. Zbog toga su
 mjere kojima se pruža financijska potpora ekološkoj proizvodnji uvedene u ZPP,
 i to zadnji put Uredbom (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i
 Vijeća,[14] a posebno su pojačane nedavnom reformom pravnog okvira za
 politiku ruralnog razvoja kako je uspostavljen Uredbom (EU) br. 1305/2013
 Europskog parlamenta i Vijeća[15].
 (5) Ekološka proizvodnja
 pridonosi i ostvarivanju ciljeva ekološke politike Unije, osobito ciljeva
 Strategije o bioraznolikosti do 2020.[16],
 Komunikacije o zelenoj infrastrukturi[17],
 Tematske strategije za zaštitu tla[18] i
 zakonodavstva o zaštiti okoliša kao što su direktive o pticama[19] i staništima[20], Direktive o nitratima[21],
 Okvirne direktive o vodama[22], Direktive o nacionalnim gornjim granicama emisije[23] i Direktive o održivoj uporabi pesticida[24].
 (6) S obzirom na ciljeve Unijine
 politike ekološke proizvodnje, pravni okvir uspostavljen za provedbu te
 politike trebao bi imati za cilj osiguranje poštenoga tržišnog natjecanja i
 pravilnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta ekoloških proizvoda te održavanje i
 opravdavanje povjerenja potrošača u proizvode koji su označeni kao
 ekološki. Nadalje bi trebao imati za cilj osiguravanje uvjeta u kojima se
 politika može dalje razvijati u skladu s promjenama u proizvodnji i na tržištu.
 (7) Politički prioriteti
 strategije Europa 2020. kako su navedeni u Komunikaciji Komisije naslovljenoj
 „Europa 2020.: Strategija za pametan, održiv i uključiv rast”[25] uključuju sljedeće ciljeve: razvoj konkurentnog gospodarstva
 koje se temelji na znanju i inovacijama, promicanje gospodarstva s visokim
 stupnjem zaposlenosti koje omogućuje socijalnu i teritorijalnu koheziju te
 poticanje prijelaza na gospodarstvo koje učinkovito iskorištava resurse i
 ima nisku razinu emisije ugljika. Politika ekološke proizvodnje trebala bi
 omogućiti subjektima prava sredstva za postizanje bolje prepoznatljivosti
 i promidžbu njihovih proizvoda te ih istodobno štititi od nepoštenih praksi.
 (8) S obzirom na dinamični
 razvoj ekološkog sektora, Uredbom Vijeća (EZ) br. 834/2007[26] utvrđena je potreba za budućim preispitivanjem pravila Unije
 o ekološkoj proizvodnji, uzimajući u obzir iskustva stečena primjenom
 tih pravila. Rezultati tog preispitivanja koje je provela Komisija ukazuju na
 to da je potrebno poboljšati pravni okvir Unije kojim se uređuje ekološka
 proizvodnja kako bi se predvidjela pravila koja odgovaraju visokim
 očekivanjima potrošača i jamče dovoljnu jasnoću onima
 kojima su upućena. Stoga bi Uredbu (EZ) br. 834/2007 trebalo staviti
 izvan snage i zamijeniti je novom Uredbom.
 (9) Dosadašnje iskustvo
 stečeno kroz primjenu Uredbe (EZ) br. 834/2007 pokazuje da je
 potrebno pojasniti proizvode na koje se primjenjuje ova Uredba. Ona bi u prvom
 redu trebala obuhvaćati poljoprivredne proizvode, uključujući
 proizvode akvakulture, navedene u Prilogu I. Ugovoru o funkcioniranju
 Europske unije („Ugovor”). Osim toga, trebala bi obuhvaćati i
 prerađene poljoprivredne proizvode namijenjene da se koriste kao hrana ili
 hrana za životinje jer stavljanje na tržište takvih proizvoda kao ekoloških
 predstavlja važan način plasmana poljoprivrednih proizvoda i osigurava
 informiranje potrošača o ekološkoj prirodi poljoprivrednih proizvoda od
 kojih su prerađeni. Isto tako, ova bi Uredba trebala obuhvaćati i
 određene druge proizvode koji su usko povezani s poljoprivrednim
 proizvodima slično kao prerađeni poljoprivredni proizvodi jer ti
 drugi proizvodi predstavljaju važan način plasmana poljoprivrednih
 proizvoda ili su sastavni dio proizvodnog procesa. Naposljetku, u područje
 primjene ove Uredbe treba uključiti i morsku sol jer se proizvodi
 primjenom prirodnih proizvodnih metoda i njezina proizvodnja pridonosi razvoju
 ruralnih područja, pa time spada u ciljeve ove Uredbe. Radi jasnoće
 te druge proizvode koji nisu navedeni u Prilogu I. Ugovoru treba navesti u
 Prilogu I. ovoj Uredbi.
 (10) U cilju nadopune ili izmjene
 određenih elemenata ove Uredbe koji nisu ključni ovlast za donošenje
 akata u skladu s člankom 290. UFEU-a treba delegirati Komisiji.
 Posebno je važno da Komisija tijekom pripremnih aktivnosti izvrši
 odgovarajuće konzultacije, uključujući konzultacije na
 stručnoj razini. Prilikom izrade i sastavljanja delegiranih akata Komisija
 bi trebala osigurati istovremenu, pravodobnu i odgovarajuću dostavu
 relevantnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću.
 (11) Kako bi se uzele u obzir nove
 proizvodne metode ili materijali ili međunarodne obveze, Komisiji bi
 trebalo delegirati ovlast za donošenje određenih akata u pogledu izmjene
 popisa drugih proizvoda koji spadaju u područje primjene ove Uredbe. Za
 uvrštavanje na taj popis prihvatljivi su jedino proizvodi koji su usko povezani
 s poljoprivrednim proizvodima.
 (12) Budući da je priprema
 hrane u okviru ugostiteljske djelatnosti lokalne naravi, mjere koje poduzimaju
 države članice i privatni programi u tom području smatraju se
 dostatnima za osiguranje funkcioniranja jedinstvenog tržišta. Stoga se ova
 Uredba ne bi trebala primjenjivati na hranu koju u svojim objektima pripremaju
 subjekti u okviru ugostiteljske djelatnosti. Isto tako, proizvodi lova u divljini
 i ribolova u slobodnim vodama ne bi trebali biti obuhvaćeni ovom Uredbom
 jer se proizvodni proces ne može u cijelosti kontrolirati.
 (13) Istraživački
 projekti pokazali su da je na tržištu ekološke hrane povjerenje potrošača
 od presudne važnosti. Dugoročno gledano nepouzdana pravila mogu ugroziti
 povjerenje javnosti i dovesti do neuspjeha na tržištu. Stoga bi se održivi
 razvoj ekološke proizvodnje u Uniji trebao temeljiti na jasnim pravilima
 proizvodnje koja su usklađena na razini Unije. Osim toga, ta bi pravila
 proizvodnje trebala ispuniti očekivanja subjekata i potrošača u
 pogledu kvalitete ekoloških proizvoda i poštovanja načela i pravila
 utvrđenih ovom Uredbom.
 (14) Ova bi se Uredba trebala
 primjenjivati ne dovodeći u pitanje povezano zakonodavstvo poput onog u
 području sigurnosti prehrambenog lanca, zdravlja i dobrobiti životinja,
 zdravlja bilja, biljnog reprodukcijskog materijala, označivanja i zaštite
 okoliša. Točnije, u pogledu odobrenja proizvoda i tvari koji se smiju
 koristiti u proizvodnji ekoloških proizvoda, važno je naglasiti da se takve
 proizvode i tvari mora najprije odobriti na razini Unije. Stoga bi se ova
 Uredba trebala primjenjivati ne dovodeći u pitanje ostale posebne odredbe
 Unije povezane s odobrenjem i stavljanjem na tržište tih proizvoda i tvari.
 (15) Opća pravila proizvodnje
 iz ove Uredbe načelno bi trebala uključivati zabranu primjene
 ionizirajućeg zračenja i uporabe genetski modificiranih organizama
 (GMO-ovi) te proizvoda dobivenih od ili s pomoću GMO-ova. Budući da
 su potrošači sve više i više zabrinuti zbog utjecaja prerade i prijevoza
 hrane na okoliš, subjekti u ekološkoj proizvodnji, osim uzgajivača i
 subjekata koji proizvode morske alge ili životinje iz akvakulture, obvezni su
 upravljati svojom ekološkom učinkovitošću u skladu s usklađenim
 sustavom. U cilju smanjivanja regulatornog opterećenja mikro poduzeća
 kako je definirano u Preporuci Komisije 2003/361/EZ[27]
 uključenih u ekološku proizvodnju, primjereno je izuzeti ih iz ovog
 zahtjeva. Kako bi se osigurala ispravna primjena općih pravila
 proizvodnje, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje određenih
 akata u pogledu utvrđivanja kriterija koje sustav upravljanja okolišem
 mora ispunjavati.
 (16) Smatra se da je rizik od
 nepoštovanja pravila ekološke proizvodnje veći kod poljoprivrednih
 gospodarstava koja imaju jedinice kojima se ne upravlja u skladu s pravilima
 ekološke proizvodnje. Stoga bi se nakon odgovarajućeg prijelaznog
 razdoblja svim poljoprivrednim gospodarstvima u Uniji koja žele prijeći na
 ekološku proizvodnju, trebalo upravljati u skladu sa zahtjevima koji se
 primjenjuju na ekološku proizvodnju. Ekološka poljoprivredna gospodarstva
 trebala bi biti podvrgnuta istom prijelaznom razdoblju u svim državama
 članicama neovisno o tome jesu li se prethodno pridržavala agroekoloških
 mjera koje se podupiru sredstvima iz fondova Unije. Međutim, prijelazno
 razdoblje nije potrebno u slučaju zemljišta na ugaru. Kako bi se
 osigurale kvaliteta, sljedivost i usklađenost s ovom Uredbom te prilagodba
 tehničkom razvoju, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje
 određenih akata u pogledu utvrđivanja pravila kojima se dopunjuju
 opća pravila o prijelazu na ekološku proizvodnju ili dopunjuju i mijenjaju
 posebna pravila o prijelazu na ekološku proizvodnju.
 (17) Potrebno je utvrditi posebna
 pravila proizvodnje u uzgoju bilja, životinja i proizvoda akvakulture,
 uključujući pravila o sakupljanju samoniklog bilja i morskih algi,
 kao i ona koja se primjenjuju u proizvodnji prerađene hrane i hrane za
 životinje te proizvodnji vina i kvasca kako bi se osigurala usklađenost i
 poštovanje ciljeva i načela ekološke proizvodnje.
 (18) Budući da se ekološka
 biljna proizvodnja temelji na hranjenju biljaka u prvom redu kroz ekosustav
 tla, ne treba dopustiti hidroponsku proizvodnju Osim toga, ekološka biljna
 proizvodnja trebala bi uključivati primjenu tehnika proizvodnje koje
 sprječavaju ili smanjuju na najmanju moguću razinu
 onečišćenje okoliša.
 (19) Što se tiče gospodarenja
 tlom i gnojidbe, treba utvrditi uvjete za primjenu uzgojnih postupaka
 dopuštenih u ekološkoj biljnoj proizvodnji te za uporabu gnojiva i
 poboljšivača tla.
 (20) Potrebno je znatno
 ograničiti uporabu pesticida. Prednost bi trebalo davati primjeni mjera
 kojima se svaka šteta uzrokovana štetočinama i korovom sprječava
 tehnikama koje ne uključuju primjenu sredstava za zaštitu bilja kao što je
 plodored. Potrebno je nadzirati prisutnost štetočina i korova kako bi se
 odlučilo je li intervencija gospodarski i ekološki opravdana. Potrebno je
 dopustiti uporabu određenih sredstava za zaštitu bilja ako takve tehnike
 ne pružaju primjerenu zaštitu i samo ako su ta sredstva za zaštitu bilja
 odobrena u skladu s Uredbom (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i
 Vijeća[28], nakon što je ocijenjeno da su u skladu s
 ciljevima i načelima ekološke proizvodnje, uključujući
 ograničavajuće uvjete uporabe, te shodno tome odobrena u skladu s
 ovom Uredbom.
 (21) Kako bi se osigurale
 kvaliteta, sljedivost i usklađenost s ovom Uredbom te prilagodba
 tehničkom razvoju, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje
 određenih akata u vezi s utvrđivanjem pravila kojima se mijenjaju ili
 dopunjuju posebna pravila proizvodnje u pogledu uzgojnih postupaka,
 gospodarenja tlom i gnojidbe, zdravlja bilja i zaštite od štetočina i
 korova, upravljanja proizvodnjom gljiva i drugih posebnih biljaka i sustava
 biljne proizvodnje, podrijetla biljnog reprodukcijskog materijala te
 sakupljanja samoniklog bilja.
 (22) S obzirom na to da uzgoj stoke
 sam po sebi uključuje gospodarenje poljoprivrednim zemljištem, pri
 čemu se stajski gnoj upotrebljava za prihranjivanje biljnih usjeva, treba
 zabraniti uzgoj stoke bez zemljišta. Pri odabiru pasmina treba uzimati u obzir
 njihovu sposobnost prilagodbe lokalnim uvjetima, njihovu vitalnost i otpornost
 na bolesti te treba poticati široku biološku raznolikost.
 (23) U ekološkom uzgoju stoke i
 akvakulture uvjeti smještaja, uključujući vodeni medij ako je
 potrebno, trebali bi zadovoljavati etološke potrebe životinja. Treba utvrditi
 posebne uvjete smještaja i uzgojne prakse u pogledu određenih životinja,
 uključujući pčele. Ti bi uvjeti i prakse trebali osiguravati
 visoku razinu dobrobiti životinja, koja u određenim aspektima može
 premašiti Unijine standarde dobrobiti životinja koji se općenito
 primjenjuju na stočnu proizvodnju. U većini bi slučajeva stoka
 trebala imati stalan pristup površinama na otvorenom radi ispaše te bi takve
 površine na otvorenom trebale načelno biti ustrojene u skladu s
 primjerenim sustavom plodoreda.
 (24) Kako bi se spriječilo da
 prirodni resursi kao što su tlo i voda budu onečišćeni hranjivim tvarima,
 treba odrediti gornju granicu po hektaru za korištenje gnojiva i za držanje
 stoke. Ta bi granica trebala biti povezana s udjelom dušika u gnojivu.
 (25) Sakaćenja koja imaju za
 posljedicu stres, povrede, bolesti ili patnje životinja potrebno je zabraniti.
 (26) Stoku treba hraniti krmivom
 proizvedenim u skladu s pravilima ekološke proizvodnje, koja po mogućnosti
 potječe s vlastitog gospodarstva, uzimajući u obzir fiziološke
 potrebe životinja. Osim toga, da bi se zadovoljile osnovne prehrambene potrebe
 stoke, može biti potrebno koristiti određene minerale, elemente u
 tragovima i vitamine, i to pod točno određenim uvjetima.
 (27) Skrb za zdravlje životinja
 treba temeljiti uglavnom na sprječavanju bolesti. Osim toga, potrebno je
 primjenjivati posebne mjere čišćenja i dezinfekcije. U ekološkoj
 proizvodnji ne bi trebalo dopustiti preventivno korištenje kemijski
 sintetiziranih alopatskih lijekova, osim u slučaju bolesti ili ranjavanja
 životinje gdje se zahtijeva da se odmah pristupi liječenju, pri čemu
 ih treba ograničiti na najmanju moguću količinu potrebnu za
 ozdravljenje životinje. U takvim slučajevima, kako bi se potrošačima
 zajamčila cjelovitost ekološke proizvodnje, treba omogućiti
 poduzimanje restriktivnih mjera kao što je udvostručenje službene karence
 nakon korištenja takvih lijekova kako je navedeno u relevantnom zakonodavstvu
 Unije. Što se tiče pčelarstva, potrebno je utvrditi posebna pravila o
 sprječavanju bolesti i veterinarskom liječenju.
 (28) Kako bi se osigurale
 kvaliteta, sljedivost i usklađenost s ovom Uredbom te prilagodba
 tehničkom razvoju, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje
 određenih akata u vezi s utvrđivanjem pravila kojima se mijenjaju ili
 dopunjuju posebna pravila proizvodnje u uzgoju stoke u pogledu podrijetla
 životinja, smještaja životinja, uključujući minimalnu potrebnu
 površinu u zatvorenim objektima i na otvorenom te u pogledu uzgojne prakse,
 rasploda, hrane za životinje i hranjenja, sprječavanja bolesti i
 veterinarskog liječenja.
 (29) Ovom se Uredbom odražavaju
 ciljevi nove Zajedničke ribarstvene politike u pogledu akvakulture, koja
 ima ključnu ulogu u osiguranju održive i dugoročne sigurnosti hrane
 te rasta i zapošljavanja, a istodobno smanjuje pritisak na divlje riblje
 stokove u kontekstu rastuće globalne potražnje za hranom podrijetlom iz
 vode. U Komunikaciji Komisije Vijeću i Europskom parlamentu o strateškim
 smjernicama za održivi razvoj europske akvakulture iz 2013.[29] ističu se glavni izazovi s kojima se suočava akvakultura
 Unije i njezin potencijal za rast. Ekološka akvakultura opisuje se kao osobito
 obećavajući sektor i naglašavaju se konkurentske prednosti koje
 proizlaze iz certifikacije ekoloških proizvoda.
 (30) Ekološka akvakultura relativno
 je novo područje ekološke proizvodnje u usporedbi s ekološkom poljoprivredom,
 u kojoj na razini gospodarstava postoji dugogodišnje iskustvo. S obzirom na
 rastući interes potrošača za proizvode ekološke akvakulture,
 vjerojatno je da će doći do daljnjeg povećanja jedinica
 akvakulture koje prelaze na ekološku proizvodnju. To dovodi do povećanog
 iskustva, tehničkih znanja i razvoja, a time i do poboljšanja u ekološkoj
 akvakulturi koja bi se trebala odražavati u pravilima proizvodnje.
 (31) Da bi se osiguralo opće
 razumijevanje, izbjegle nejasnoće i jamčila ujednačena primjena
 pravila proizvodnje životinja i morskih algi u ekološkoj akvakulturi, ta bi
 pravila proizvodnje trebala biti popraćena određenim definicijama
 koje se odnose na akvakulturu.
 (32) Kako bi se osigurale
 kvaliteta, sljedivost i usklađenost s ovom Uredbom te prilagodba
 tehničkom razvoju, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje
 određenih akata u vezi s utvrđivanjem pravila kojima se mijenjaju ili
 dopunjuju posebna pravila proizvodnje morskih algi, i to u pogledu prikladnosti
 vodenog medija i plana održivog upravljanja, sakupljanja divljih morskih algi,
 uzgoja morskih algi, protuobraštajnih mjera i čišćenja proizvodne
 opreme i objekata te u vezi s utvrđivanjem pravila kojima se dopunjuju
 posebna pravila proizvodnje životinja u akvakulturi, i to u pogledu prikladnosti
 vodenog medija i plana održivog upravljanja, podrijetla životinja iz
 akvakulture, uzgojne prakse u akvakulturi, uključujući vodene kavezne
 sustave, uzgojne sustave i maksimalnu uzgojnu gustoću, razmnožavanje,
 postupanje sa životinjama iz akvakulture, hranu i hranidbu te sprječavanje
 bolesti i veterinarsko liječenje.
 (33) Subjekti koji proizvode
 ekološku hranu ili ekološku hranu za životinje trebali bi postupati u skladu s
 odgovarajućim postupcima koji se temelje na sustavnom prepoznavanju
 kritičnih faza prerade kako bi se osiguralo da prerađeni proizvodi
 udovoljavaju pravilima ekološke proizvodnje. Ekološki prerađeni proizvodi
 trebali bi se proizvoditi postupcima prerade koji jamče očuvanje
 ekološke cjelovitosti i bitnih svojstava proizvoda kroz sve faze ekološke
 proizvodnje.
 (34) Treba utvrditi odredbe o
 sastavu ekološke prerađene hrane. Takva bi hrana osobito trebala biti
 proizvedena uglavnom od ekoloških sastojaka poljoprivrednog podrijetla, uz
 ograničenu mogućnost korištenja određenih neekoloških sastojaka
 poljoprivrednog podrijetla koji su navedeni u ovoj Uredbi. Osim toga, samo
 određene tvari odobrene u skladu s ovom Uredbom trebale bi biti dopuštene
 za uporabu u proizvodnji ekološke prerađene hrane.
 (35) Prerađenu hranu trebalo
 bi označiti kao ekološku samo ako su ekološki svi ili gotovo svi sastojci
 poljoprivrednog podrijetla. Međutim, treba donijeti posebne odredbe za
 prerađenu hranu koja sadržava sastojke poljoprivrednog podrijetla koji se
 ne mogu proizvesti na ekološki način, kao što je slučaj s proizvodima
 lova i ribolova. Osim toga, radi informiranja potrošača i transparentnosti
 na tržištu i poticanja upotrebe ekoloških sastojaka, pod određenim
 uvjetima treba omogućiti i da ekološki sastojci budu navedeni na popisu sastojaka.
 (36) Treba odrediti odredbe o
 sastavu ekološke prerađene hrane za životinje i o uporabi određenih
 tvari i tehnika u njezinoj proizvodnji.
 (37) Kako bi se osigurale
 kvaliteta, sljedivost i usklađenost s ovom Uredbom te prilagodba
 tehničkom razvoju, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje
 određenih akata u vezi s utvrđivanjem pravila kojima se mijenjaju ili
 dopunjuju posebna pravila proizvodnje prerađene hrane i hrane za
 životinje, i to u pogledu postupaka koje treba primjenjivati, preventivnih
 mjera koje treba poduzimati, sastava prerađene hrane i hrane za životinje,
 mjera čišćenja, stavljanja na tržište prerađenih proizvoda,
 uključujući njihovo označivanje i identifikaciju, odvajanje
 ekoloških proizvoda, sastojaka poljoprivrednog podrijetla i krmiva od neekoloških
 proizvoda, sastojaka poljoprivrednog podrijetla i krmiva, popis neekoloških
 sastojaka poljoprivrednog podrijetla koji se mogu iznimno upotrebljavati u
 proizvodnji ekoloških prerađenih proizvoda, izračunavanje postotka
 sastojaka poljoprivrednog podrijetla te tehnike koje se primjenjuju u preradi
 hrane ili hrane za životinje.
 (38) Ekološko vino trebalo bi biti
 proizvedeno u cijelosti od ekoloških sirovina i treba dopustiti dodavanje samo
 određenih tvari odobrenih u skladu s ovom Uredbom. Treba zabraniti određene
 enološke postupke, procese i načine obrade u proizvodnji ekološkog vina.
 Određene enološke postupke, procese i načine obrade treba dopustiti
 pod točno utvrđenim uvjetima.
 (39) Kako bi se osigurale
 kvaliteta, sljedivost i usklađenost s ovom Uredbom te prilagodba
 tehničkom razvoju, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje
 određenih akata u vezi s utvrđivanjem pravila kojima se mijenjaju ili
 dopunjuju posebna pravila proizvodnje vina, i to u pogledu enoloških praksi i
 ograničenja.
 (40) Prvotno se kvasac nije smatrao
 poljoprivrednim sastojkom na temelju Uredbe (EZ) br. 834/2007 i stoga se
 nije uračunavao u poljoprivredne sastojke ekoloških proizvoda.
 Međutim, Uredbom Komisije (EZ) br. 889/2008[30]
 uvedeno je obvezno računanje kvasca i proizvoda od kvasca kao sastojaka
 poljoprivrednog podrijetla za potrebe ekološke proizvodnje od 31. prosinca
 2013. čime je industriji ostavljeno dovoljno vremena da se prilagodi tom
 pravilu. U skladu s time, u proizvodnji ekološkog kvasca trebalo bi upotrebljavati
 samo ekološki proizvedene supstrate te bi samo određene tvari trebale biti
 dopuštene za uporabu u njegovoj proizvodnji, pripravcima i formulaciji. Osim
 toga, ekološki kvasac ne smije biti prisutan u ekološkoj hrani ili hrani za
 životinje zajedno s neekološkim kvascem.
 (41) Kako bi se osigurale
 kvaliteta, sljedivost i usklađenost s ovom Uredbom te prilagodba
 tehničkom razvoju, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje
 određenih akata u vezi s utvrđivanjem pravila kojima se mijenjaju ili
 dopunjuju posebna pravila proizvodnje ekološkog kvasca, i to u pogledu prerade
 i supstrata koji se upotrebljavaju u njegovoj proizvodnji.
 (42) Kako bi se uzela u obzir svaka
 buduća potreba za posebnim pravilima proizvodnje za proizvode čija
 proizvodnja nije obuhvaćena nijednom kategorijom posebnih pravila
 proizvodnje utvrđenih ovom Uredbom te kako bi se osigurale kvaliteta,
 sljedivost i usklađenost s ovom Uredbom i kasnija prilagodba
 tehničkom razvoju, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje određenih
 akata u vezi s utvrđivanjem posebnih pravila proizvodnje za takve
 proizvode, uključujući njihove izmjene ili dopune.
 (43) Uredbom (EZ) br. 834/2007
 predviđena su različita izuzeća od pravila ekološke proizvodnje.
 Iskustvo stečeno primjenom tih odredaba pokazalo je da takva izuzeća
 negativno utječu na ekološku proizvodnju. Posebno je utvrđeno da samo
 postojanje takvih izuzeća onemogućuje proizvodnju sirovina u
 ekološkom obliku te da nije osigurana visoka razina dobrobiti životinja povezane
 s ekološkom proizvodnjom. Osim toga, izuzeća u pogledu upravljanja i
 kontrole dovode do znatnoga administrativnog opterećenja, kako za
 nacionalne uprave tako i za subjekte. Naposljetku, postojanje izuzeća
 stvorilo je uvjete za poremećaje u tržišnom natjecanju te je prijetilo
 narušavanjem povjerenja potrošača. U skladu s time, prostor za odobrenje
 izuzeća od pravila ekološke proizvodnje trebalo bi dodatno smanjiti i
 ograničiti na slučajeve kada postoje okolnosti katastrofe.
 (44) Radi omogućivanja
 nastavka ili ponovnog pokretanja ekološke proizvodnje u slučajevima u
 kojima nastanu okolnosti katastrofe, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za
 donošenje određenih akata u pogledu utvrđivanja kriterija prema
 kojima će se određivati slučajevi nastanka okolnosti katastrofe
 i utvrdila posebna pravila za rješavanje takvih slučajeva te za potrebne
 zahtjeve u pogledu praćenja i izvješćivanja.
 (45) U određenim se uvjetima
 ekološki i neekološki proizvedeni proizvodi mogu prikupljati i prevoziti
 istodobno. Kako bi se ekološki proizvodi pravilno odvojili od neekološki
 proizvedenih proizvoda tijekom rukovanja i kako bi se izbjeglo svako miješanje,
 treba utvrditi posebne odredbe.
 (46) Kako bi se osigurala
 cjelovitost ekološke proizvodnje i prilagodba tehničkom razvoju, Komisiji
 bi trebalo delegirati ovlast za donošenje određenih akata u vezi s
 utvrđivanjem pravila kojima se mijenjaju ili dopunjuju posebna pravila o
 sakupljanju, pakiranju, prijevozu i skladištenju ekoloških proizvoda.
 (47) U ekološkoj proizvodnji
 potrebno je na najmanju moguću mjeru svesti uporabu proizvoda i tvari kao
 što su sredstva za zaštitu bilja, gnojiva, poboljšivači tla, hranjive
 tvari, sastojci koji se upotrebljavaju za prehranu životinja, dodaci hrani za
 životinje ili prehrambeni aditivi, pomoćne tvari u procesu proizvodnje te
 proizvodi za čišćenje i dezinfekciju i pod određenim uvjetima
 utvrđenima u ovoj Uredbi. Isti pristup treba slijediti i kad je riječ
 o proizvodnji ekološke prerađene hrane i uporabi u njoj proizvoda i tvari
 kao što su prehrambeni aditivi i pomoćne tvari u proizvodnji. Stoga je
 potrebno utvrditi odredbe kako bi se definirala svaka moguća uporaba
 takvih proizvoda i tvari u ekološkoj proizvodnji općenito, a posebno u
 proizvodnji ekološke prerađene hrane, u skladu s načelima koja su
 utvrđena u ovoj Uredbi i određenim kriterijima.
 (48) Kako bi se osigurale
 kvaliteta, sljedivost i usklađenost s ovom Uredbom u pogledu ekološke
 proizvodnje općenito, a posebno proizvodnje ekološke prerađene hrane,
 te prilagodba tehničkom razvoju, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za
 donošenje određenih akata kako bi utvrdila dodatne kriterije za
 odobravanje ili povlačenje odobrenja proizvoda i tvari za uporabu u
 ekološkoj proizvodnji općenito, a posebno u proizvodnji ekološke
 prerađene hrane te druge zahtjeve u pogledu uporabe takvih odobrenih
 proizvoda i tvari.
 (49) U nedostatku posebnih pravila
 Unije o mjerama koje se poduzimaju kada su u ekološkim proizvodima prisutne
 neodobrene tvari ili proizvodi, diljem Unije definirani su i provedeni
 različiti pristupi. Ta situacija uzrokuje nesigurnost za subjekte,
 kontrolna tijela i kontrolne ustanove. Može dovesti i do različitog
 tretmana subjekata u Uniji te ugroziti povjerenje potrošača u ekološke
 proizvode. Stoga je primjereno utvrditi jasne i ujednačene odredbe kojima
 se zabranjuje da se oni proizvodi u kojima su prisutni bilo kakvi neodobreni
 proizvodi ili tvari izvan određenih razina, stavljaju na tržište kao
 ekološki. Te bi se razine trebale utvrditi uzimajući
 u obzir osobito Direktivu Komisije 2006/125/EZ[31] o
 prerađenoj hrani na bazi žitarica i hrani za dojenčad i malu djecu.
 (50) Kako bi se osigurala
 djelotvornost, učinkovitost i transparentnost ekološke proizvodnje i
 sustava označivanja, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje
 određenih akata u vezi s posebnim kriterijima i uvjetima za
 utvrđivanje i primjenu razina prisutnosti neodobrenih proizvoda i tvari u
 proizvodima koji se ne stavljaju na tržište kao ekološki ako su te razine
 prekoračene i u vezi s utvrđivanjem tih razina i njihove prilagodbe tehničkom
 razvoju.
 (51) Ekološka proizvodnja temelji
 se na općem načelu ograničenja korištenja vanjskih sirovina.
 Poljoprivrednici imaju obvezu poduzeti mjere za sprječavanje rizika od
 onečišćenja neodobrenim proizvodima ili tvarima. Unatoč takvim
 mjerama, može se dogoditi da poljoprivrednici ne smiju svoje poljoprivredne
 proizvode staviti na tržište kao ekološke zbog nenamjerne prisutnosti
 neodobrenih proizvoda ili tvari. Stoga je primjereno predvidjeti mogućnost
 da Komisija u skladu s člankom 42. Ugovora, može državama članicama
 odobriti dodjelu nacionalnih plaćanja kako bi se nadoknadili gubici
 nastali u takvim slučajevima. Države članice mogu koristiti i
 instrumente Zajedničke poljoprivredne politike kako bi se u cijelosti ili
 djelomično pokrili takvi gubici.
 (52) Označivanje
 poljoprivrednih i prehrambenih proizvoda trebalo bi podlijegati općim
 pravilima utvrđenima Uredbom (EU) br. 1169/2011 Europskog parlamenta
 i Vijeća[32], a posebno odredbama koje su usmjerene na sprječavanje
 označivanja koje može zbunjivati potrošača ili ga dovoditi u zabludu.
 Osim toga, ovom Uredbom treba utvrditi posebne odredbe o označivanju
 ekoloških proizvoda. Njima bi se trebali štititi interesi subjekata da njihovi
 proizvodi budu pravilno označeni na tržištu te da uživaju uvjete poštenoga
 tržišnog natjecanja, kao i interesi potrošača da imaju mogućnost biti
 informirani pri odabiru.
 (53) U skladu s time, izrazi koji
 se koriste za označivanje ekoloških proizvoda trebali bi biti
 zaštićeni od upotrebe u označivanju neekoloških proizvoda u cijeloj
 Uniji i neovisno o jeziku koji se koristi. Zaštita bi trebala vrijediti i za
 uobičajene izvedenice ili umanjenice tih izraza, bez obzira na to
 upotrebljavaju li se sami ili u kombinaciji.
 (54) Da bi se na cijelom tržištu
 Unije osigurala jasnoća za potrošače, znak Europske unije za ekološku
 proizvodnju trebao bi biti obvezan na cjelokupnoj pretpakiranoj ekološkoj hrani
 koja je proizvedena unutar Unije. Inače treba biti moguće slobodno se
 koristiti tim znakom za nepretpakirane ekološke proizvode proizvedene unutar Unije,
 odnosno za sve ekološke proizvode uvezene iz trećih zemalja. U ovoj Uredbi
 treba utvrditi model znaka Europske unije za ekološku proizvodnju.
 (55) Međutim, smatra se
 primjerenim ograničiti uporabu tog znaka na proizvode koji sadržavaju samo
 ili gotovo samo ekološke sastojke kako potrošači ne bi bili dovedeni u
 zabludu da je cijeli proizvod ekološki. Zato ne treba dopustiti njegovu uporabu
 za označivanje proizvoda proizvedenih u razdoblju prijelaza s
 konvencionalne na ekološku proizvodnju ili prerađenih proizvoda koji
 sadržavaju manje od 95 % ekoloških sastojaka poljoprivrednog podrijetla.
 (56) Kako bi se izbjeglo
 zbunjivanje potrošača oko toga potječe li proizvod iz Unije ili ne,
 kad god se koristi znak Europske unije za ekološku proizvodnju, potrošače
 treba informirati o mjestu uzgoja poljoprivrednih sirovina od kojih se proizvod
 sastoji. U tom smislu treba dopustiti da se na deklaraciji proizvoda iz
 ekološke akvakulture navodi da je riječ o akvakulturi umjesto o
 poljoprivredi.
 (57) Kako bi se osigurale
 jasnoća za potrošače te im se pružile primjerene informacije,
 Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje određenih akata u
 pogledu prilagođavanja popisa izraza koji upućuju na ekološku
 proizvodnji i propisani su ovom Uredbom, utvrđivanja posebnih zahtjeva u
 pogledu označivanja i sastava koji se primjenjuju na hranu za životinje i
 njezine sastojke, propisivanja dodatnih pravila o označivanju i uporabi
 navoda, osim znaka Europske unije za ekološku proizvodnju, koji su propisani
 ovom Uredbom te izmjene znaka Europske unije za ekološku proizvodnju i pravila
 koja se na njega odnose.
 (58) Ekološka je proizvodnja
 vjerodostojna jedino ako je prate učinkovite provjere i kontrole u svim
 fazama proizvodnje, prerade i distribucije. Ekološka proizvodnja trebala bi
 podlijegati službenim kontrolama ili drugim službenim aktivnostima koje se
 provode u skladu s Uredbom (EU) br. (XXX/XXXX) Europskog parlamenta i
 Vijeća[33] kako bi se provjerilo poštovanje pravila o ekološkoj proizvodnji i
 označivanju ekoloških proizvoda.
 (59) Potrebno je utvrditi posebne
 zahtjeve kako bi se osiguralo poštovanje pravila koja su specifična za
 ekološku proizvodnju. Posebno treba donijeti odredbe o prijavljivanju
 aktivnosti subjekata te o sustavu certificiranja za utvrđivanje subjekata koji
 se pridržavaju pravila koja uređuju ekološku proizvodnju i
 označivanje ekoloških proizvoda. Te bi se odredbe trebale primjenjivati i
 na sve podizvođače dotičnih subjekata. Potrebno je osigurati
 transparentnost sustava certificiranja zahtijevanjem od država članica da
 objave popis subjekata koji su prijavili svoje aktivnosti i sve pristojbe koje
 se mogu naplaćivati u vezi s kontrolama koje se provode radi provjere
 poštovanja pravila o ekološkoj proizvodnji.
 (60) Mali se poljoprivrednici u
 Uniji pojedinačno suočavaju s relativno visokim troškovima
 inspekcijskih pregleda i administrativnim opterećenjem koji su povezani s
 certificiranjem ekološke proizvodnje. Treba dopustiti primjenu sustava skupnog
 certificiranja u cilju smanjenja troškova inspekcijskih pregleda i
 certificiranja te s tim povezanoga administrativnog opterećenja,
 jačanja lokalnih mreža, pridonošenja boljem tržišnom plasmanu te
 osiguranja ravnopravnih uvjeta tržišnog natjecanja sa subjektima iz trećih
 zemalja. Stoga treba uvesti i definirati pojam „skupine subjekata”.
 (61) Kako bi se osigurale
 učinkovitost, djelotvornost i transparentnost sustava ekološke proizvodnje
 i označivanja, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje
 određenih akata u vezi sa zahtjevima u pogledu vođenja evidencija od
 strane subjekata ili skupina subjekata, zahtjevima u pogledu objavljivanja
 popisa subjekata, zahtjevima i postupcima koje treba primjenjivati za
 objavljivanje pristojbi koje se mogu naplatiti u vezi s kontrolama za provjeru
 sukladnosti s pravilima o ekološkoj proizvodnji i nadzorom koji nadležna tijela
 provode u vezi s primjenom tih pristojbi, te kriterijima za definiranje skupina
 proizvoda kod kojih bi subjekti trebali imati pravo samo na jedan ekološki
 certifikat koji izdaje dotično kontrolno tijelo ili kontrolna ustanova.
 (62) Kako bi se osiguralo
 učinkovito i djelotvorno certificiranje skupine subjekata, Komisiji bi
 trebalo delegirati ovlast za donošenje određenih akata u vezi sa
 odgovornostima pojedinačnih članova skupine subjekata, sastavom i
 veličinom te skupine, kategorijama proizvoda koje treba proizvoditi
 skupina subjekata, uvjetima članstva u skupini te uspostavljanjem i
 djelovanjem sustava unutarnjih kontrola skupine, uključujući
 područje primjene, sadržaj i učestalost kontrola koje treba provoditi.
 (63) Iskustvo stečeno s
 aranžmanima za uvoz ekoloških proizvoda u Uniju u skladu s Uredbom (EZ)
 br. 834/2007 ukazalo je na potrebu preispitivanja tih aranžmana kako bi se
 odgovorilo na očekivanja potrošača da uvezeni ekološki proizvodi udovoljavaju
 istim strogim pravilima kao što su pravila Unije te kako bi se bolje osigurao
 pristup ekoloških proizvoda Unije međunarodnom tržištu. Osim toga,
 potrebno je osigurati jasnoću u pogledu pravila koja se primjenjuju na
 izvoz ekoloških proizvoda, ponajprije uvođenjem potvrde o izvozu i
 utvrđivanjem odredaba o izvozu u treće zemlje koje su priznate u
 svrhu ekvivalentnosti u skladu s Uredbom (EZ) br. 834/2007.
 (64) Trebalo bi dodatno
 pojačati odredbe koje uređuju uvoz proizvoda koji udovoljavaju
 pravilima Unije o proizvodnji i označivanju te za koje su subjekti bili
 podvrgnuti kontrolama od strane kontrolnih tijela i kontrolnih ustanova koje je
 Komisija priznala kao nadležne za provedbu kontrola i certificiranje u
 području ekološke proizvodnje u trećim zemljama. Posebno bi trebalo
 utvrditi zahtjeve u pogledu akreditacijskih tijela koja akreditiraju kontrolna
 tijela za potrebe uvoza sukladnih ekoloških proizvoda u Uniju, kako bi se
 osigurali ujednačeni uvjeti nadzora kontrolnih tijela od strane Komisije.
 Osim toga, potrebno je predvidjeti mogućnost da Komisija izravno
 kontaktira s akreditacijskim tijelima i nadležnim tijelima u trećim
 zemljama kako bi nadzor kontrolnih tijela odnosno kontrolnih ustanova
 učinila učinkovitijim.
 (65) Potrebno je zadržati
 mogućnost pristupa ekoloških proizvoda tržištu Unije kada takvi proizvodi
 ne udovoljavaju pravilima Unije o ekološkoj proizvodnji, ali dolaze iz
 trećih zemalja čiji su sustavi ekološke proizvodnje i kontrola
 priznati kao ekvivalentni onima u Uniji. Međutim, priznavanje
 ekvivalentnosti trećih zemalja kako je utvrđeno Uredbom (EZ)
 br. 834/2007 trebalo bi se dodjeljivati jedino međunarodnim
 sporazumom između Unije i tih trećih zemalja, kojim bi se
 ekvivalentnost uzajamno priznala i Uniji.
 (66) Treće zemlje koje su
 priznate u svrhu ekvivalentnosti na temelju Uredbe (EZ) br. 834/2007
 trebale bi i dalje biti priznate kao takve na temelju ove Uredbe na
 određeno razdoblje potrebno da se osigura nesmetani prijelaz na sustav
 priznavanja u okviru međunarodnog sporazuma, pod uvjetom da i dalje
 osiguravaju da su njihova pravila o ekološkoj proizvodnji i kontrolama
 ekvivalentna relevantnim važećim pravilima Unije te da ispunjavaju sve
 zahtjeve u pogledu nadzora njihova priznanja od strane Komisije. Taj bi se
 nadzor trebao posebno temeljiti na godišnjim izvješćima koja treće
 zemlje šalju Komisiji.
 (67) Iskustvo stečeno
 primjenom sustava kontrolnih tijela i kontrolnih ustanova koja su priznata kao
 nadležna za provođenje kontrola i izdavanje certifikata u trećim
 zemljama u svrhu uvoza proizvoda s ekvivalentnim jamstvima pokazuje da su
 pravila koja primjenjuju te ustanove i tijela različita i da bi moglo biti
 teško smatrati ih ekvivalentnima odgovarajućim pravilima Unije. Nadalje,
 multipliciranje standarda kontrolnih tijela i kontrolnih ustanova
 sprječava provedbu odgovarajućeg nadzora od strane Komisije. Taj
 sustav priznavanja ekvivalentnosti treba stoga ukinuti. Međutim, tim
 kontrolnim tijelima i kontrolnim ustanovama treba ostaviti dovoljno vremena da
 se mogu pripremiti za dobivanje priznanja u svrhu uvoza proizvoda koji
 udovoljavaju pravilima Unije.
 (68) Da bi se bilo koji ekološki
 proizvod uvezen u Uniju mogao staviti na tržište kao ekološki, u okviru bilo
 kojeg uvoznog aranžmana predviđenog ovom Uredbom, trebale bi, kao uvjet,
 biti dostupne informacije potrebne za osiguranje sljedivosti proizvoda u
 prehrambenom lancu.
 (69) Kako bi se osiguralo pošteno
 tržišno natjecanje među subjektima i sljedivost uvezenih proizvoda
 namijenjenih stavljanju na tržište u Uniji kao ekoloških odnosno transparentnost
 postupka priznavanja i nadzora kontrolnih tijela i kontrolnih ustanova u okviru
 uvoza sukladnih ekoloških proizvoda te kako bi se osiguralo vođenje popisa
 trećih zemalja priznatih u svrhu ekvivalentnosti na temelju Uredbe (EZ)
 br. 834/2007, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje
 određenih akata u pogledu dokumenata namijenjenih carinskim tijelima u
 trećim zemljama, posebno certifikata o izvozu ekoloških proizvoda, koji
 bi, kad god je to moguće, trebali biti u elektroničkom obliku, dokumenata
 potrebnih za uvoz, koji bi, kad god je to moguće, trebali isto tako biti u
 elektroničkom obliku, kriterija za priznavanje ili povlačenje
 priznanja kontrolnih tijela i kontrolnih ustanova u okviru uvoza sukladnih
 ekoloških proizvoda te u pogledu informacija koje trebaju dostavljati
 treće zemlje priznate na temelju te Uredbe i koje su potrebne za nadzor
 njihova priznanja te provedbu tog nadzora od strane Komisije,
 uključujući pregled na licu mjesta.
 (70) Treba utvrditi odredbu kojom
 se osigurava da kretanje ekoloških proizvoda koji su bili podvrgnuti kontroli u
 jednoj državi članici i koji su u skladu s ovom Uredbom ne može biti
 ograničeno u drugoj državi članici. Kako bi se osigurali pravilno
 funkcioniranje jedinstvenog tržišta i trgovina među državama
 članicama, Komisiji treba delegirati ovlast za donošenje određenih
 akata u svrhu utvrđivanja pravila koja se odnose na slobodno kretanje
 ekoloških proizvoda.
 (71) Kako bi se dobile pouzdane
 informacije potrebne za provedbu ove Uredbe, države članice svake bi
 godine trebale dostavljati Komisiji potrebne informacije. Radi jasnoće i
 transparentnosti, države članice trebale bi voditi ažurirane popise
 nadležnih tijela, kontrolnih tijela i kontrolnih ustanova. Države članice
 trebale bi obznaniti popise kontrolnih tijela i kontrolnih ustanova, a Komisija
 bi ih trebala objaviti svake godine.
 (72) Potrebno je utvrditi mjere za
 osiguranje nesmetanog prijelaza na određene izmjene pravnog okvira koji
 uređuje uvoz ekoloških proizvoda u Uniju, kako je uveden ovom Uredbom.
 Kako bi se osigurao nesmetani prijelaz sa starog na novi pravni okvir, Komisiji
 posebno treba delegirati ovlast za donošenje određenih akata u pogledu
 pravila koja se odnose na prijelazna razdoblja koja su započela na temelju
 Uredbe (EZ) br. 834/2007, odstupajući od općeg pravila da se
 nijedno prethodno razdoblje ne može retroaktivno priznati kao dio prijelaznog
 razdoblja.
 (73) Nadalje, treba odrediti datum
 isteka priznanja kontrolnih tijela i kontrolnih ustanova u svrhu
 ekvivalentnosti te utvrditi odredbe za rješavanje stanja do isteka njihova
 priznanja. Isto tako treba utvrditi odredbe o zahtjevima koje su u svrhu
 ekvivalentnosti dostavile treće zemlje na temelju Uredbe (EZ)
 br. 834/2007 i koji u trenutku stupanja na snagu ove Uredbe još uvijek nisu
 riješeni.
 (74) Kako bi se osiguralo
 vođenje popisa kontrolnih tijela i kontrolnih ustanova priznatih u svrhu
 ekvivalentnosti na temelju Uredbe (EZ) br. 834/2007 te olakšalo
 ispitivanje zahtjeva za priznavanje u svrhu ekvivalentnosti koje su dostavile
 treće zemlje i koji na datum stupanja na snagu ove Uredbe još uvijek nisu
 riješeni, Komisiji treba delegirati ovlast za donošenje određenih akata u
 pogledu informacija koje trebaju dostaviti ta kontrolna tijela i kontrolne
 ustanove i koje su potrebne za nadzor njihova priznanja te u pogledu
 provođenja tog nadzora od strane Komisije kao i u pogledu svih pravila
 postupanja potrebnih za ispitivanje neriješenih zahtjeva trećih zemalja.
 (75) Kako bi se osigurali
 ujednačeni uvjeti za provedbu ove Uredbe, Komisiji bi trebalo dodijeliti
 provedbene ovlasti u pogledu tehničkih detalja za uspostavljanje baze
 podataka u kojoj će se navoditi sorte za koje je na raspolaganju biljni
 reprodukcijski materijal dobiven metodom ekološke proizvodnje, u pogledu odobrenja
 ili povlačenja odobrenja proizvoda i tvari koje se smiju upotrebljavati u
 ekološkoj proizvodnji općenito, a posebno u proizvodnji prerađene
 ekološke hrane, uključujući postupke koje treba slijediti u svrhu
 odobrenja te popise tih proizvoda i tvari te, prema potrebi, njihov opis,
 zahtjeve u pogledu sastava i uvjete uporabe, u pogledu konkretnih i
 praktičnih načina u vezi s prezentiranjem, sastavljanjem i
 veličinom oznaka koje se odnose na kodne brojeve kontrolnih tijela i
 kontrolnih ustanova te oznaka mjesta uzgoja poljoprivrednih sirovina, dodjeljivanja kodnih brojeva kontrolnim tijelima i
 kontrolnim ustanovama te oznake mjesta uzgoja poljoprivrednih sirovina,
 u pogledu detalja i specifikacija u vezi sa sadržajem, oblikom i načinom
 dostavljanja obavijesti kojima subjekti ili skupine subjekata prijavljuju svoje
 aktivnosti nadležnim tijelima te načina objavljivanja pristojbi koje se
 mogu naplaćivati za kontrole, u pogledu razmjene informacija između
 skupina subjekata i nadležnih tijela, kontrolnih tijela i kontrolnih ustanova
 te između država članica i Komisije, u pogledu priznavanja ili
 povlačenja priznanja kontrolnih tijela i kontrolnih ustanova nadležnih za
 provođenje kontrola u trećim zemljama te uspostavljanja popisa tih
 kontrolnih tijela i kontrolnih ustanova te pravila kojima se osigurava primjena
 mjera u vezi sa slučajevima nesukladnosti ili sumnje na nesukladnost koji
 utječu na cjelovitost uvezenih ekoloških proizvoda, u
 pogledu uspostavljanja popisa trećih zemalja priznatih na temelju
 članka 33. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 834/2007 i izmjene tog
 popisa te pravila kojima se osigurava primjena mjera u
 vezi sa slučajevima nesukladnosti ili sumnje na nesukladnost koji
 utječu na cjelovitost ekoloških proizvoda uvezenih iz tih zemalja, u
 pogledu sustava koji treba koristiti za slanje informacija potrebnih za
 provedbu i praćenje ove Uredbe te u pogledu uspostavljanja popisa
 kontrolnih tijela i kontrolnih ustanova priznatih na temelju
 članka 33. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 834/2007 i izmjene tog
 popisa. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU)
 br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća[34].
 (76) Komisija bi trebala biti
 ovlaštena donijeti odmah primjenjive provedbene akte kada, u valjano
 utemeljenim slučajevima povezanima sa zaštitom od nepoštenih praksi ili praksi
 koje nisu u skladu s načelima i pravilima ekološke proizvodnje, zaštitom
 povjerenja potrošača ili zaštitom poštenoga tržišnog natjecanja među
 subjektima, to zahtijevaju krajnje hitni razlozi kako bi se osigurala primjena
 mjera u vezi sa slučajevima nesukladnosti ili sumnje na nesukladnost koji
 utječu na cjelovitost uvezenih ekoloških proizvoda koji su pod nadzorom
 priznatih kontrolnih tijela ili kontrolnih ustanova.
 (77) Kako bi se osigurao nesmetani
 prijelaz s pravila o ekološkom podrijetlu biljnog reprodukcijskog materijala i
 životinjama namijenjenima za uzgoj s kako je predviđeno Uredbom (EZ)
 br. 834/2007 i izuzeća od pravila proizvodnje donesenih u skladu s
 člankom 22. te Uredbe, s jedne strane, na nova pravila proizvodnje za
 biljke i biljne proizvode i životinje kako je predviđeno ovom Uredbom s
 druge strane, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje određenih
 akata u vezi s odobrenjem izuzeća ako se smatra da su izuzeća
 potrebna kako bi se osigurao pristup biljnom reprodukcijskom materijalu i živim
 životinjama prikladnima za uzgoj u ekološkoj proizvodnji. Budući da su ovi
 akti prijelazne prirode, trebali bi se primjenjivati na ograničeno
 vrijeme.
 (78) Komisija bi trebala razmotriti
 stanje dostupnosti ekološkog biljnog reprodukcijskog materijala i životinja za
 uzgoj te u tu svrhu Europskom parlamentu i Vijeću 2021. podnijeti
 izvješće.
 (79) Potrebno je donijeti odredbe
 kako bi se omogućilo iscrpljivanje zaliha proizvoda proizvedenih u skladu
 s Uredbom (EZ) br. 834/2007 i stavljenih na tržište prije nego što se
 Uredba počne primjenjivati.
 (80) Preispitivanjem zakonodavnog
 okvira za ekološku proizvodnju i označivanje ekoloških proizvoda pokazalo
 se da su za određene potrebe povezane sa službenim kontrolama i drugim
 službenim aktivnostima provedenima u skladu s Uredbom (EU) br. XXX/XXX
 (Uredba o službenim kontrolama) potrebne odredbe za bolje rješavanje
 slučajeva nesukladnosti. Osim toga, odredbe Uredbe (EU) br. XXX/XXX
 [Uredba o službenim kontrolama] koje se odnose na zadaće i odgovornosti nadležnih
 tijela, odobravanje delegiranih tijela i nadzor nad njima, službeno
 certificiranje, obveze izvješćivanja i administrativnu pomoć treba
 prilagoditi specifičnim potrebama sektora ekološke proizvodnje. Uredbu
 (EU) br. XXX/XXX [Uredba o službenim kontrolama] trebalo bi stoga na
 odgovarajući način izmijeniti,
 (81) Budući da ciljeve ove
 Uredbe, prije svega pošteno tržišno natjecanje i pravilno funkcioniranje
 unutarnjeg tržišta ekoloških proizvoda te osiguranje povjerenja potrošača
 u te proizvode i u znak Europske unije za ekološku proizvodnju, ne mogu
 dostatno ostvariti države članice same, nego ih se, zbog potrebnog
 usklađenja pravila o ekološkoj proizvodnji, može bolje ostvariti na razini
 Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti kako
 je navedeno u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s
 načelom proporcionalnosti, kako je utvrđeno u tom članku, ova
 Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.
 (82) Primjereno je predvidjeti
 datum primjene ove Uredbe kojim bi se subjektima omogućila prilagodba
 novim uvedenim zahtjevima.
 DONIJELI SU OVU UREDBU:
 Poglavlje I.
 Predmet, područje primjene i
 definicije
 Članak 1.
 Predmet
 Ovom se Uredbom uspostavljaju načela
 ekološke proizvodnje i utvrđuju pravila ekološke proizvodnje i uporabe
 oznaka koje kod označivanja i oglašavanja upućuju na ekološku
 proizvodnju.
 Članak 2.
 Područje
 primjene
 1. Ova se Uredba primjenjuje na
 poljoprivredne proizvode navedene u Prilogu I. Ugovoru o funkcioniranju
 Europske unije („Ugovor”) te na određene druge proizvode navedene u
 Prilogu I. ovoj Uredbi, u mjeri u kojoj se ti poljoprivredni proizvodi i
 ti drugi proizvodi namjeravaju proizvoditi, pripremati, distribuirati,
 stavljati na tržište, uvoziti ili izvoziti kao
 ekološki.
 Proizvodi lova u divljini i ribolova u slobodnim
 vodama ne smatraju se ekološkim proizvodima.
 2. Ova se Uredba primjenjuje na
 sve subjekte koji u bilo kojoj fazi proizvodnje, pripreme i distribucije
 sudjeluju u aktivnostima koje su povezane s proizvodima navedenima u stavku 1.
 Priprema hrane u objektima javne prehrane kako su
 definirani u članku 2. stavku 2. točki (d) Uredbe (EU)
 br. 1169/2011 Europskog parlamenta i Vijeća[35] ne podliježe ovoj
 Uredbi.
 Države članice smiju primjenjivati nacionalna
 pravila ili, ako ona ne postoje, privatne standarde o označivanju i
 kontroli proizvoda koji potječu iz objekata javne prehrane
 3. Ova se Uredba primjenjuje ne
 dovodeći u pitanje povezano zakonodavstvo Unije u područjima u
 područjima sigurnosti prehrambenog lanca, zdravlja i dobrobiti životinja,
 zdravlja bilja i biljnoga reproduktivnog materijala, osobito Uredbu (EU)
 br. XX/XXX Europskog parlamenta i Vijeća[36] (biljni reproduktivni
 materijal) i Uredbu (EU) br. XX/XXXX Europskog parlamenta i Vijeća[37] (zaštitne mjere protiv
 biljnih nametnika).
 4. Ova se Uredba primjenjuje ne
 dovodeći u pitanje posebne odredbe Unije koje se odnose na
 stavljanje proizvoda na tržište, a, posebno
 to Uredbu (EU) br. 1308/2013
 Europskog parlamenta i Vijeća[38],
 te Uredbu (EU) br. 1169/2011.
 5. Radi uvažavanja novih informacija
 o proizvodnim metodama ili materijalima ili međunarodnim obvezama,
 Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 36.
 kojima se mijenja popis proizvoda naveden u Prilogu I. Za uvrštavanje na
 taj popis prihvatljivi su jedino proizvodi koji su usko povezani s
 poljoprivrednim proizvodima.
 Članak 3.
 Definicije
 Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se
 sljedeće definicije:
 (1)
 „ekološka proizvodnja” znači primjena
 proizvodnih metoda koje su u skladu s ovom Uredbom u svim fazama proizvodnje,
 pripreme i distribucije;
 (2)
 „ekološki” znači koji potječe iz ekološke
 proizvodnje ili je povezan s ekološkom proizvodnjom;
 (3)
 „poljoprivredna sirovina” znači poljoprivredni
 proizvod koji nije bio podvrgnut nikakvom postupu konzerviranja ili prerade;
 (4)
 „preventivne mjere” znači mjere koje treba
 poduzeti kako bi se osigurala kvaliteta tla, spriječile i suzbile
 štetočine i korovi te spriječilo onečišćenje proizvodima i
 tvarima koje nisu odobrene na temelju ove Uredbe;
 (5)
 „prijelaz” znači prijelaz s konvencionalnoga
 na ekološki uzgoj u određenom razdoblju;
 (6)
 „subjekt” znači privatna ili pravna osoba koja
 je odgovorna osigurati da se u svim fazama proizvodnje, pripreme i distribucije
 koje su pod njezinim nadzorom postupa u skladu s ovom Uredbom;
 (7)
 „skupina subjekata” znači skupina u kojoj je
 svaki subjekt poljoprivrednik koji posjeduje gospodarstvo s do pet hektara
 korištene poljoprivredne površine i koji se može, uz proizvodnju hrane i hrane
 za životinje, baviti i preradom hrane i hrane za životinje;
 (8)
 „poljoprivrednik” znači fizička ili
 pravna osobu ili skupina fizičkih ili pravnih osoba, bez obzira na pravni
 status odobren takvoj skupini i njezinim članovima prema nacionalnom
 pravu, koji se bavi poljoprivrednom djelatnošću.
 (9)
 „poljoprivrednik” znači poljoprivrednik kako
 je definiran u članku 4. stavku 1. točki (a) Uredbe
 (EU) br. 1307/2013;
 (10)
 „biljke” znači biljke kako su definirane u
 članku 3. točki 5. Uredbe (EZ) br. 1107/2009;
 (11)
 „biljna proizvodnja” znači proizvodnja
 poljoprivrednih proizvoda, uključujući branje samoniklog bilja u komercijalne
 svrhe;
 (12)
 „biljni proizvodi” znači biljni proizvodi kako
 su definirani u članku 3. točki 6. Uredbe (EZ) br. 1107/2009;
 (13)
 „nametnik” znači nametnik kako je definirano u
 članku 1. stavku 1. Uredbe (EU) br. XX/XXXX (zaštitne mjere protiv biljnih
 nametnika);
 (14)
 „sredstva za zaštitu bilja” znači sredstva o
 kojima se govori u članku 2. Uredbe (EZ) br. 1107/2009;
 (15)
 „proizvodnja životinja” znači proizvodnja
 domaćih ili udomaćenih kopnenih životinja uključujući
 kukce;
 (16)
 „trijem” znači dodatni, natkriveni, neizolirani,
 vanjski dio nastambe za životinje, na čijoj je najduljoj strani
 obično postavljena ograda ili mreža, u kojem vladaju vanjski klimatski
 uvjeti te ima prirodno i umjetno osvjetljenje i pod prekrivenim steljom;
 (17)
 „akvakultura” znači akvakultura kako je definirana
 u članku 4. stavku 1. točki 25. Uredbe (EZ) br. 1380/2013 Europskog
 parlamenta i Vijeća[39];
 (18)
 „veterinarsko liječenje” znači sva
 kurativna ili preventivna liječenja protiv određene bolesti;
 (19)
 „veterinarsko-medicinski proizvodi” znači
 veterinarsko-medicinski proizvodi kako su definirani u članku 1.
 točki 2. Direktive 2001/82/EZ Europskog parlamenta i Vijeća[40];
 (20)
 „priprema” znači postupci konzerviranja ili
 prerade ekoloških proizvoda, uključujući klanje i rasijecanje kada su
 u pitanju proizvodi od životinja, kao i pakiranje, označivanje ili izmjena
 oznaka koje se odnose na ekološku proizvodnju;
 (21)
 „hrana” znači hrana kako je definirana u
 članku 2. Uredbe (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i
 Vijeća[41];
 (22)
 „hrana za životinje” znači hrana za životinje
 kako je definirana u članku 3. točki 4. Uredbe (EZ)
 br. 178/2002;
 (23)
 „krmiva” znači krmiva kako je definirano u
 članku 3. stavku 2. točki (g) Uredbe (EZ) br. 767/2009 Europskog
 parlamenta i Vijeća[42];
 (24)
 „hrana za životinje proizvedena u prijelaznom
 razdoblju” znači hrana za životinje proizvedena u prijelaznom razdoblju,
 isključujući onu koja je ubrana/prikupljena u razdoblju od 12 mjeseci
 nakon početka prijelaznog razdoblja;
 (25)
 „stavljanje na tržište” znači stavljanje na
 tržište kako je definirano u članku 3. točki 8. Uredbe (EZ)
 br. 178/2002;
 (26)
 „sljedivost” znači sljedivost kako je
 definirana u članku 3. točki 15. Uredbe (EZ)
 br. 178/2002;
 (27)
 „faze proizvodnje, pripreme i distribucije”
 znači svaka faza od, uključujući, primarne proizvodnje ekološkog
 proizvoda do, uključujući, njegova skladištenja, prerade, prijevoza,
 prodaje ili isporuke krajnjem potrošaču i, prema potrebi,
 označivanja, promidžbe, uvoza, izvoza i podugovornih aktivnosti;
 (28)
 „okolnosti katastrofe” znači okolnosti nastale
 zbog „nepovoljnih klimatskih prilika”, „okolišnog incidenta”, „elementarne
 nepogode” ili „katastrofalnog događaja” kako su definirani u
 članku 2. stavku 1. točkama (h), (j), (k) i (l) Uredbe
 (EU) br. 1305/2013;
 (29)
 „sastojak” znači sastojak kako je definiran u
 članku 2. stavku 2. točki (f) Uredbe (EU) br. 1169/2011;
 (30)
 „označivanje” znači označivanje kako
 je definirano u članku 2. stavku 2. točki (j) Uredbe
 (EU) br. 1169/2011;
 (31)
 „oglašavanje” znači predstavljanje ekoloških
 proizvoda javnosti, bilo kojim sredstvom osim oznakom, čija je namjena da
 utječe ili je vjerojatno da će utjecati na stavove, vjerovanja i
 ponašanje i oblikovati ih u cilju izravnog i neizravnog promicanja prodaje
 ekoloških proizvoda;
 (32)
 „nadležna tijela” znači nadležna tijela kako
 su definirana u članku 2. točki 5. Uredbe (EU)
 br. XXX/XXXX [Uredba o službenim kontrolama];
 (33)
 „kontrolno tijelo” znači kontrolno tijelo za
 ekološku proizvodnju i označivanje ekoloških proizvoda kako je definirano
 u članku 2. točki 39. Uredbe (EU) br. XXX/XXXX [Uredba
 o službenim kontrolama];
 (34)
 „kontrolna ustanova” znači delegirano tijelo
 kako je definirano u članku 2. točki 38. Uredbe (EU)
 br. XXX/XXXX [Uredba o službenim kontrolama], kao i tijelo koje je
 priznala Komisija ili treća zemlja priznata od strane Komisije za
 provođenje kontrola u trećim zemljama u svrhu uvoza ekoloških
 proizvoda u Uniju;
 (35)
 „nesukladnost” znači nesukladnost s ovom
 Uredbom;
 (36)
 „genetski modificirani organizam” znači
 genetski modificirani organizam kako je definiran u članku 2. točki 2. Direktive
 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća,[43]
 koji nije dobiven metodama genetske modifikacije navedenima u Prilogu I.B
 toj Direktivi, dalje u tekstu „GMO”;
 (37)
 „proizveden od GMO-a” znači dobiven u
 cijelosti ili djelomično od GMO-a, ali ne sadržava i ne sastoji se od
 GMO-a;
 (38)
 „proizveden s pomoću GMO-a” znači dobiven
 s pomoću GMO-a kao posljednjeg živog organizma u procesu proizvodnje, ali
 ne sadržava ili se ne sastoji od GMO-a niti je proizveden iz GMO-a;
 (39)
 „prehrambeni aditiv” znači prehrambeni aditiv
 kako je definiran u članku 3. stavku 2. točki (a) Uredbe (EZ) br.
 1333/2008 Europskog parlamenta i Vijeća[44] ;
 (40)
 „dodatak hrani za životinje” znači dodatak
 hrani za životinje kako je definiran u članku 2. stavku 2.
 točki (a) Uredbe (EZ) br. 1831/2003 Europskog parlamenta i
 Vijeća[45];
 (41)
 „ekvivalentnost” znači ostvarivanje istih
 ciljeva i načela primjenom pravila koja osiguravaju istu razinu jamstva
 sukladnosti; „pomoćna tvar u preradi” znači pomoćna tvar u
 preradi kako je definirana u članku 3. stavku 2.
 točki (b) Uredbe (EZ) br. 1333/2008;
 (42)
 „prehrambeni enzim” znači prehrambeni enzim kako
 je definiran u članku 3. stavku 2. točki (a) Uredbe (EZ) br.
 1332/2008 Europskog parlamenta i Vijeća[46];
 (43)
 „ionizirajuće zračenje” znači
 ionizirajuće zračenje kako je definirano u članku 1.
 Direktive Vijeća 96/29/Euratom[47];
 Poglavlje II.
 Načela ekološke proizvodnje
 Članak 4.
 Opća
 načela
 Ekološka proizvodnja održiv je sustav
 upravljanja u poljoprivredi koji se temelji na sljedećim općim
 načelima:
 (a)
 poštovanju prirodnih sustava i ciklusa te
 održavanju i poboljšavanju stanja tla, vode, zraka i bioraznolikosti, zdravlja
 biljaka i životinja te njihove međusobne ravnoteže;
 (b)
 doprinosu visokoj razini bioraznolikosti;
 (c)
 odgovornom korištenju energije i prirodnih resursa
 kao što su voda, tlo, organske tvari i zrak;
 (d)
 poštovanju visokih standarda dobrobiti životinja i
 prije svega zadovoljavanju etoloških potreba životinja ovisno o vrsti kojoj
 pripadaju;
 (e)
 primjerenom osmišljavanju bioloških procesa i
 upravljanju biološkim procesima koji se temelje na ekološkim sustavima, uz
 iskorištavanje prirodnih resursa u okviru tih sustava, s pomoću metoda
 koje:
 i. uključuju uporabu živih organizama
 i mehaničkih metoda proizvodnje;
 ii. uključuju uzgoj ratarskih kultura i
 stočarsku proizvodnju ili proizvodnju u akvakulturi koja je u skladu s
 načelom održivog iskorištavanja ribolovnih resursa;
 iii. isključuju upotrebu GMO-ova i
 proizvoda proizvedenih iz GMO-ova ili s pomoću GMO-ova, uz izuzetak
 veterinarsko-medicinskih proizvoda;
 iv. se temelje, prema potrebi, na primjeni
 preventivnih mjera;
 (f)
 ograničenom korištenju vanjskih unosa. Ako su
 vanjski unosi potrebni ili ako ne postoje odgovarajući postupci i metode
 iz točke (a), ti se unosi ograničavaju na:
 i. unose iz ekološke proizvodnje;
 ii. prirodne tvari ili tvari dobivene
 prirodnim putem;
 iii. mineralna gnojiva niske topljivosti;
 (g)
 prilagođavanju proizvodnog procesa, prema
 potrebi i u okviru ove Uredbe, uzimajući u obzir sanitarno stanje,
 regionalne razlike u ekološkoj ravnoteži, klimu i lokalne uvjete, stupanj
 razvoja i specifičnu uzgojnu praksu.
 Članak 5.
 Posebna
 načela koja se primjenjuju na poljoprivredne aktivnosti i akvakulturu
 U okviru poljoprivrednih aktivnosti i
 akvakulture ekološka se proizvodnja osobito temelji na sljedećim posebnim
 načelima:
 (a)
 održavanju i poboljšavanju života u tlu i prirodne
 plodnosti tla, stabilnosti tla, zadržavanja vode u tlu i biološke raznolikosti
 tla koje sprečavaju i suzbijaju gubitak organskih tvari iz tla, sabijanje
 i eroziju tla te hranjenje biljaka prvenstveno kroz ekosustav tla;
 (b)
 što je moguće manjoj uporabi neobnovljivih
 resursa i vanjskih unosa;
 (c)
 recikliranju otpada i nusproizvoda biljnog i
 životinjskog podrijetla kao inputa u ratarskoj i stočarskoj proizvodnji;
 (d)
 održavanju zdravlja bilja preventivnim mjerama, kao
 što su biranje odgovarajućih vrsta, sorti ili heterogenih materijala
 otpornih na nametnike i bolesti, odgovarajući plodored, mehaničke i
 fizikalne metode i zaštita prirodnih neprijatelja štetočina;
 (e)
 izboru pasmina s obzirom na njihovu sposobnost
 prilagodbe lokalnim uvjetima, njihovu vitalnost, otpornost prema bolestima ili
 zdravstvenim poteškoćama; praksi uzgoja stoke koja je prilagođena
 lokaciji i povezana je sa zemljom; primjeni prakse uzgoja životinja koja
 poboljšava imunološki sustav i ojačava prirodnu otpornost na bolesti,
 posebice omogućivanjem redovitog kretanja životinja i pristupa otvorenim
 prostorima i pašnjacima gdje je primjereno;
 (f)
 održavanju visoke razine dobrobiti životinja uz
 poštovanje potreba životinja s obzirom na vrstu kojoj pripadaju;
 (g)
 hranidbi životinja ekološkom hranom za životinje
 koja se sastoji od poljoprivrednih sastojaka iz ekološke proizvodnje i od
 prirodnih tvari koje nisu poljoprivrednog podrijetla;
 (h)
 isključenju genetičkog inženjeringa,
 kloniranja, umjetno inducirane poliploidnosti i ionizirajućeg
 zračenja iz cijelog ekološkoga prehrambenog lanca;
 (i)
 održavanju zdravoga vodenog okoliša i kvalitete
 okolnih vodenih i kopnenih ekosustava;
 (j)
 hranidbi vodenih organizama hranom dobivenom
 održivim iskorištavanjem ribolovnih resursa u skladu s Uredbom (EU) br.
 1380/2013 ili ekološkom hranom za životinje koja se sastoji od sastojaka
 poljoprivrednog podrijetla iz ekološke proizvodnje, uključujući
 ekološku akvakulturu, i prirodnih tvari koje nisu poljoprivrednog podrijetla.
 Članak 6.
 Posebna
 načela koja se primjenjuju na preradu ekološke hrane i hrane za životinje
 Proizvodnja prerađene ekološke hrane
 osobito se temelji se na sljedećim posebnim načelima:
 (a)
 proizvodnji ekološke hrane iz ekoloških sastojaka
 poljoprivrednog podrijetla;
 (b)
 proizvodnji ekološke hrane za životinje iz
 sastojaka koji su ekološkog podrijetla;
 (c)
 ograničenju upotrebe prehrambenih aditiva,
 neekoloških sastojaka s pretežno tehnološkom i senzornom funkcijom te
 mikronutrijenata i pomoćnih tvari u procesu proizvodnje, tako da se
 koriste što manje i samo u slučajevima bitne tehnološke potrebe ili u
 posebne prehrambene svrhe;
 (d)
 ograničenju upotrebe dodataka hrani za
 životinje i pomoćnih tvari u procesu proizvodnje tako da se koriste što
 manje i samo u slučajevima bitne tehnološke ili zootehničke potrebe
 ili u posebne hranidbene svrhe;
 (e)
 isključivanju tvari i metoda prerade koje bi
 mogle dovesti do pogrešnih zaključaka o pravoj prirodi proizvoda;
 (f)
 pažljivoj preradi hrane ili hrane za životinje, po
 mogućnosti uz primjenu bioloških, mehaničkih i fizikalnih metoda.
 Poglavlje III.
 Pravila proizvodnje
 Članak 7.
 Opća
 pravila proizvodnje
 1. Subjekti moraju poštovati
 sljedeća opća pravila proizvodnje:
 (a)
 cijelim se poljoprivrednim gospodarstvom ili
 akvakulturnom djelatnošću upravlja u skladu sa zahtjevima koji se
 primjenjuju na ekološku proizvodnju;
 (b)
 osim ako je drukčije predviđeno u
 točki 2.2. dijela IV: i točki 1.3. dijela VI. Priloga II., samo
 proizvodi i tvari odobrene u skladu s člankom 19. mogu se upotrebljavati u
 ekološkoj poljoprivredi i akvakulturi pod uvjetom da je predmetni proizvod ili
 pitanje odobreno za uporabu u poljoprivredi i akvakulturi, u skladu s
 relevantnim odredbama zakona Unije i, prema potrebi, u predmetnim državama
 članicama, u skladu s nacionalnim odredbama utemeljenima na zakonu Unije;
 (c)
 zabranjuje se primjena ionizirajućeg
 zračenja u obradi ekološke hrane ili hrane za životinje ili sirovina koje
 se koriste u ekološkoj hrani ili hrani za životinje;
 (d)
 subjekti u ekološkoj proizvodnji, osim mikro
 poduzeća, uzgajivača ili subjekata koji proizvode morske alge ili
 životinje iz akvakulture, obvezni su uspostaviti sustav upravljanja zaštitom
 okoliša s ciljem poboljšanja svoje ekološke učinkovitosti.
 2. Kako bi se osigurala ispravna
 primjena općih pravila proizvodnje, Komisija je ovlaštena donijeti
 delegirane akte u skladu s člankom 36. kojima se propisuju kriteriji koje
 mora ispunjavati sustav upravljanja zaštitom okoliša iz stavka 1. točke
 (d). Tim se kriterijima uzimaju u obzir specifičnosti malih i srednjih
 poduzeća.
 Članak 8.
 Prijelaz na
 ekološku proizvodnju
 1. Poljoprivrednici i subjekti
 koji proizvode morske alge ili životinje u akvakulturi poštuju prijelazno
 razdoblje. Tijekom cijeloga prijelaznog razdoblja primjenjuju pravila o
 ekološkoj proizvodnji koja su utvrđena u ovoj Uredbi, a posebno posebna
 pravila o prijelazu na ekološku proizvodnju koja su navedena u Prilogu II.
 2. Prijelazno razdoblje
 započinje najranije kada poljoprivrednik ili subjekt koji proizvodi morske
 alge ili životinje u akvakulturi prijavi svoju djelatnosti nadležnim tijelima u
 skladu s ovom Uredbom.
 2.a Odstupajući od stavka 2., u
 slučajevima u kojima je zemljište ostavljeno na ugaru prije obavijesti iz
 članka 24. stavka 1. najmanje na razdoblje koje se zahtijeva za prijelaz i
 pod uvjetom da su ispunjeni ostali potrebni zahtjevi, za to zemljište na ugaru
 nije potrebno prijelazno razdoblje.
 3. Nijedno se prethodno razdoblje
 ne može retroaktivno priznati kao dio prijelaznog razdoblja.
 4. Proizvodi proizvedeni tijekom
 prijelaznog razdoblja ne smiju se stavljati na tržište kao ekološki.
 5. Odstupajući o
 članka 7. stavka 1. točke (a), tijekom prijelaznog
 razdoblja poljoprivredno gospodarstvo može biti podijeljeno u jasno odvojene
 proizvodne cjeline kojima se u cijelosti ne upravlja u skladu s pravilima
 ekološke proizvodnje. Što se tiče stoke, različite vrste
 uključene su u ekološku proizvodnju tijekom prijelaznog razdoblja. Što
 se tiče akvakulture, mogu biti uključene iste vrste, pod uvjetom da
 između mjesta proizvodnje postoji primjereno odvajanje. Što se tiče
 bilja, različite sorte koje se lako razlikuju uključene su u ekološku
 proizvodnju tijekom prijelaznog razdoblja.
 6. Kako bi se osigurala
 kvaliteta, sljedivost i usklađenost s ovom Uredbom u pogledu ekološke
 proizvodnje te prilagodba tehničkom razvoju, Komisija je ovlaštena
 donijeti delegirane akte u skladu s člankom 36. kojima se dopunjuju
 pravila utvrđena u ovom članku ili dopunjuju i mijenjaju pravila iz
 Priloga II. koja se donose na prijelaz na ekološku proizvodnju.
 Članak 9.
 Zabrana
 upotrebe GMO-a
 1. GMO-i i proizvodi proizvedeni
 od ili s pomoću GMO-a ne smiju se upotrebljavati u hrani ili hrani za
 životinje ili kao hrana, hrana za životinje, pomoćne tvari u procesu
 proizvodnje, sredstva za zaštitu bilja, gnojiva, poboljšivači tla, biljni
 reprodukcijski materijal, mikroorganizmi i životinje u ekološkoj proizvodnji.
 2. Za potrebe stavka 1., u
 pogledu GMO-a ili proizvoda proizvedenih od ili s pomoću GMO-a za hranu
 ili hranu za životinje, subjekti se mogu osloniti na deklaracije koje se nalaze
 na proizvodima ili bilo koji drugi popratni dokument pričvršćen na
 proizvod ili priložen u skladu s Direktivom 2001/18/EZ, Uredbom (EZ)
 br. 1829/2003 Europskog parlamenta i Vijeća[48]
 ili Uredbom (EZ) br. 1830/2003 Europskog parlamenta i Vijeća[49].
 3. Subjekti mogu pretpostavljati
 da GMO-i ili proizvodi proizvedeni od GMO-a nisu upotrijebljeni u proizvodnji
 kupljene hrane i hrane za životinje kada proizvodi nisu označeni ili uz
 njih nije priložen dokument u skladu s uredbama iz stavka 2., osim ako su
 dobili druge informacije koje upućuju na to da označivanje predmetnih
 proizvoda nije u skladu s tim uredbama.
 Članak 10.
 Pravila za
 biljnu proizvodnju
 1. Subjekti koji proizvode bilje
 ili biljne proizvode osobito poštuju posebna pravila proizvodnje navedena u
 Prilogu II. dijelu I.
 2. Svaka država članica
 osigurava informatizirane baze podataka za popisivanje sorti i heterogenog
 materijala, prema Uredbi (EU) br. XX/XXX (Zakon o biljnom reproduktivnom
 materijalu) za koje je biljni reproduktivni materijal dobiven metodom ekološke
 proizvodnje dostupan na vlastitom području
 3. Kako bi se osigurala
 kvaliteta, sljedivost i usklađenost s ovom Uredbom u pogledu ekološke
 biljne proizvodnje te prilagodba tehničkom razvoju, Komisija je ovlaštena
 donijeti delegirane akte u skladu s člankom 36. kojima se mijenjaju ili
 dopunjuju posebna pravila za biljnu proizvodnju u pogledu:
 (a)
 uzgojnih praksi;
 (b)
 gospodarenja tlom i gnojidbe;
 (c)
 zdravlja bilja i zaštite od nametnika, bolesti i
 korova;
 (d)
 upravljanja proizvodnjom gljiva i drugih posebnih
 biljaka i sustava biljne proizvodnje;
 (e)
 podrijetla biljnoga reproduktivnog materijala;
 (f)
 sakupljanja samoniklog bilja.
 4. Komisija donosi provedbene
 akte kojima se utvrđuju tehnički detalji za uspostavu baze podataka
 iz stavka 2. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz
 članka 37. stavka 2.
 Članak 11.
 Pravila za
 stočarsku proizvodnju
 1. Subjekti u stočarstvu
 osobito poštuju posebna pravila proizvodnje navedena u Prilogu II.
 dijelu II.
 2. Kako bi se osigurala
 kvaliteta, sljedivost i usklađenost s ovom Uredbom u pogledu ekološke
 stočarske proizvodnje i prilagodbe tehničkom razvoju, Komisija je
 ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 36. kojima se
 mijenjaju ili dopunjuju posebna pravila za stočarsku proizvodnju u
 pogledu:
 (a)
 podrijetla životinja;
 (b)
 smještaja životinja, uključujući najmanju
 veličinu unutarnjih i vanjskih površina te najveći dopušteni broj
 životinja po hektaru;
 (c)
 uzgojnih praksi;
 (d)
 rasploda;
 (e)
 hrane za životinje i hranidbe;
 (f)
 sprječavanja bolesti i veterinarskog
 liječenja.
 Članak 12.
 Pravila za
 proizvodnju morskih algi i životinja u akvakulturi
 1. Subjekti koji proizvode
 morske alge i životinje u akvakulturi osobito poštuju posebna pravila
 proizvodnje navedena u Prilogu II. dijelu III.
 2. Kako bi se osigurala
 kvaliteta, sljedivost i usklađenost s ovom Uredbom u pogledu ekološke
 proizvodnje morskih algi i prilagodbe tehničkom razvoju, Komisija je
 ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 36. kojima se
 mijenjaju ili dopunjuju posebna pravila za proizvodnju morskih algi, i to u
 pogledu:
 (a)
 prikladnosti vodenog medija i plana održivog
 upravljanja;
 (b)
 sakupljanja divljih morskih algi;
 (c)
 uzgoja morskih algi;
 (d)
 protuobraštajnih mjera i čišćenja
 proizvodne opreme i objekata.
 3. Kako bi se osigurala
 kvaliteta, sljedivost i usklađenost s ovom Uredbom u pogledu uzgoja
 životinja iz ekološke akvakulture te prilagodba tehničkom razvoju,
 Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 36.
 kojima se mijenjaju ili dopunjuju posebna pravila proizvodnje za životinje iz
 akvakulture, i to u pogledu:
 (a)
 prikladnosti vodenog medija i plana održivog
 upravljanja;
 (b)
 podrijetla životinja iz akvakulture;
 (c)
 uzgojne prakse u akvakulturi, uključujući
 vodene kavezne sustave, uzgojne sustave, maksimalnu uzgojnu gustoću i,
 prema potrebi, minimalnu uzgojnu gustoću;
 (d)
 uzgajanja;
 (e)
 upravljanja životinjama u akvakulturi;
 (f)
 hrane za životinje i hranidbe;
 (g)
 sprječavanja bolesti i veterinarskog
 liječenja.
 Članak 13.
 Pravila
 proizvodnje za prerađenu hranu i hranu za životinje
 1. Subjekti koji proizvode
 prerađenu hranu i hranu za životinje osobito poštuju posebna pravila
 proizvodnje navedena u Prilogu II. dijelu IV.
 2. Kako bi se osigurala kvaliteta,
 sljedivost i usklađenost s ovom Uredbom u pogledu ekološke proizvodnje
 prerađene hrane i hrane za životinje te prilagodba tehničkom razvoju,
 Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 36.
 kojima se mijenjaju ili dopunjuju posebna pravila proizvodnje za prerađenu
 hranu i hranu za životinje, i to u pogledu:
 (a)
 postupaka koje treba poštovati;
 (b)
 preventivnih mjera koje treba poduzimati;
 (c)
 sastava i uvjeta uporabe prerađene hrane i
 hrane za životinje, uključujući proizvode i tvari dopuštene za
 uporabu u prerađenoj hrani i hrani za životinje;
 (d)
 mjera čišćenja;
 (e)
 stavljanja prerađenih proizvoda na tržište,
 uključujući njihovo označivanje i identifikaciju;
 (f)
 odvajanja ekoloških proizvoda, sastojaka
 poljoprivrednog podrijetla i krmiva od neekoloških proizvoda, sastojaka
 poljoprivrednog podrijetla i krmiva;
 (g)
 popisa neekoloških sastojaka poljoprivrednog
 podrijetla koji se iznimno mogu upotrebljavati za proizvodnju ekoloških
 prerađenih proizvoda;
 (h)
 izračunavanja postotka sastojaka
 poljoprivrednog podrijetla iz članka 21. stavka 3. točke (a)
 podtočke ii. i točke (b);
 (i)
 tehnika koje se primjenjuju u preradi hrane i hrane
 za životinje.
 Članak 14.
 Pravila
 proizvodnje za vino
 1. Subjekti koji proizvode
 proizvode iz sektora vina osobito poštuju posebna pravila proizvodnje navedena
 u Prilogu II. dijelu V.
 2. Kako bi se osigurala
 kvaliteta, sljedivost i usklađenost s ovom Uredbom u pogledu ekološke
 proizvodnje vina te prilagodba tehničkom razvoju, Komisija je ovlaštena
 donijeti delegirane akte u skladu s člankom 36. kojima se mijenjaju ili
 dopunjuju posebna pravila za proizvodnju vina u pogledu enoloških postupaka i
 ograničenja.
 Članak 15.
 Pravila
 proizvodnje za kvasac koji se upotrebljava kao hrana ili hrana za životinje
 1. Subjekti koji proizvode
 kvasac koji će se upotrebljavati kao hrana ili hrana za životinje osobito
 poštuju posebna pravila proizvodnje navedena u Prilogu II. dijelu VI.
 2. Kako bi se osigurala
 kvaliteta, sljedivost i usklađenost s ovom Uredbom u pogledu ekološke
 proizvodnje kvasca te prilagodba tehničkom razvoju, Komisija je ovlaštena
 donijeti delegirane akte u skladu s člankom 36. kojima se mijenjaju ili
 dopunjuju posebna pravila za proizvodnju kvasca u pogledu prerade i korištenih
 supstrata.
 Članak 16.
 Pravila
 proizvodnje za druge proizvode
 Kako bi se uzela u obzir sva buduća
 potreba za posebnim pravilima proizvodnje za proizvode koji nisu
 obuhvaćeni člancima od 10. do 15. te kako bi se osigurala kvaliteta,
 sljedivost i usklađenost s ovom Uredbom u pogledu ekološke proizvodnje tih
 dodatnih drugih proizvoda i prilagodba tehničkom razvoju, Komisija je
 ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 36. kojima se
 mijenja ili dopunjuje Prilog II. u pogledu posebnih pravila proizvodnje za te
 proizvode.
 Članak 17.
 Pravila
 proizvodnje u izvanrednim slučajevima
 Radi omogućivanja nastavka ili ponovnog
 pokretanja ekološke proizvodnje u slučajevima u kojima nastanu okolnosti
 katastrofe te podložno načelima koja su utvrđena u poglavlju II.,
 Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 36.
 kojima se utvrđuju kriteriji za određivanje je li neko stanje
 katastrofa i propisuju posebna pravila za postupanje u takvim slučajevima
 te pravila o zahtjevima u pogledu praćenja i izvješćivanja.
 Članak 18.
 Sakupljanje,
 pakiranje, prijevoz i skladištenje
 1. Ekološki se proizvodi sakupljaju,
 pakiraju, prevoze i skladište u skladu s pravilima koja su navedena u
 Prilogu III.
 2. Kako bi se osigurala cjelovitost ekološke
 proizvodnje i prilagodba tehničkom razvoju, Komisija je ovlaštena donijeti
 delegirane akte u skladu s člankom 36. kojima se mijenjaju ili dopunjuju
 posebna pravila navedena u Prilogu III.
 Članak 19.
 Odobrenje
 proizvoda i tvari koji se koriste u ekološkoj proizvodnji
 1. Komisija može odobriti
 određene proizvode i tvari za uporabu u ekološkoj proizvodnji i
 uključiti ih u ograničene popise, i to za sljedeće svrhe:
 (a)
 kao sredstva za zaštitu bilja;
 (b)
 kao gnojiva, poboljšivači tla i hranjive
 tvari;
 (c)
 kao krmiva;
 (d)
 kao dodaci hrani za životinje i pomoćne tvari
 u procesu proizvodnje;
 (e)
 kao proizvodi za čišćenje i dezinfekciju
 ribnjaka, kaveza, spremnika, trkališta, zgrada i uređaja koji se koriste u
 proizvodnji životinja;
 (f)
 kao proizvodi za čišćenje i dezinfekciju
 zgrada i uređaja koji se upotrebljavaju u biljnoj proizvodnji,
 uključujući skladišta na poljoprivrednom gospodarstvu.
 Komisija može odobriti određene proizvode i tvari za uporabu u
 proizvodnji ekološke prerađene hrane i uključiti ih u ograničene
 popise, i to za sljedeće svrhe:
 (a)
 kao prehrambeni aditivi, prehrambeni enzimi i
 pomoćne tvari u preradi;
 (b)
 kao pomoćne tvari u procesu proizvodnje kvasca
 i proizvoda od kvasca.
 2. Odobrenje proizvoda i tvari
 iz stavka 1. prvog podstavka za uporabu u ekološkoj proizvodnji podliježe
 načelima utvrđenim u poglavlju II. i sljedećim kriterijima
 koji se ocjenjuju kao cjelina:
 (a)
 njihova je uporaba nužna za održivu proizvodnju i
 ključna za uporabu kojoj su namijenjeni;
 (b)
 svi su proizvodi i tvari biljnog, životinjskog,
 mikrobnog ili mineralnog podrijetla, osim u slučaju kada proizvodi ili
 tvari iz takvih izvora nisu dostupni u dovoljnim količinama ili nisu
 dovoljno kvalitetni ili ako nisu dostupne druge mogućnosti;
 (c)
 u slučaju proizvoda iz stavka 1. prvog
 podstavka točke (a) primjenjuje se sljedeće:
 i. njihova je
 upotreba neophodna za kontrolu nametnika za kojeg ne postoje druga biološka,
 fizikalna ili uzgojna rješenja, odnosno uzgojni postupci ili učinkoviti
 postupci upravljanja;
 ii. ako
 proizvodi nisu biljnog, životinjskog, mikrobnog ili mineralnog podrijetla i
 nisu u svom prirodnom obliku, mogu se odobriti samo ako uvjeti za njihovu upotrebu
 isključuju svaki izravni kontakt s jestivim dijelovima biljke;
 (d)
 kada je riječ o proizvodima iz stavka 1. prvog
 podstavka točke (b), njihova primjena je ključna za postizanje ili
 održavanje plodnosti tla ili za ispunjavanje posebnih prehrambenih zahtjeva
 biljke, ili za specifične svrhe poboljšanja tla;
 (e)
 u slučaju proizvoda iz stavka 1. prvog
 podstavka točaka (c) i (d) primjenjuje se sljedeće:
 i. potrebni su
 za održavanje zdravlja životinja, dobrobiti i vitalnosti životinja te doprinose
 primjerenoj prehrani koja ispunjava fiziološke i etološke potrebe predmetnih
 vrsta ili bi bez upotrebe takvih tvari bilo nemoguće proizvesti ili
 konzervirati hranu za životinje;
 ii. hrana za
 životinje mineralnog podrijetla, elementi u tragovima, vitamini ili provitamini
 moraju biti prirodnog podrijetla, osim u slučaju kada proizvodi ili tvari
 iz takvih izvora nisu dostupni u dovoljnim količinama ili nisu dovoljno
 kvalitetni ili ako nisu dostupne druge mogućnosti;
 Odobrenje proizvoda i tvari iz stavka 1. drugog
 podstavka za uporabu u proizvodnji ekološke prerađene hrane podliježe
 načelima utvrđenim u poglavlju II. i sljedećim kriterijima koji
 se ocjenjuju kao cjelina:
 (a)
 alternativni proizvodi i tvari odobreni u skladu s
 ovim člankom nisu raspoloživi;
 (b)
 bez korištenja tih proizvoda i tvari bilo bi
 nemoguće proizvesti ili konzervirati hranu ili ispuniti određene
 prehrambene zahtjeve predviđene na temelju zakonodavstva Unije;
 (c)
 prisutni su u prirodi i prethodno smiju biti
 podvrgnuti samo mehaničkim, fizikalnim, biološkim, enzimskim ili mikrobnim
 procesima, osim u slučajevima kada proizvoda i tvari iz takvih izvora nema
 u dovoljnim količinama ili kvaliteti.
 Odobrenje upotrebe kemijski sintetiziranih proizvoda ili tvari strogo
 je ograničeno na slučajeve kada bi upotreba vanjskih unosa iz
 članka 4. točke (f) dovela do neprihvatljivih posljedica za okoliš.
 3. Kako bi se osigurala
 kvaliteta, sljedivost i usklađenost s ovom Uredbom u pogledu ekološke
 proizvodnje općenito, a posebno proizvodnje prerađene ekološke hrane,
 te prilagodba tehničkom razvoju, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane
 akte u skladu s člankom 36. kako bi utvrdila dodatne kriterije za
 odobravanje ili povlačenje odobrenja proizvoda i tvari iz stavka 1. za
 uporabu u ekološkoj proizvodnji općenito, a posebno u proizvodnji ekološke
 prerađene hrane, te druge zahtjeve i uvjete u pogledu korištenja takvih
 odobrenih proizvoda i tvari.
 4. Ako država članica
 smatra da neki proizvod ili tvar treba dodati na popis ili povući s popisa
 odobrenih proizvoda i tvari iz stavka 1. ili da treba izmijeniti uporabne
 specifikacije koje se spominju u pravilima proizvodnje, predmetna država
 članica osigurava da se Komisiji i državama članicama službeno
 pošalje dokumentacija u kojoj su navedeni razlozi za dodavanje na popis, povlačenje
 s popisa ili za izmjene.
 Države članice objavljuju zahtjeve za izmjenu ili povlačenje.
 5. Komisija donosi provedbene
 akte o odobravanju ili povlačenju odobrenja proizvoda i tvari koje se
 smiju upotrebljavati u ekološkoj proizvodnji općenito te proizvoda i tvari
 koje se smiju upotrebljavati posebno u proizvodnji prerađene ekološke
 hrane te o utvrđivanju postupaka koje treba slijediti u svrhu odobrenja i
 popisa tih proizvoda i tvari te, prema potrebi, njihova opisa, zahtjeva u
 pogledu sastava i uvjeta uporabe. Ti se provedbeni akti donose u skladu s
 postupkom ispitivanja iz članka 37. stavka 2.
 Članak 20.
 Prisutnost
 neodobrenih proizvoda i tvari
 1. Proizvodi u kojima se otkrije
 prisutnost proizvoda ili tvari koje nisu odobrene u skladu s člankom 19.
 iznad utvrđenih razina, posebno uzimajući u obzir Direktivu
 2006/125/EZ, ne stavljaju se na tržište kao ekološki proizvodi.
 2. Kako bi se osigurale
 učinkovitost, djelotvornost i transparentnost ekološke proizvodnje i
 sustava označivanja, Komisija se ovlašćuje za donošenje delegiranih
 akata u skladu s člankom 36. u pogledu posebnih kriterija i uvjeta za
 primjenu razina iz stavka 1 i u pogledu određivanja tih razina i njihove
 prilagodbe uzevši u obzir tehnički razvoj.
 3. Odstupajući od
 članka 211. stavka 1. Uredbe (EU) br. 1308/2013 i podložno odobrenju
 Komisije bez primjene postupka iz članka 37. stavka 2. ili 3. ove Uredbe,
 države članice mogu dodijeliti nacionalna plaćanja kako bi se
 poljoprivrednicima nadoknadili gubici nastali zbog onečišćenja njihovih
 poljoprivrednih proizvoda neodobrenim proizvodima ili tvarima što ih
 sprječava da te proizvode stavljaju na tržište kako ekološke pod uvjetom
 da su poljoprivrednici poduzeli sve prikladne mjere za sprječavanje rizika
 od takvog onečišćenja. Države članice mogu koristiti i instrumente
 Zajedničke poljoprivredne politike kako bi se u cijelosti ili
 djelomično pokrili takvi gubici.
 Poglavlje IV.
 Označivanje
 Članak 21.
 Upotreba
 izraza koji se odnose na ekološku proizvodnju
 1. Za potrebe ove Uredbe smatra
 se da je proizvod označen izrazom koji upućuje na ekološku
 proizvodnju ako su na deklaraciji, u promidžbenim materijalima ili
 komercijalnim ispravama taj proizvod, njegovi sastojci ili sirovine za hranu za
 životinje opisani riječima iz kojih kupac može vidjeti da su taj proizvod,
 njegovi sastojci ili sirovine dobiveni u skladu s ovom Uredbom. Konkretno,
 izrazi navedeni u Prilogu IV., njihove izvedenice ili skraćenice kao
 što su „bio” i „eko”, same ili u kombinaciji, mogu se upotrebljavati unutar
 cijele Unije na bilo kojem jeziku koji je naveden u tom Prilogu za
 označivanje i oglašavanje proizvoda koji su u skladu s ovom Uredbom.
 2. Za proizvode iz članka
 2. stavka 1. izrazi iz stavka 1. ovog članka ne smiju se upotrebljavati
 nigdje u Uniji ni na jednom jeziku navedenom u Prilogu IV. u komercijalnim
 ispravama i u označivanju i oglašavanju proizvoda koji nisu u skladu s
 ovom Uredbom.
 Osim toga, ne smiju se upotrebljavati nikakvi izrazi,
 uključujući izraze u okviru zaštitnog znaka, i načini
 označivanja ili oglašavanja koji bi mogli obmanuti potrošača ili
 korisnika sugerirajući da su proizvod ili njegovi sastojci u skladu s ovom
 Uredbom.
 3. Što se tiče
 prerađene hrane, izrazi iz stavka 1. smiju se upotrebljavati:
 (a)
 u prodajnim nazivima, pod uvjetom:
 i. da je prerađena hrana u skladu s
 pravilima proizvodnje iz Priloga II. dijela IV.;
 ii. da je najmanje 95 % masenog udjela
 sastojaka poljoprivrednog podrijetla ekološko;
 (b)
 samo u popisu sastojaka, ako je manje od 95 %
 sastojaka poljoprivrednog podrijetla ekološko i pod uvjetom da su ti sastojci u
 skladu s pravilima proizvodnje koja su utvrđena u ovoj Uredbi.
 U popisu sastojaka iz prvog podstavka točke (b) navodi se
 koji su sastojci ekološki. Upućivanja na ekološku proizvodnju smiju se
 navesti samo u vezi s ekološkim sastojcima. Na popisu sastojaka navodi se
 ukupan postotak ekoloških sastojaka u odnosu na ukupnu količinu sastojaka
 poljoprivrednog podrijetla.
 Izrazi iz stavka 1. i postotak prvog podstavka točke (b)
 ovog članka otiskuju se istom bojom i znakovima jednake veličine i
 tipa kao i drugi navodi na popisu sastojaka.
 4. Kako bi se osigurala
 jasnoća za potrošače te im se pružile primjerene informacije,
 Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 36. radi
 prilagođavanja popisa izraza iz Priloga IV. uzimajući u obzir
 lingvistička kretanja u državama članicama te utvrđivanja
 posebnih zahtjeva u pogledu označivanja i sastava koji se primjenjuju na
 hranu za životinje i njezine sastojke.
 Članak 22.
 Obvezni
 navodi
 1. U slučajevima u kojim se
 upotrebljavaju izrazi iz članka 21. stavka 1.:
 (a)
 na oznaci treba biti naveden i kodni broj
 kontrolnog tijela ili kontrolne ustanove čijoj kontroli podliježe subjekt
 koji je obavio zadnju operaciju u okviru proizvodnje ili pripreme;
 (b)
 na ambalaži pretpakirane hrane kako je definirana u
 članku 2. stavku 2. točki (e) Uredbe (EU)
 br. 1169/2011 mora se nalaziti znak Europske unije za ekološku proizvodnju
 iz članka 23.
 2. Kada se koristi znak Europske
 unije za ekološku proizvodnju, u istom se vidnom polju navodi i mjesto uzgoja
 poljoprivrednih sirovina od kojih se proizvod sastoji, u jednom od
 sljedećih oblika, prema potrebi:
 (a)
 „uzgojeno u EU-u” ako je poljoprivredna sirovina
 uzgojena u Uniji,
 (b)
 „uzgojeno
 izvan EU-a”’, ako je poljoprivredna sirovina uzgojena
 u trećim zemljama;
 (c)
 „uzgojeno u EU-u/izvan EU-a” ako je dio
 poljoprivrednih sirovina uzgojen u Uniji, a dio u trećoj zemlji.
 Riječ „uzgojeno” može se prema potrebi zamijeniti riječima
 „iz akvakulture”.
 Ako su sve poljoprivredne sirovine od kojih se sastoji proizvod
 uzgojene u jednoj zemlji, oznake „u EU-u” ili „izvan EU-a” mogu se zamijeniti
 ili dopuniti nazivom te zemlje.
 Što se tiče oznaka „u EU-u” ili „izvan EU-a”, mali maseni udjeli
 sastojaka mogu se zanemariti pod uvjetom da ukupna količina zanemarenih
 sastojaka nije veća od 5 % ukupne mase sirovina poljoprivrednog
 podrijetla.
 Oznake „u EU-u” ili „izvan EU-a” po boji, veličini i tipu slova ne
 smiju biti uočljiviji od prodajnog naziva proizvoda.
 3. Oznake iz stavaka 1. i
 2. ovog članka te iz članka 23. stavka 3. navode se na
 istaknutom mjestu tako da su lako uočljive, jasno čitljive i
 neizbrisive.
 4. Kako bi se osigurala
 jasnoća za potrošače te im se pružile primjerene informacije,
 Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 36.
 kojima se utvrđuju dodatna pravila o označivanju i korištenju oznaka
 iz stavka 1. točke (a) i stavka 2. ovog članka te iz članka 23.
 stavka 3.
 5. Komisija donosi provedbene
 akte o sljedećem:
 (a)
 konkretnim i praktičnim načinima u vezi s
 prezentiranjem, sastavljanjem i veličinom oznaka iz stavka 1.
 točke (a) i stavka 2. ovog članka te iz
 članka 23. stavka 3.;
 (b)
 dodjeljivanju kodnih brojeva kontrolnim tijelima i kontrolnim ustanovama;
 (c)
 oznaci mjesta uzgoja poljoprivrednih sirovina u
 skladu sa stavkom 2. ovog članka i člankom 232.
 stavkom 3.
 Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz
 članka 37. stavka 2.
 Članak 23.
 Znak Europske
 unije za ekološku proizvodnju
 1. Znak Europske unije za
 ekološku proizvodnju može se koristiti u označivanju, prezentiranju i
 oglašavanju proizvoda koji su u skladu s ovom Uredbom.
 2. Znak Europske unije za
 ekološku proizvodnju službena je potvrda u skladu s člancima 85. i
 90. Uredbe (EU) br. XXX/XXXX [Uredba o službenim kontrolama].
 3. Uporaba znaka Europske unije
 za ekološku proizvodnju nije obvezna za proizvode uvezene iz trećih
 zemalja. Osim toga, ako se pri označavanju navodi taj znak, mora se
 navesti i oznaka iz članka 22. stavka 2.
 4. Znak Europske unije za
 ekološku proizvodnju su skladu je s modelom iz Priloga V. i udovoljava
 pravilima koja su navedena u tom Prilogu.
 5. Nacionalni i privatni znakovi
 mogu se koristiti u označivanju, prezentiranju i oglašavanju proizvoda
 koji su u skladu s ovom Uredbom.
 6. Kako bi se osigurala
 jasnoća za potrošače te im se pružile primjerene informacije,
 Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 36.
 kojima se mijenja znak Europske unije za ekološku proizvodnju i pravila iz
 Priloga V. koja se na njega odnose.
 Poglavlje V.
 Certificiranje ekološke proizvodnje
 Članak 24.
 Sustav
 certificiranja ekološke proizvodnje
 1. Subjekti ili skupine
 subjekata koji proizvode, pripremaju ili skladište ekološke proizvode, koji
 uvoze takve proizvode iz treće zemlje ili izvoze takve proizvode u
 treću zemlju ili koji stavljaju takve proizvode na tržište moraju prije
 stavlja proizvoda na tržište kao ekoloških ili prije prijelazna na ekološku
 proizvodnju prijaviti svoju aktivnost nadležnim tijelima države članice
 ili država članica u kojoj ili u kojima se aktivnost provodi.
 2. Kada subjekti ili skupine
 subjekata podugovaraju svoje aktivnosti trećoj strani, subjekti i skupine
 subjekata te treća strana s kojom su aktivnosti podugovorene djeluju u
 skladu sa stavkom 1.
 3. Subjekti i skupine subjekata
 vode evidenciju o različitim aktivnostima kojima se bave u skladu s ovom
 Uredbom.
 4. Nadležna tijela vode
 ažurirani popis koji sadržava nazive i adrese subjekata i skupina subjekata
 koji su prijavili svoje aktivnosti u skladu sa stavkom 1. i taj popis
 objavljuju zajedno s informacijama o njihovim ekocertifikatima iz
 članka 25. stavka 1. Nadležna tijela poštuju zahtjeve zaštite
 osobnih podataka u skladu s Direktivom 95/46/EZ Europskog parlamenta i
 Vijeća[50].
 5. Države članice
 osiguravaju objavljivanje pristojbi koje mogu naplaćivati nadležna tijela,
 kontrolna tijela ili kontrolne ustanove u skladu s člankom 76. Uredbe
 (EU) br. XX/XXXX (Uredba o službenim kontrolama).
 6. Kako bi se osigurala
 učinkovitost, djelotvornost i transparentnost sustava ekološke proizvodnje
 i označivanja, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s
 člankom 36. u vezi sa zahtjevima u pogledu vođenja evidencija,
 zahtjevima u pogledu objavljivanja popisa iz stavka 4. ovog članka te
 zahtjevima i postupcima za objavljivanje pristojbi iz stavka 5. ovog
 članka te za nadzor koji nadležna tijela provode u vezi s primjenom tih
 pristojbi.
 7. Komisija može donijeti
 provedbene akte kojima se utvrđuju detalji i specifikacije u pogledu
 sadržaja, oblika i načina dostavljanja prijave iz stavka 1. te
 način objavljivanja pristojbi iz stavka 5. Ti se provedbeni akti
 donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 37. stavka 2.
 Članak 25.
 Ekocertifikat
 1. Subjekti i skupine subjekata
 koji su prijavili svoju aktivnost u skladu s člankom 24. stavkom 1. i
 ispunjavaju zahtjeve ove Uredbe imaju pravo na ekocertifikat. Iz
 ekocertifikata, koji se kad god je to moguće izdaje u elektroničkom
 obliku, u najmanju je ruku vidljiv identitet subjekta ili skupine subjekata,
 vrsta ili asortiman proizvoda obuhvaćenih certifikatom te rok važenja.
 2. Ekocertifikat je službena
 potvrda u smislu članaka 85. i 86. Uredbe (EU) br. XXX/XXXX
 (Uredba o službenim kontrolama).
 3. Subjekti i skupine subjekata
 nisu ovlašteni za dobivanje ekoloških certifikata od različitih kontrolnih
 tijela ili ustanova za istu skupinu proizvoda, uključujući
 slučajeve kada se ti subjekti i grupe subjekata bave različitim
 fazama proizvodnje, pripreme i distribucije.
 4. Članovi skupine
 subjekata nemaju pravo na pojedinačne ekocertifikate za bilo koju
 aktivnost obuhvaćenu certifikatom izdanim skupini.
 5. Subjekti sustavno
 provjeravaju ekocertifikate subjekata koji su njihovi dobavljači.
 6. Kako bi se osigurale
 učinkovitost, djelotvornost i transparentnost sustava ekološke proizvodnje
 i označivanja, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s
 člankom 36. u vezi s kriterijima za definiranje skupina proizvoda iz
 stavka 3.
 Članak 26.
 Skupina
 subjekata
 1. Svaka skupina subjekata
 uspostavlja sustav unutarnjih kontrola. Sustav se sastoji od dokumentiranog
 skupa kontrolnih aktivnosti i postupaka u skladu s kojim su imenovana osoba ili
 tijelo odgovorni provjeravati za svakog člana skupine ispunjava li
 zahtjeve ove Uredbe.
 2. Nedostatci u obliku i
 djelovanju sustava unutarnjih kontrola iz stavka 1., osobito neotkrivanje
 ili nerješavanje nesukladnosti pojedinačnih članova skupine subjekata
 koja utječe na cjelovitost ekoloških proizvoda, mogu imati za posljedicu
 povlačenje ekološkog certifikata za cijelu skupinu.
 3. Kako bi se osiguralo da je
 certificiranje skupine subjekata učinkovito i djelotvorno, Komisija je
 ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 36. o odgovornostima
 pojedinačnih članova skupine subjekata, sastavu i veličini
 skupine subjekata, kategorijama proizvoda koje treba proizvoditi skupina
 subjekata, uvjetima članstva u skupini subjekata, uspostavljanju i
 djelovanju sustava unutarnjih kontrola skupine, uključujući
 djelokrug, sadržaj i učestalost kontrola koje treba provoditi.
 4. Komisija može donijeti
 provedbene akte o razmjeni informacija između skupina subjekata i
 nadležnog ili nadležnih tijela, kontrolnih tijela ili kontrolnih ustanova te
 između država članica i Komisije. Ti se provedbeni akti donose u
 skladu s postupkom ispitivanja iz članka 37. stavka 2.
 Poglavlje VI.
 Trgovina s trećim zemljama
 Članak 27.
 Izvoz
 ekoloških proizvoda
 1. Proizvod se može izvesti iz
 Unije kao ekološki i biti označen znakom Europske unije za ekološku
 proizvodnju ako je u skladu s ovom Uredbom.
 Međutim, proizvod koji se namjerava izvesti
 kao ekološki proizvod u treću zemlju priznatu u skladu s
 člankom 31. može biti izvezen u tu treću zemlju ako ispunjava
 zahtjeve te treće zemlje da bi mogao biti stavljen na tržište kao ekološki
 proizvod u toj trećoj zemlji.
 2. Kako bi se izbjeglo stvaranje
 nejednakih uvjeta za subjekte koji izvoze u treće zemlje, Komisija je
 ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 36. o posebnim
 pravilima za izvoz ekoloških proizvoda u treću zemlju koja je priznata u
 skladu s člankom 31.
 3. Kako bi se osiguralo pošteno
 tržišno natjecanje među subjektima, Komisija je ovlaštena donijeti
 delegirane akte u skladu s člankom 36. o dokumentima namijenjenima
 carinskim tijelima u trećim zemljama, posebno u pogledu izvoznog
 ekocertifikata koji se kad god je to moguće izdaje u elektroničkom
 obliku i kojim se pruža jamstvo da su ekološki proizvodi koji se izvoze u
 skladu s ovom Uredbom.
 Članak 28.
 Uvoz
 ekoloških proizvoda
 1. Proizvod se može uvesti iz
 treće zemlje kako bi se unutar Unije stavio na tržište kao ekološki
 proizvod ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:
 (a)
 proizvod je ekološki proizvod iz
 članka 2. stavka 1.;
 (b)
 proizvod:
 i. udovoljava odredbama poglavlja II.,
 III. i IV. i svi su subjekti, uključujući izvoznike u predmetnoj
 trećoj zemlji, bili podvrgnuti kontroli od strane kontrolnih tijela ili
 kontrolnih ustanova priznatih u skladu s člankom 29.; ili
 ii. dolazi iz treće zemlje koja je
 priznata u skladu s:
 –
 člankom 30.; ili
 –
 člankom 31.;
 (c)
 subjekti u trećim zemljama u svakom su
 trenutku u stanju dostaviti uvoznicima ili nacionalnim tijelima informacije
 koje omogućuju identifikaciju subjekta koji je izvršio posljednju
 operaciju u cilju osiguranja sljedivosti ekološkog proizvoda.
 2. Kako bi se osigurala
 sljedivost uvezenih proizvoda namijenjenih stavljanju na tržište unutar Unije
 kao ekoloških proizvoda, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u
 skladu s člankom 36. o dokumentima koji se kad god je to moguće
 izdaju u elektroničkom obliku i koji su potrebni za potrebe uvoza.
 3. Poštovanje uvjeta i mjera za
 uvoz ekoloških proizvoda u Uniju utvrđuje se na graničnim kontrolnim
 točkama u skladu s člankom 45. stavkom 1. Uredbe (EU) br. XXX/XXX
 (Uredba o službenim kontrolama). Fizičke provjere iz članka 47.
 stavka 3. te Uredbe provode se učestalošću koja zavisi o riziku
 nesukladnosti s ovom Uredbom.
 Članak 29.
 Priznavanje
 kontrolnih tijela i kontrolnih ustanova
 1. Komisija može donijeti
 provedbene akte o priznavanju, ili povlačenju priznanja, kontrolnih tijela
 i kontrolnih ustanova koji ispunjavaju kriterije navedene u delegiranom aktu
 donesenom u skladu sa stavkom 7. i koji su nadležni za obavljanje kontrola u
 trećim zemljama, te o utvrđivanju popisa tih kontrolnih tijela i
 kontrolnih ustanova. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom
 ispitivanja iz članka 37. stavka 2.
 2. Kontrolna se tijela
 akreditiraju prema relevantnoj usklađenoj normi za „Ocjenjivanje
 sukladnosti – zahtjevi za tijela koja provode certifikaciju proizvoda, procesa
 i usluga”, čija je referenca izdana u Službenom listu Europske unije.
 3. Akreditaciju iz
 stavka 2. može dodijeliti samo:
 (a)
 nacionalno akreditacijsko tijelo u Uniji u skladu s Uredbom (EZ) br. 765/2008 Europskog
 parlamenta i Vijeća[51];
 ili
 (b)
 akreditacijsko tijelo izvan Unije koje je potpisnik
 višestranog sporazuma o priznavanju pod okriljem Međunarodnoga
 akreditacijskog foruma.
 4. Pri razmatranju zahtjeva za
 priznavanje Komisija od kontrolnog tijela ili kontrolne ustanove zahtijeva da
 joj dostave sve potrebne informacije.
 Priznata kontrolna tijela ili kontrolne ustanove
 dostavljaju potvrdu koju izdaje akreditacijsko tijelo ili izvješće o
 procjeni koje izdaje nadležno tijelo te prema potrebi, izvješća o redovnom
 ocjenjivanju na licu mjesta, nadzoru i višegodišnjoj ponovnoj procjeni njihovih
 aktivnosti.
 5. Na temelju informacija iz
 stavka 4. Komisija osigurava odgovarajući nadzor priznatih kontrolnih
 tijela i kontrolnih ustanova redovitim preispitivanjem njihova priznavanja. Za
 potrebe tog nadzora Komisija može zatražiti dodatne informacije od
 akreditacijskih tijela ili prema potrebi od nadležnih tijela.
 6. Vrsta nadzora određuje
 se na temelju procjene rizika od nesukladnosti.
 7. Kako bi se osigurala transparentnost
 postupaka priznavanja i nadzora, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte
 u skladu s člankom 36. o kriterijima koje treba primjenjivati na
 priznavanje ili povlačenje priznanja kontrolnih tijela i kontrolnih
 ustanova iz stavka 1., kao i u pogledu
 provođenja tog nadzora od strane Komisije, uključujući preglede
 na licu mjesta.
 8. Komisija može donijeti
 provedbene akte kako bi osigurala primjenu mjera u vezi sa slučajevima
 nesukladnosti koja utječe na cjelovitost ekoloških proizvoda uvezenih u okviru
 priznanja predviđenog ovim člankom ili u slučaju sumnje na takve
 slučajeve. Te mjere osobito mogu uključivati provjeru cjelovitosti
 ekoloških proizvoda prije njihova stavljanja na tržište u Uniji i, prema
 potrebi, suspenziju odobrenja za stavljanje takvih proizvoda na tržište u Uniji
 kao ekoloških. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz
 članka 37. stavka 2.
 9. Kada to zahtijevaju valjano
 opravdani i krajnje hitni razlozi povezani sa zaštitom od nepoštenih praksi ili
 praksi koje nisu u skladu s načelima i pravilima ekološke proizvodnje,
 zaštitom povjerenja potrošača ili zaštitom poštenoga tržišnog natjecanja
 među subjektima, Komisija donosi odmah primjenjive provedbene akte u
 skladu s postupkom iz članka 37. stavka 3. kako bi poduzela
 mjere iz stavka 8. ovog članka ili donijela odluku o povlačenju
 priznanja kontrolnih tijela i kontrolnih ustanova iz stavka 1. ovog
 članka.
 Članak 30.
 Ekvivalentnost
 na temelju trgovinskog sporazuma
 Priznata treća zemlja iz
 članka 28. stavka 1. točke (b) podtočke ii.
 prve alineje treća je zemlja kojoj je u okviru trgovinskog sporazuma Unija
 priznala da ima sustav proizvodnje koji ispunjuju jednake ciljeve i načela
 primjenom pravila proizvodnje kojima se osigurava jednako jamstvo sukladnosti
 onome u Uniji.
 Članak 31.
 Ekvivalentnost
 na temelju Uredbe (EZ) br. 834/2007
 1. Priznata treća zemlja iz
 članka 28. stavka 1. točke (b) podtočke ii. druge
 alineje treća je zemlja koja je priznata za potrebe ekvivalentnosti na
 temelju članka 33. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 834/2007,
 uključujući one koje su priznate na temelju prijelazne mjere
 utvrđene člankom 40.
 Priznavanje trećih zemalja iz prvog podstavka
 ističe [umetnut će se datum koji odgovara onom od pet godina nakon
 datuma primjene Uredbe].
 2. Na temelju godišnjih
 izvješća koje do 31. ožujka svake godine treće zemlje iz
 stavka 1. trebaju dostaviti Komisiji u vezi s provedbom i izvršavanjem
 mjera kontrole koje su uspostavile, Komisija uz pomoć država članica
 osigurava primjeren nadzor priznatih trećih zemlja redovitim
 preispitivanjem njihova priznanja. Vrsta nadzora određuje se na temelju
 procjene rizika od nesukladnosti.
 3. Kontrolna tijela koja provode
 kontrole u trećim zemljama iz stavka 1. akreditiraju se prema relevantnoj
 usklađenoj normi za „Ocjenjivanje sukladnosti zahtjevi za tijela koja
 provode certifikaciju proizvoda, procesa i usluga”, čija je referenca
 izdana u Službenom listu Europske unije. Ako nacionalno akreditacijsko
 tijelo u Uniji ne dodijeli akreditaciju u skladu s Uredbom (EZ)
 br. 765/2008, jedino akreditacijsko tijelo izvan Unije koje je potpisnik
 višestranog sporazuma o priznavanju pod okriljem Međunarodnoga
 akreditacijskog foruma može dodijeliti akreditaciju.
 4. Komisija provedbenim aktom
 utvrđuje popis trećih zemalja iz stavka 1. te može izmijeniti
 taj popis provedbenim aktima. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom
 ispitivanja iz članka 37. stavka 2.
 5. Kako bi se osiguralo
 upravljanje popisom trećih zemalja iz stavka 4., Komisija je
 ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 36. o
 informacijama koje te treće zemlje trebaju dostavljati i koje su potrebne
 za nadzor njihova priznanja te provođenje tog nadzora od strane Komisije,
 uključujući preglede na licu mjesta
 6. Komisija može donijeti
 provedbene akte kako bi osigurala primjenu mjera u vezi sa slučajevima
 nesukladnosti koji utječu na cjelovitost ekoloških proizvoda uvezenih iz
 trećih zemalja iz ovog članka, ili u slučaju sumnje na takve
 slučajeve. Te mjere osobito mogu uključivati provjeru cjelovitosti
 ekoloških proizvoda prije njihova stavljanja na tržište u Uniji i, prema
 potrebi, suspenziju odobrenja za stavljanje takvih proizvoda na tržište u Uniji
 kao ekoloških. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz
 članka 37. stavka 2.
 Poglavlje VII.
 Opće odredbe
 Odjeljak 1.
 Slobodno kretanje ekoloških proizvoda
 Članak 32.
 Nezabranjivanje
 i neograničavanje stavljanja na tržište ekoloških proizvoda
 1. Nadležna tijela, kontrolna
 tijela i kontrolne ustanove ne smiju zbog razloga povezanih s proizvodnjom,
 označivanjem ili predstavljanjem proizvoda zabraniti ili ograničiti
 stavljanje na tržište ekoloških proizvoda za čiju je kontrolu nadležno
 neko drugo nadležno tijelo, kontrolno tijelo ili kontrolna ustanova koja se
 nalazi u drugoj državi članici ako su ti proizvodi u skladu s ovom
 Uredbom. Posebno se ne smiju provoditi službene kontrole i druge službene
 djelatnosti osim onih predviđenih Uredbom (EU) br. XXX/XXX (Uredba o
 službenim kontrolama) niti naplaćivati pristojbe za službene kontrole i
 druge službene aktivnosti osim onih predviđenih člankom 76. te
 Uredbe.
 2. Kako bi se osiguralo pravilno
 funkcioniranje jedinstvenog tržišta i trgovina među državama
 članicama, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s
 člankom 36. u svrhu utvrđivanja pravila koja se odnose na
 slobodno kretanje ekoloških proizvoda za potrebe stavka 1. ovog
 članka.
 Odjeljak 2.
 Informiranje i izvješćivanje
 Članak 33.
 Informacije
 koje se odnose na ekološki sektor i trgovinu
 1. Svake godine države
 članice dostavljaju Komisiji informacije potrebe za provedbu i
 praćenje primjene ove Uredbe.
 2. The Komisija donosi
 provedbene akte u pogledu sustava koji treba upotrebljavati za slanje
 informacija iz stavka 1., detalja o informacijama koje treba slati i
 datuma do kojeg te informacije trebaju biti poslane. Ti se provedbeni akti
 donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 37. stavka 2.
 Članak 34.
 Informacije
 koje se odnose na nadležna tijela, kontrolna tijela i kontrolne ustanove
 1. Države članice Države
 članice vode redovito ažurirani popis koji sadržava:
 (a)
 nazive i adrese nadležnih tijela;
 (b)
 nazive i adrese kontrolnih tijela i kontrolnih
 ustanova te njihove kodne brojeve.
 Države članice objavljuju popis iz prvog
 podstavka točke (b).
 2. Komisija svake godine na
 internetu objavljuje popis kontrolnih tijela i kontrolnih ustanova iz
 stavka 1. točke (b).
 Članak 35.
 Izvješće
 Do 31. prosinca 2021. Komisija
 predstavlja izvješće Europskom parlamentu i Vijeću o dostupnosti
 ekološkoga biljnog reproduktivnog materijala i životinja u svrhu uzgoja.
 Poglavlje VIII.
 Postupovne, prijelazne i završne odredbe
 Odjeljak 1.
 Postupovne odredbe
 Članak 36.
 Izvršavanje
 delegiranja
 1. Ovlasti
 za donošenje delegiranih akata dodjeljuju se Komisiji u skladu s uvjetima
 utvrđenima u ovom članku.
 2. Europski parlament ili
 Vijeće mogu u svakom trenutku opozvati delegiranje ovlasti iz [..........]. Odlukom o opozivu prekida se
 delegiranje ovlasti koje je u
 njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke na
 dan nakon objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije
 ili na kasniji datum koji naveden u toj odluci. Ona ne utječe na
 valjanost delegiranih akata
 koji su već na snazi.
 3. Čim donese delegirani
 akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.
 4. Delegirani akt donesen na
 temelju [.....] stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće ne
 ulože nikakav prigovor u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom
 parlamentu i Vijeću ili ako su, prije isteka
 tog roka, Europski parlament i
 Vijeće obavijestili Komisiju da neće uložiti prigovore.
 Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu
 Europskog parlamenta ili Vijeća.
 Članak 37.
 Postupak
 Odbora
 1. Komisiji pomaže „Odbor za ekološku proizvodnju”. Navedeni odbor je odbor u smislu Uredbe (EU)
 br. 182/2011.
 2. Kodupućivanja
 na ovaj stavak primjenjujese članak 5. Uredbe (EU) br.182/2011.
 3. Kod upućivanja na ovaj
 stavak primjenjujese članak 8. Uredbe (EU) br.182/2011.
 Odjeljak 2.
 Stavljanje izvan snage, izmjene te
 prijelazne i završne odredbe
 Članak 38.
 Stavljanje
 izvan snage
 Uredba (EU) br. 834/2007 stavlja se izvan
 snage.
 Međutim, Uredba (EZ) br. 834/2007 i
 dalje se primjenjuje u svrhu dovršavanja ispitivanja zahtjeva iz trećih
 zemalja koji nisu riješeni, kako je predviđeno člankom 42. ove
 Uredbe
 Članak 39.
 Prijelazne
 mjere koje se odnose na prijelaz na ekološku poljoprivrednu proizvodnju
 Kako bi se osigurao nesmetan prijelaz sa
 starog na novi pravni okvir, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u
 skladu s člankom 36. o pravilima koja predviđaju odstupanje od
 članka 8. stavka 3. u pogledu prijelaznih razdoblja za
 poljoprivrednike koja su započela prijelaz na ekološku proizvodnju prije
 stupanja na snagu ove Uredbe.
 Članak 40.
 Prijelazne
 mjere koje se odnose na podrijetlo biljnog reprodukcijskog materijala,
 životinja za uzgoj i mlađi životinja akvakulture
 Kako bi se osigurao nesmetani prijelaz
 između pravila o ekološkom podrijetlu biljnoga reprodukcijskog materijala
 predviđenih člankom 12. stavkom 1. točkom i. Uredbe br. 834/2007
 i o životinjama za uzgoj kako je predviđeno člankom 14. stavkom 1.
 točkom (a) podtočkom ii. te Uredbe i o mlađi životinja
 akvakulture kako je predviđeno člankom 15. stavkom 1. točkom (a)
 podtočkom ii. te Uredbe i iznimke od pravila proizvodnje donesenih u
 skladu s člankom 22. Uredbe (EZ) br. 834/2007 te novih pravila proizvodnje
 za biljke i biljne proizvode i stoku te morske alge i životinje akvakulture kako
 je predviđeno člankom 10. stavkom 1. i člankom 11. stavkom 1.
 ove Uredbe, Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s
 člankom 36. kojima se utvrđuju iznimke za slučajeve u kojima se
 odobravanje iznimke smatra neophodnim kako bi se osigurao pristup biljnom
 reproduktivnom materijalu i živim životinjama za uzgoj te mlađi životinja
 akvakulture koje se mogu koristiti za ekološku proizvodnju. Delegirani akti
 doneseni prema ovom članku prestaju se primjenjivati 31. prosinca
 2021.
 Članak 41.
 Prijelazne mjere koje se odnose
 na kontrolna tijela i kontrolne ustanove priznate na temelju članka 33.
 stavka 3. Uredbe (EZ) br. 834/2007
 1. Priznanje kontrolnih tijela i
 kontrolnih ustanova priznatih na temelju članka 33. stavka 3.
 Uredbe (EZ) br. 834/2007 istječe najkasnije [31. prosinca
 2018.].
 2. Komisija provedbenim aktom
 utvrđuje popis kontrolnih tijela i kontrolnih ustanova priznatih na
 temelju članka 33. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 834/2007 te može
 izmijeniti taj popis provedbenim aktima. Ti se provedbeni akti donose u skladu
 s postupkom ispitivanja iz članka 37. stavka 2.
 3. Kako bi se osiguralo
 upravljanje popisom kontrolnih tijela i kontrolnih ustanova iz stavka 2.,
 Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 36.
 o informacijama koje ta kontrolna tijela i kontrolne ustanove trebaju
 dostavljati i koje su potrebne za nadzor njihova priznanja od strane Komisije te
 za provođenje tog nadzora od strane Komisije, uključujući
 preglede na licu mjesta.
 Članak 42.
 Prijelazne
 mjere koje se odnose na zahtjeve koje su treće zemlje dostavile na temelju
 članka 33. stavka 2. Uredbe (EZ) br. 834/2007
 1. Komisija dovršava ispitivanje
 zahtjeva koje su treće zemlje dostavile na temelju članka 33.
 stavka 2. Uredbe (EZ) br. 834/2007, a koji na dan stupanja na snagu
 ove Uredbe još uvijek nisu riješeni. Uredba (EZ) br. 834/2007 primjenjuje
 se na ispitivanje takvih primjena.
 2. Kako bi se lakše dovršilo
 ispitivanje zahtjeva iz stavka 1., Komisija je ovlaštena donijeti
 delegirane akte u skladu s člankom 36. o postupovnim pravilima
 potrebnima za ispitivanje i o informacijama koje trebaju dostaviti treće
 zemlje.
 Članak 43.
 Prijelazne
 mjere za zalihe ekoloških proizvoda proizvedene u skladu s Uredbom (EZ)
 br. 834/2007
 Proizvodi proizvedeni u skladu s Uredbom (EZ)
 br. 834/2007 i stavljeni na tržište prije 1. srpnja 2017. i dalje se mogu
 stavljati na tržište nakon tog datuma do isteka zaliha.
 Članak 44.
 Izmjene
 Uredbe (EU) br. [...][o službenim kontrolama]
 Uredba (EU)
 br. XXX/XXX [Uredba o službenim kontrolama] mijenja se kako slijedi:
 1. U članku 2.,
 točke 38. i 39. zamjenjuju se sljedećim:
 „38. „delegirano tijelo” znači treća
 strana kojoj su nadležna tijela dodijelila posebne zadatke službenog nadzora
 ili druge službene aktivnosti;
 39. „kontrolno tijelo za ekološku proizvodnju i
 označivanje ekoloških proizvoda” znači javna administrativna
 organizacija države članice kojoj su nadležna tijela dodijelila, djelomično
 ili u potpunosti, svoje ovlasti u pogledu primjene zakonodavstva Unije u
 području iz članka 1. stavka 2. točke (j),
 uključujući, prema potrebi, odgovarajuće tijelo treće
 zemlje ili koje djeluje u trećoj zemlji;”;
 2. Članak 3. mijenja
 se kako slijedi:
 (a) Stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
 „3. Nadležna tijela koja su odgovorna za
 provjeravanje sukladnosti s pravilima iz članka 1. stavka 2. točke
 (j) mogu prenijeti posebne zadatke službenog nadzora na jedno ili više
 kontrolnih tijela za ekološku proizvodnju i označivanje ekoloških
 proizvoda. U takvim slučajevima svakom od njih dodjeljuju šifru.”;
 (b) U stavku 4. točka (c)
 zamjenjuje se sljedećim:
 „(c) kontrolna tijela za ekološku proizvodnju i
 označivanje ekoloških proizvoda iz stavka 3.;”;
 3. Članak 23.
 zamjenjuje se sljedećim:
 „Članak
 23.
 Posebna pravila o službenim kontrolama i
 postupcima nadležnih tijela u vezi s ekološkim proizvodima i zaštićenim
 oznakama izvornosti, zaštićenim oznakama zemljopisnog podrijetla i
 garantirano tradicionalnim specijalitetima
 1. U vezi s pravilima iz članka 1.
 stavka 2. točke (j) nadležna tijela:
 (a) u slučaju nesukladnosti koja utječe
 na cjelovitost ekoloških proizvoda u bilo kojoj fazi proizvodnje, pripreme i
 distribucije, i izvoza posebno zbog uporabe zabranjenih ili neodobrenih tvari i
 tehnika ili zbog miješanja s neekološkim proizvodima, osiguravaju da se pri
 označivanju i oglašavanju cijele predmetne pošiljke ili proizvodne serije
 na nikakav način ne upućuje na ekološku proizvodnju;
 b) u slučaju ponovljene ili nastavljene
 nesukladnosti osiguravaju da je predmetnim subjektima ili skupini subjekata,
 kako je definirano u članku 3. točkama 6. i 7. Uredbe (EU)
 br. [ekološka proizvodnja] Europskog parlamenta i Vijeća *, uz mjere
 iz točke (a) ovog stavka, zabranjeno stavljanje na tržište proizvoda
 koji upućuju na ekološku proizvodnju te da im se prema potrebi suspendira
 ili povuče ekološki certifikat.
 2. Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte
 u skladu s člankom 139. u vezi s pravilima za provođenje
 službenih kontrola i drugih službenih aktivnosti za provjeravanje sukladnosti s
 pravilima iz članka 1. stavka 2. točaka (j) i (k) te
 mjerama koje trebaju poduzeti nadležna tijela nakon takvih službenih kontrola i
 drugih službenih aktivnosti.
 3. U vezi s pravilima iz članka 1.
 stavka 2. točke (j), delegiranim aktima iz stavka 2. ovog
 članka utvrđuju se pravila o:
 (a) posebnim odgovornostima i zadacima nadležnih
 tijela uz one koji su predviđeni člancima 4., 8. i 9.,
 člankom 10. stavkom 1., člankom 11. do 13.,
 člankom 34. stavcima 1. i 2. te člankom 36. i uz
 članke 25., 26., 28., 29., 30. i 32. za odobravanje i nadzor
 delegiranih tijela te uz članke 85. do 90. u vezi sa službenim
 certificiranjem;
 (b) dodatnim zahtjevima uz one iz
 članka 8. stavka 1. za procjenu rizika te za određivanje
 učestalosti službenih kontrola i, prema potrebi, uzorkovanja,
 uzimajući u obzir rizik pojave nesukladnosti;
 (c) učestalosti službenih kontrola subjekata
 te slučajevima i uvjetima u kojima se određeni subjekti izuzimaju iz
 određenih službenih kontrola;
 (d) dodatnim metodama i tehnikama službenih
 kontrola uz one iz članka 13. i članka 33. stavaka 1.
 do 5. te posebnim zahtjevima za provođenje službenih kontrola kojim
 se osigurava sljedivost ekoloških proizvoda u svim fazama proizvodnje, pripreme
 i distribucije te jamči sukladnost s pravilima iz članka 1.
 stavka 2. točke (j);
 (e) dodatnim radnjama i mjerama uz one
 predviđene člankom 134. stavcima 2. i 3. u slučaju
 sumnje na nesukladnost, dodatnim kriterijima uz one navedene u
 članku 135. stavku 1. drugom podstavku te dodatnim kriterijima i
 mjerama uz one predviđene člankom 135. stavkom 2. i
 stavkom 1. ovog članka u slučaju pojave nesukladnosti;
 (f) dodatnim zahtjevima uz one iz
 članka 4. stavka 1. točke (f) u vezi s objektima i
 opremom koja je potrebna za provođenje službenih kontrola te posebnim i
 dodatnim uvjetima i obvezama uz one iz članaka 25., 26., 28. i 29. te
 članaka od 30. do 32. za delegiranje zadataka službenih kontrola i drugih
 službenih aktivnosti delegiranim tijelima;
 (g) dodatnim obvezama u vezi s izvješćivanjem
 uz one iz članaka 12., 28. i 31. za nadležna tijela, kontrolna tijela i
 delegirana tijela odgovorna za službene kontrole i druge službene aktivnosti;
 (h) posebnim kriterijima i uvjetima za aktiviranje
 i funkcioniranje mehanizama upravne pomoći predviđenih u glavi IV.,
 uključujući razmjenu informacija o primjerima nesukladnosti ili
 mogućim nesukladnostima između nadležnih tijela, kontrolnih tijela i
 delegiranih tijela;
 4. U vezi s pravilima iz članka 1.
 stavka 2. točke (k), delegiranim aktima iz stavka 3. ovog
 članka utvrđuju se pravila o:
 (a) dodatnim zahtjevima, metodama i tehnikama uz
 one iz članaka 11. i 13. za provođenje službenih kontrola kako
 bi se provjerila sukladnost sa specifikacijama proizvoda i zahtjevima u pogledu
 označivanja;
 (b) dodatnim metodama i tehnikama uz one iz
 članka 13. za provođenje službenih kontrola kojima se osigurava
 sljedivost proizvoda iz područja primjene pravila iz članka 1.
 stavka 2. točke (k) u svim fazama proizvodnje, pripreme i
 distribucije te daju jamstva u pogledu sukladnosti s tim pravilima;
 (c) posebnim kriterijima i dodatnim sadržajem uz
 one utvrđene u članku 108. za pripremu relevantnih dijelova
 višegodišnjeg nacionalnog plana nadzora iz članka 107. stavka 1.
 te posebnom dodatnom sadržaju izvješća iz članka 112.;
 (d) posebnim kriterijima i uvjetima za aktiviranje
 mehanizama upravne pomoći iz glave IV.;
 (e) posebnim mjerama koje treba poduzeti uz one iz
 članka 135. stavka 2. u slučaju nesukladnosti i ozbiljne ili
 ponavljajuće nesukladnosti.
 5. Prema potrebi, delegirani akti iz
 stavaka 3. i 4. odstupaju od odredaba ove Uredbe iz navedenih stavaka.
 * SL L ..., str. ...”
 4. U članku 128., stavak 1.
 mijenja se i glasi:
 „1. U područjima uređenima
 pravilima iz članka 1. stavka 2., isključujući
 točke (d), (e), (g), (h) i (j) članka 1. stavka 2.,
 Komisija može provedbenim aktima prepoznati da su mjere primijenjene u
 trećoj zemlji ili regijama jednake zahtjevima utvrđenima u tim
 pravilima, na temelju:
 (a) detaljnog ispitivanja informacija i podataka
 koje su predmetne treće zemlje dostavile u skladu s člankom 124.
 stavkom 1.
 (b) prema potrebi, zadovoljavajućeg rezultata
 kontrole provedene u skladu s člankom 119. stavkom 1.;
 Ti se provedbeni akti donose u skladu s
 postupkom ispitivanja iz članka 141. stavka 2.”
 5. U članku 141., stavak 1.
 mijenja se i glasi:
 „1. Komisiji pomaže Stalni odbor za bilje,
 životinje, hranu i hranu za životinje uspostavljenog člankom 58.
 stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 178/2002. Navedeni odbor je odbor u smislu
 Uredbe (EU) br. 182/2011. Za mjere obuhvaćene područjem iz
 članka 1. stavka 2. točke (j) ove Uredbe Komisiji
 pomaže Odbor za ekološku proizvodnju uspostavljen člankom 37.
 stavkom 1. Uredbe (EU) br. [ekološka proizvodnja].”
 Članak 45.
 Stupanje na
 snagu i primjena
 Ova Uredba stupa na snagu trećeg dana od
 dana objave u Službenom listu Europske unije.
 Primjenjuje se od
 1. srpnja 2017.[52]
 Ova je Uredba u cijelosti
 obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
 Sastavljeno u Bruxellesu,
 Za Europski parlament Za
 Vijeće
 Predsjednik Predsjednik
 [...] [...]
 Zakonodavni financijski izvještaj
 1. OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 1.1. Naslov prijedloga/inicijative
 1.2. Odgovarajuće
 područje/područja politike u strukturi ABM/ABB
 1.3. Vrsta
 prijedloga/inicijative
 1.4. Cilj/ciljevi
 1.5. Osnova
 prijedloga/inicijative
 1.6. Trajanje
 i financijski utjecaj
 1.7. Predviđena
 metoda/metode upravljanja
 2. MJERE UPRAVLJANJA
 2.1. Pravila
 nadzora i izvješćivanja
 2.2. Sustav
 upravljanja i kontrole
 2.3. Mjere
 za sprečavanje prijevare i nepravilnosti
 3. PROCIJENJENI FINANCIJSKI
 UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 3.1. Naslov/naslovi
 višegodišnjeg financijskog okvira i proračunska linija/linije u okviru
 rashoda na koje se prijedlog/inicijativa odnosi
 3.2. Procijenjeni
 utjecaj na rashode
 3.2.1. Sažetak procijenjenog utjecaja na rashode
 3.2.2. Procijenjeni
 utjecaj na odobrena sredstva za poslovanje
 3.2.3. Procijenjeni
 utjecaj na odobrena sredstva administrativne prirode
 3.2.4. Usklađenost
 s tekućim višegodišnjim financijskim okvirom
 3.2.5. Sudjelovanje
 trećih strana u financiranju
 3.3. Procijenjeni utjecaj na
 prihode
 ZAKONODAVNI
 FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
 1. OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 1.1. Naslov prijedloga/inicijative
 Uredba Europskog parlamenta i Vijeća o
 ekološkoj proizvodnji i označivanju ekoloških proizvoda, izmjeni Uredbe
 (EU) br. XXX/XXX Europskog parlamenta i Vijeća [Uredba o službenim
 kontrolama] i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 834/2007
 1.2. Odgovarajuće
 područje/područja politike u strukturi ABM/ABB[53]
 1.3. Vrsta prijedloga/inicijative
 ̈ Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje
 ̈ Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje nakon
 pilot-projekta/pripremnog djelovanja[54]
 ̈ Prijedlog/inicijativa odnosi se na produženje
 postojećeg djelovanja
 X Prijedlog/inicijativa
 odnosi se na djelovanje koje je preusmjereno na novo djelovanje
 1.4. Cilj/ciljevi
 1.4.1. Višegodišnji strateški
 cilj/ciljevi Komisije na koje se odnosi prijedlog/inicijativa
 Prijedlog
 je usmjeren na to kako pravila koja se odnose na ekološku proizvodnju pridonose
 realizaciji prioriteta politike strategije Europa 2020. za pametan, održiv i
 uključiv rast, osobito na ostvarivanje konkurentnog gospodarstva koje se
 temelji na znanju i inovacijama, poticanje gospodarstva visoke zaposlenosti
 koje donosi socijalnu i teritorijalnu koheziju te podupire prijelaz na
 gospodarstvo s učinkovitim korištenjem resursa i niskim emisijama
 ugljika. Posebni cilj/ciljevi i odgovarajuća aktivnost/aktivnosti u
 okviru strukture ABM/ABB
 Posebni ciljevi prijedloga su:
 -
 uklanjanje prepreka razvoju ekološke proizvodnje u Uniji,
 -
 jamčenje poštenog tržišnog natjecanja poljoprivrednicima i subjektima te
 poboljšanje funkcioniranja unutarnjeg tržišta,
 -
 održavanje ili povećanje povjerenja potrošača u ekološke proizvode.
 U
 skladu sa Zajedničkim okvirom za praćenje i evaluaciju (CMEF) 2014 –
 2020. za Zajedničku poljoprivrednu politiku (ZPP)[55], prijedlogom se
 pridonosi općim ciljevima: „Održivo upravljanje prirodnim resursima i
 zaštita klime” osiguravanjem javnih dobara (većinom ekoloških) i daljnjim
 „ublažavanjem klimatskih promjena i prilagodbom” te „Održiva proizvodnja hrane”
 „ispunjavanjem očekivanja potrošača” i „poboljšanjem konkurentnosti
 sektora poljoprivrede i povećanjem udjela u prehrambenom lancu” u okviru
 prvog stupa ZPP-a.
 Uz
 to, prijedlog pridonosi općem cilju „održivog upravljanja prirodnim
 resursima i zaštite klime” obnovom, očuvanjem i poboljšanjem ekosustava
 (prioritet 4.) u okvir II. stupa ZPP-a.
 Prijedlog
 je povezan s mjerama koje se financiraju u okviru I. stupa (izravna
 plaćanja i tržišta) i II. stupa ZPP-a.
 Odgovarajuća
 aktivnost u okviru strukture ABB: 05 04 Ruralni razvoj (i 05 02 Interventne
 mjere na tržištima poljoprivrednih proizvoda i 05 03 Izravne potpore).
 1.4.2. Očekivani
 rezultat/rezultati i utjecaj
 Navesti učinke
 koje bi prijedlog/inicijativa trebali imati na ciljane korisnike/skupine.
 Očekuje se da
 će pozitivni tržišni izgledi, koji su rezultat većeg povjerenja
 potrošača, podupirati cijene ekoloških proizvoda i privlačiti nove
 sudionike.
 Očekuje se da
 će ukidanje izuzeća od pravila pridonijeti razvoju ekoloških
 sirovina, prije svega sjemena,
 Jasnija i jednostavnija
 pravila proizvodnje učinit će sektor privlačnijim.
 Poboljšat će se
 pošteno tržišno natjecanje, u prvom redu zahvaljujući većoj usklađenosti,
 jednostavnijim i jasnijim pravilima te prijelazu s ekvivalentnosti na
 usklađenost kod priznavanja kontrolnih tijela u trećim zemljama.
 Povjerenje
 potrošača bit će obuhvaćeno usklađenim pravilima
 proizvodnje koja će uzeti u obzir rastuće društvene interese
 (dobrobit životinja, sustav upravljanja zaštitom okoliša za
 prerađivače i trgovce).
 Očekuje se da
 će pristup utemeljen na riziku poboljšati učinkovitost i
 djelotvornost kontrola te zajedno s pouzdanijim uvoznim režimom pridonijeti
 sprječavanju prijevara.
 Navesti pokazatelje
 koji omogućuju praćenje provedbe prijedloga/inicijative.
 Glavni pokazatelji rezultata u Zajedničkom okviru za
 praćenje i evaluaciju su:
 - udio ekološke površine u ukupnoj korištenoj
 poljoprivrednoj površini;
 - udio ekološke stoke u ukupnoj stoci.
 A glavni pokazatelji učinka su:
 - površina zemljišta s ekološkom proizvodnjom (u prijelaznom
 razdoblju i u cijelosti prenamijenjena);
 - broj certificiranih subjekata u ekološkoj proizvodnji.
 Sljedeći dopunski pokazatelji će se isto tako
 pratiti u kontekstu ove Uredbe:
 - Stoka (broj životinja u ekološkom uzgoju i proizvoda
 životinjskog podrijetla);
 - Proizvodnja i prerada ratarskih kultura (broj subjekata i
 vrijednost/obujam proizvodnje po vrsti gospodarske djelatnosti);
 - broj važećih izuzeća i broj ukinutih
 izuzeća;
 - poznavanje znaka Unije za ekološku proizvodnju i
 povjerenje u njega (istraživanje Eurobarometra).
 1.5. Osnova prijedloga/inicijative
 1.5.1. Zahtjev/zahtjevi koje je
 potrebno kratkoročno ili dugoročno ispuniti
 Trenutačno
 još nije u cijelosti ispunjen sveobuhvatni cilj zakonodavnog okvira, a to je
 održivi razvoj ekološke proizvodnje. To dovodi do izgubljenih prilika za
 poljoprivrednike i subjekte u Uniji (površina zemljišta pod ekološkom
 proizvodnjom u Uniji se u posljednjih 10 godina tek udvostručila, dok se
 tržište povećalo četverostruko), rizika od ograničavanja širenja
 tržišta ekoloških proizvoda i rizika ograničavanja pozitivnog utjecaja na
 okoliš povezanog s ekološkom proizvodnjom.
 Glavni
 čimbenici su: regulatorne i neregulatorne prepreke razvoju ekološke
 proizvodnje u Uniji; rizik gubljenja povjerenja potrošača, ponajprije
 zbog mnogih izuzeća kojima se pravila o ekološkoj proizvodnji razvodnjuju
 i zbog prijevara do kojih dolazi zbog nedostataka u sustavu kontrole i uvoznom
 režimu; nepošteno tržišno natjecanje među subjektima u Uniji i
 trećim zemljama; te poteškoće u oblikovanju i provedbi zakonskih
 odredbi, osobito poteškoće s funkcioniranjem unutarnjeg tržišta zbog
 manjkavosti u zakonodavstvu i različitih pristupa provedbi.
 1.5.2. Dodana vrijednost sudjelovanja
 EU-a
 Trenutačni
 prijedlog je ažuriranje postojećeg sustava kvalitete unutar
 Zajedničke poljoprivredne politike.
 Proizvodnja
 i trgovina poljoprivrednim i prehrambenim proizvodima na unutarnjem tržištu i
 osiguranje funkcioniranja unutarnjeg tržišta pitanja su koja spadaju u
 nadležnost Unije. U oba slučaja nadležnost se dijeli s državama
 članicama.
 Sustav
 na razini Unije učinkovitiji je od 28 različitih sustava te
 omogućuje jaču i dosljedniju trgovinsku politiku naspram trgovinskim
 partnerima, ponajprije jačanjem pregovaračke moći Unije.
 Znak
 Europske unije za ekološku proizvodnju trebao bi obuhvatiti proizvode koji su u
 skladu s nizom zajedničkih pravila koja se primjenjuju u cijeloj Uniji.
 Područja
 u kojima je potrebno daljnje usklađivanje: izuzeća od pravila i
 djelovanje za očuvanje integriteta ekološke proizvodnje,
 uključujući zajednički pristup rješavanju prisutnosti ostataka
 neodobrenih tvari u ekološkim proizvodima.
 1.5.3. Pouke iz prijašnjih
 sličnih iskustava
 Vanjska
 evaluacija zakonodavstva Unije o ekološkoj poljoprivredi završena je 2013.[56]. Posebno je
 analizirana prikladnost pravila proizvodnje i pravila o kontrolama, uvozu i
 označivanju ekoloških proizvoda. U evaluaciji je zaključeno da je
 većina pravila utvrđenih u zakonodavnom okviru za ekološku
 proizvodnju općenito prikladna za ostvarivanje njegovih sveobuhvatnih
 ciljeva. Međutim, utvrđen je i niz nedostatka te su predložene
 preporuke za poboljšanje. Tim se preporukama posvetila dužna pažnja u
 trenutačnom prijedlogu.
 Europski
 revizorski sud proveo je reviziju učinkovitosti sustava kontrola za
 proizvodnju, preradu, distribuciju i uvoz ekoloških proizvoda kako je
 predviđeno Uredbom Vijeća (EZ) br. 834/2007. Rezultati objavljeni
 u Posebnom izvješću Europskog revizorskog suda br. 9/2012, pokazali
 su da postoji niz nedostataka i dane su preporuke za poboljšanje koje su uzete
 u obzir trenutačnim prijedlogom.
 1.5.4. Usklađenost i moguća
 sinergija s ostalim odgovarajućim instrumentima
 Prijedlog
 je usklađen s novim ZPP-om, npr. s novom Uredbom o izravnim
 plaćanjima[57],
 prema kojoj gospodarstva s ekološkom proizvodnjom kao takva profitiraju od
 novih „zelenih” plaćanja, te s novom Uredbom o ruralnom razvoju[58] kojom su
 predviđene posebne mjere od koristi za ekološku poljoprivredu i novom
 Zajedničkom ribarstvenom politikom.
 Prijedlog
 je usklađen i s prijedlogom nove Uredbe o službenim kontrolama hrane i
 hrane za životinje te s načelima pametnog reguliranja.
 1.6. Trajanje i financijski utjecaj
 ̈ Prijedlog/inicijativa ograničenog
 trajanja
 –
 ̈ prijedlog/inicijativa na snazi od [DD/MM]GGGG do [DD/MM]GGGG
 –
 ̈ financijski utjecaj od GGGG do GGGG
 X Prijedlog/inicijativa neograničenog
 trajanja
 –
 provedba s razdobljem osnivanja od GGGG do GGGG,
 –
 nakon čega slijedi sveobuhvatno djelovanje.
 1.7. Predviđena metoda/metode
 upravljanja[59]
 Centralizirano izravno upravljanje od strane Komisije
 –
 X njezinih službi,
 uključujući osoblje u delegacijama Unije;
 –
 ̈ izvršnih agencija;
 X Podijeljeno upravljanje s državama
 članicama
 ̈ Neizravno upravljanjedelegiranjem zadaća provedbe na:
 –
 ̈ i. trećim zemljama ili tijelima koje su one odredile;
 –
 ̈ međunarodne organizacije i njihove agencije (navesti);
 –
 ̈EIB-u i Europskom investicijskom fondu;
 –
 ̈ tijela iz članaka 208. i 209. Financijske uredbe;
 –
 ̈ v. tijelima javnog prava;
 –
 ̈ tijelima uređenima privatnim pravom koja pružaju javne usluge u
 mjeri u kojoj daju odgovarajuća financijska jamstva;
 –
 ̈ tijelima uređenima privatnim pravom države članice kojima je
 povjerena provedba javno-privatnog partnerstva i koja daju odgovarajuća
 financijska jamstva;
 –
 ̈ osobama kojima je povjerena provedba određenih djelovanja u
 ZVSP-u u skladu s glavom V. UEU-a i koje su navedene u odgovarajućem
 temeljnom aktu.
 – Ako je naznačeno više metoda upravljanja,
 pojedinosti navesti u odjeljku „Napomene”.
 Napomene
 2. MJERE UPRAVLJANJA
 2.1. Pravila nadzora i
 izvješćivanja
 Navesti
 učestalost i uvjete.
 Države
 članice svake godine dostavljaju Komisiji informacije potrebne za provedbu
 i praćenje primjene ove Uredbe. Države članice također
 dostavljaju Komisiji godišnje informacije o provedenim kontrolama kako bi se
 osigurala usklađenost sa zahtjevima o ekološkoj proizvodnji, kao dio
 svojih višegodišnjih nacionalnih planova kontrole i godišnjih izvješća iz
 Uredbe o službenim kontrolama.
 Treće
 zemlje koje su priznate kao ekvivalentne, i kontrolna tijela ili kontrolne
 ustanove koje su priznate kao sukladne za uvoz ekoloških proizvoda u Uniju
 podnose Komisiji godišnja izvješća s potrebnim informacijama za provedbu
 zahtjeva u skladu s ovom Uredbom.
 2.2. Sustav upravljanja i kontrole
 2.2.1. Utvrđeni rizik/rizici
 Opći
 rizici u pogledu pravila u prijedlogu koji se mogu utvrditi odnose se na
 učinkovitost prijedloga, a ne na rashode EU-a s obzirom da je riječ o
 relativno neznatnim iznosima:
 Usklađena
 pravila proizvodnje kojima se ukidaju izuzeća, mogu u početnoj fazi,
 nekim subjektima stvarati probleme i odvratiti od prijelaza na ekološku
 proizvodnju.
 Prijelazno
 razdoblje za prijelaz s ekvivalentnosti na sustav sukladnosti kod uvoza
 ekoloških proizvoda u Uniju ne može osigurati ravnopravne uvjete tržišnog
 natjecanja u potpunosti.
 To
 što će se godišnja fizička kontrola svih subjekata, neovisno o
 njihovom profilu rizičnosti, zamijeniti pristupom kontrolama koji se u
 potpunosti temelji na riziku neki dionici i/ili kontrolna tijela ili ustanove u
 državama članicama mogu smatrati neprikladnim.
 Ostali
 rizici mogu biti povezani s nedostacima u provedbi: naime pri provedbi od
 strane nadležnih tijela i kontrolnih tijela ili kontrolnih ustanova u državama
 članicama i trećim zemljama i nadzoru od strane Komisije.
 Iskustva
 stečena u provedbi Uredbe (EZ) br. 834/2007 – uključujući
 rezultate revizija, doprinose dionika u okviru ocjene utjecaja te preporuke
 iznesene u vanjskim studijama i vanjskoj evaluaciji primjereno su uzeta u obzir
 pri izradi prijedloga kako bi se ublažili navedeni rizici. Posebna pažnja
 posvećena je ublažavanju rizika povezanog s mogućim nedostacima u
 provedbi nastojanjima da pravila budu jasnija, jednostavnija za primjenu i
 kontrolu.
 2.2.2. Informacije o ustroju sustava
 unutarnje kontrole
 Rashodima
 koji proizlaze iz ovog prijedloga izravno će upravljati Komisija u skladu
 s načelima utvrđenima u članku 32. Uredbe (EU, Euratom)
 br. 966/2012 o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći
 proračun Unije – Financijska uredba.
 Kako
 je propisano Financijskom uredbom, Generalni direktor za poljoprivredu i
 ruralni razvoj uveo je organizacijske strukture i postupke unutarnje kontrole
 prikladne za ostvarivanje ciljeva politike i kontrole, a u skladu sa
 standardima unutarnje kontrole koje je donijela Komisija i uzimajući u
 obzir rizike povezane s predmetnim područjem politike.
 2.2.3. Troškovi i koristi kontrola i
 procjena očekivane razine rizika od pogreške
 Rashodi
 koji proizlaze iz ovog prijedloga neće dovesti do povećanja stope
 pogreške za Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR),
 uzimajući u obzir razmjerno neznatne iznose.
 2.3. Mjere za sprečavanje
 prijevare i nepravilnosti
 Navedite
 postojeće ili predviđene mjere za sprečavanje i zaštitu od
 prijevare.
 Komisija
 poduzima odgovarajuće mjere kojima osigurava da su, prilikom provedbe
 mjera financiranih u okviru ove Uredbe, financijski interesi Unije primjenom
 preventivnih mjera zaštićeni od prijevara, korupcije i ostalih nezakonitih
 aktivnosti, provođenjem učinkovitih provjera, kao i, ako se
 nepravilnosti otkriju, vraćanjem pogrešno isplaćenih iznosa te po
 potrebi, učinkovitim, razmjernim i odvraćajućim kaznama, u
 skladu s člankom 325. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, s Uredbom
 Vijeća (EZ, Euratom) br. 2988/95 o zaštiti financijskih interesa Europskih
 zajednica te glavom IV. Financijske uredbe koja se primjenjuje na opći
 proračun Unije.
 Komisija
 ili njezini predstavnici i Europski revizorski sud ovlašteni su, na temelju
 dokumenata i na licu mjesta, za provođenje revizija kod svih ugovaratelja
 bespovratnih sredstava, izvođača i podizvođača koji su
 primili sredstva Unije. OLAF je ovlašten za provođenje provjera na licu
 mjesta i inspekcija gospodarskih subjekata na koje se takvo financiranje
 izravno ili neizravno odnosi u skladu s postupcima utvrđenima u Uredbi
 Vijeća br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. kako bi utvrdili je li
 došlo do prijevare. Odluke, sporazumi i ugovori koji su rezultat provedbe
 Uredbe izričito ovlašćuju Komisiju, uključujući Europski
 ured za borbu protiv prijevara (OLAF), i Revizorski sud da provode takve
 revizije, provjere na licu mjesta i inspekcije;
 3. PROCIJENJENI FINANCIJSKI
 UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 3.1. Naslov/naslovi višegodišnjeg financijskog
 okvira i proračunska linija/linije u okviru rashoda na koje se
 prijedlog/inicijativa odnosi
 · Postojeće proračunske linije
 Prema redoslijedu
 naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || Proračunska linija || Vrsta rashoda || Doprinos
 Broj [...]Naslov..........................................................] || Dif./nedif. ([60]) || zemalja EFTA-e[61] || zemalja kandidatkinja[62] || trećih zemalja || u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe
 2 || 05 04 60 02 Assistance technique opérationnelle || Dif. || /NE || /NE || NE || NE
 3.2. Procijenjeni utjecaj na
 rashode
 3.2.1. Sažetak procijenjenog utjecaja
 na rashode
 milijuna EUR
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || 2 || Održiv rast: prirodni resursi
 Glavna uprava: AGRI || || || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || UKUPNO
  Odobrena sredstva za poslovanje || || || || || || ||
 05 04 60 02 Assistance technique opérationnelle * || Preuzete obveze || (1) || 0,800 || 0,230 || 0,170 || 0,170 || 0,170 || 0,170 || 1,710
 Plaćanja || (2) || 0,800 || 0,230 || 0,170 || 0,170 || 0,170 || 0,170 || 1,710
 Odobrena sredstva administrativne prirode koja se financiraju iz omotnice za posebne programe[63] || || || || || || ||
 || || (3) || || || || || || ||
 UKUPNA odobrena sredstva ** za glavnu upravu AGRI || Preuzete obveze || =1+1a +3 || 0,800 || 0,230 || 0,170 || 0,170 || 0,170 || 0,170 || 1,710
 Plaćanja || =2+2a +3 || 0,800 || 0,230 || 0,170 || 0,170 || 0,170 || 0,170 || 1,710
 * Trenutačno se kontrola uvoza ekoloških proizvoda odvija putem
 TRACES-a što se djelomično financira iz ove linije i ne očekuje se da
 će prijedlog povećati potrebe za ovu mjeru. Osim toga, uz već
 postojeće alate za uvoz, Uredbom je za svu ekološku proizvodnju stavljenu
 na tržište u EU-u predviđen e-certifikat te je stoga potrebno e-certifikat
 za uvoz proširiti na proizvode unutar Unije. Za e-certifikat za unutarnju
 ekološku proizvodnju u skladu s člankom 23. prijedloga Komisije morat
 će se razviti informatički alat u okviru arhitekture Traces-a
 procijenjen na 500 000 EUR kako bi se osiguralo da bude operativan od
 1.1.2016. Održavanje se procjenjuje na 110 000 EUR godišnje.
 * Nadalje, člankom 10. prijedloga
 predviđeno je usklađivanje baze podataka za ekološko sjeme: kako bi
 se osigurao razvoj ove odvojene baze podataka za sjeme, tehnička
 pomoć Unije procijenjena na 300 000 EUR financirat će se iz ove
 linije izvan TRACES-a. Održavanje je
 procijenjeno na 120 000 EUR u prvoj godini nakon razvoja i na 60 000 EUR u
 narednim godinama.
 || || || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || Ukupno
  UKUPNA odobrena sredstva za poslovanje || Preuzete obveze || (4) || 0,800 || 0,230 || 0,170 || 0,170 || 0,170 || 0,170 || 1,710
 Plaćanja || (5) || 0,800 || 0,230 || 0,170 || 0,170 || 0,170 || 0,170 || 1,710
  UKUPNA odobrena sredstva administrativne prirode koja se financiraju iz omotnice za posebne programe || (6) || || || || || || ||
 UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 2 višegodišnjeg financijskog okvira || Preuzete obveze || =4+ 6 || 0,800 || 0,230 || 0,170 || 0,170 || 0,170 || 0,170 || 1,710
 Plaćanja || =5+ 6 || 0,800 || 0,230 || 0,170 || 0,170 || 0,170 || 0,170 || 1,710
 ** Informatički alati financirat će se kroz tehničku
 pomoć za Komisiju u skladu s člankom 58. stavkom 2. Uredbe (EU)
 br. XXX/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o potpori ruralnom razvoju
 kroz Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR) i ukidanju Uredbe
 Vijeća (EZ) br. 1698/2005. Ti su iznosi već predviđeni u
 višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2014. – 2020.
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || 5 || Administrativni rashodi
 milijuna EUR
 || || || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || UKUPNO
 Glavna uprava: AGRI ||
  Ljudski potencijali || - || - || - || - || - || - || -
  Ostali administrativni rashodi || 0,127 || 0,127 || 0,055 || 0,055 || 0,055 || 0,055 || 0,474
 GLAVNA UPRAVA AGRI UKUPNO || Odobrena sredstva || 0,127 || 0,127 || 0,055 || 0,055 || 0,055 || 0,055 || 0,474
 UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 5 višegodišnjeg financijskog okvira || (Ukupne preuzete obveze = ukupna plaćanja) || 0,127 || 0,127 || 0,055 || 0,055 || 0,055 || 0,055 || 0,474
 UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 5 višegodišnjeg financijskog okvira || (Ukupne preuzete obveze = ukupna plaćanja) || 0,127 || 0,127 || 0,055 || 0,055 || 0,055 || 0,055 || 0,474
 milijuna EUR
 || || || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || UKUPNO
 UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 1 – 5 višegodišnjeg financijskog okvira || Preuzete obveze || 0,927 || 0,357 || 0,225 || 0,225 || 0,225 || 0,225 || 2,184
 Plaćanja || 0,927 || 0,357 || 0,225 || 0,225 || 0,225 || 0,225 || 2,184
 3.2.2. Procijenjeni utjecaj na
 odobrena sredstva za poslovanje
 –
 ̈ Za prijedlog/inicijativu nije potrebno korištenje odobrenih sredstava
 za poslovanje
 –
 ̈ Za prijedlog/inicijativu potrebno je korištenje odobrenih sredstava
 za poslovanje, kako je objašnjeno u nastavku:
 Odobrena sredstva za preuzete obveze u milijunima EUR
 Navesti ciljeve i rezultate || || || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || UKUPNO
 REALIZACIJE (rezultati) ||
 Vrsta[64] || Prosječni trošak || Ne || Trošak || Ne || Trošak || Ne || Trošak || Ne || Trošak || Ne || Trošak || Ne || Trošak
 POSEBNI CILJ[65] || Kako bi se osigurali uvjeti za održivo upravljanje prirodnim resursima za potporu prijelazu na gospodarstvo s učinkovitim korištenjem resursa i niskim emisijama ugljika. ||
 Rezultat || Površina pod ekološkim uzgojem (broj hektara) || || || || || || || || || || || || ||
 Rezultat || Površina u prijelaznom razdoblju (broj hekatara) || || || || || || || || || || || || ||
 Rezultat || Broj certificiranih subjekata u ekološkoj proizvodnji || || || || || || || || || || || || ||
 Rezultat || Broj certificiranih proizvođača u ekološkoj proizvodnji || || || || || || || || || || || || ||
 UKUPNI TROŠAK || || || || || || || || || || || ||
 3.2.3. Procijenjeni utjecaj na
 odobrena sredstva administrativne prirode
 3.2.3.1. Sažetak
 –
 ̈ Za prijedlog/inicijativu nije potrebno korištenje administrativnih
 odobrenih sredstava
 –
 x Za prijedlog/inicijativu potrebno je korištenje
 administrativnih odobrenih sredstava, kako je objašnjeno u nastavku:
 milijuna EUR (do tri
 decimalna mjesta)
 || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || UKUPNO
 NASLOV 5 višegodišnjeg financijskog okvira || || || || || || ||
 Ljudski potencijali || - || - || - || - || - || - || -
 Ostali administrativni rashodi || 0,127 || 0,127 || 0,055 || 0,055 || 0,055 || 0,055 || 0,474
 Međuzbroj za NASLOV 5 višegodišnjeg financijskog okvira || 0,127 || 0,127 || 0,055 || 0,055 || 0,055 || 0,055 || 0,474
 Izvan NASLOVA 5[66] višegodišnjeg financijskog okvira || || || || || || ||
 Ljudski potencijali || || || || || || ||
 Ostali administrativni rashodi || || || || || || ||
 Međuzbroj izvan NASLOVA 5 višegodišnjeg financijskog okvira || 0,127 || 0,127 || 0,055 || 0,055 || 0,055 || 0,055 || 0,474
 UKUPNO || 0,127 || 0,127 || 0,055 || 0,055 || 0,055 || 0,055 || 0,474
 Potrebna
 administrativna odobrena sredstva pokrit će se odobrenim sredstvima glavne
 uprave koja su već dodijeljena za upravljanje djelovanjem i/ili su
 preraspoređena unutar glavne uprave te, po potrebi, bilo kojim dodatnim
 sredstvima koja se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg
 postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska
 ograničenja.
 3.2.3.2. Procijenjene potrebe u
 pogledu ljudskih potencijala
 –
 ̈ Za prijedlog/inicijativu nije potrebno korištenje ljudskih
 potencijala.
 –
 X Za prijedlog/inicijativu potrebno je korištenje
 ljudskih potencijala, kako je objašnjeno u nastavku:
 Procjenu navesti u cijelom iznosu
 || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020.
 XX 01 01 01 (sjedišta i predstavnici Komisije) || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18
 XX 01 01 02 (delegacije) || || || || || ||
 XX 01 05 01 (neizravna istraživanja) || || || || || ||
 10 01 05 01 (izravna istraživanja) || || || || || ||
 XX 01 02 01 (UO, UsO, UNS iz „opće omotnice”) || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3
 XX 01 02 02 (UO, UsO, MSD, LO i UNS u delegacijama) || || || || || ||
 XX 01 04 yy || - u sjedištima || || || || || ||
 - u delegacijama || || || || || ||
 XX 01 05 02 (UO, UsO, UNS – neizravna istraživanja) || || || || || ||
 10 01 05 02 (UO, UNS, UsO – izravna istraživanja) || || || || || ||
 Ostale proračunske linije (navesti) || || || || || ||
 UKUPNO (*) || 21 || 21 || 21 || 21 || 21 || 21
 XX se odnosi na
 odgovarajuće područje politike ili glavu proračuna.
 Potrebe za ljudskim
 potencijalima ispunit će se angažiranjem osoblja glavne uprave kojemu je
 već povjereno upravljanje djelovanjem i/ili koje je preraspoređeno
 unutar glavne uprave te, po potrebi, iz bilo kojih dodatnih sredstava koja se
 mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele
 sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
 Opis zadaća:
 Dužnosnici i privremeno osoblje || Razvoj politike Provedba politike Planiranje, programiranje, praćenje i nadzor Odnosi s državama članicama i dionicima Pregovaranje i zastupanje Komisije, s trećim zemljama Odnosi s drugim institucijama i tijelima Unije
 Vanjsko osoblje || Pomoć u provedbi politike i praćenju te kontaktiranje s državama članicama i dionicima
 3.2.4. Usklađenost s
 postojećim višegodišnjim financijskim okvirom
 –
 X Prijedlog/inicijativa
 u skladu je s postojećim višegodišnjim financijskim okvirom.
 –
 ̈ Prijedlog/inicijativa uključuje reprogramiranje
 odgovarajućeg naslova višegodišnjeg financijskog okvira.
 –
 ̈ Za prijedlog/inicijativu potrebna je primjena instrumenta za
 financijsku fleksibilnost ili revizija višegodišnjeg financijskog okvira.
 3.2.5. Doprinosi trećih strana
 –
 X Prijedlogom/inicijativom
 ne predviđa se sufinanciranje od trećih strana
 –
 Prijedlogom/inicijativom predviđa se
 sufinanciranje prema sljedećoj procjeni:
 3.3. Procijenjeni utjecaj na
 prihode
 –
 X Prijedlog/inicijativa
 nema financijski utjecaj na prihode.
 –
 ̈ Prijedlog/inicijativa ima sljedeći financijski utjecaj:
 –
 ̈ na vlastita sredstva
 –
 ̈ na razne prihode
 [1] Uredba Vijeća (EZ) br. 834/2007 od
 28. lipnja 2007. o ekološkoj proizvodnji i označivanju ekoloških
 proizvoda i stavljanju izvan snage Uredbe (EEZ) br. 2092/91
 (SL L 189, 20.7.2007., str. 1.).
 [2] COM (2012) 212 završna verzija od 1. svibnja 2012.
 Izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o primjeni Uredbe
 Vijeća (EZ) br. 834/2007 o ekološkoj proizvodnji i označivanju
 ekoloških proizvoda.
 [3] 8906/13 AGRILEG 56 – Ekološka proizvodnja: Primjena
 regulatornog okvira i razvoj sektora.
 [4] Komunikacija Komisije o prikladnosti propisa EU-a od
 12. prosinca 2012. – COM(2012)746.
 [5] Uredba
 (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja
 2004. o službenim kontrolama koje se provode radi provjeravanja poštivanja
 propisa o hrani i hrani za životinje te propisa o zdravlju i dobrobiti
 životinja (SL L 165, 30.4.2004., str. 1.).
 [6] Uredba (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i
 Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za izravna
 plaćanja poljoprivrednicima u programima potpore u okviru zajedničke
 poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ)
 br. 637/2008 i Uredbe Vijeća (EZ) br. 73/2009
 (SL L 347, 20.12.2013., str. 608.); Uredba (EU) br. 1308/2013
 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju
 zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju
 izvan snage uredbi Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ) br.
 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (SL L 347, 20.12.2013., str. 671.); Uredba
 (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca
 2013. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni
 razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005
 (SL L 347, 20.12.2013., str. 487.); Uredba (EU) br. 1306/2013
 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o financiranju,
 upravljanju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike i o stavljanju
 izvan snage uredaba Vijeća (EEZ) br. 352/78, (EZ) br. 165/94, (EZ) br.
 2799/98, (EZ) br. 814/2000, (EZ) br. 1290/2005 i (EZ) 485/2008 (SL L 347,
 20.12.2013., str. 549.).
 [7] Prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o
 službenim kontrolama i drugim službenim aktivnostima kojima se osigurava
 provedba propisa o hrani i hrani za životinje, pravila o zdravlju i dobrobiti
 životinja, zdravlju bilja, biljnom reprodukcijskom materijalu i sredstvima za
 zaštitu bilja te o izmjenama uredaba (EZ) br. 999/2001, 1829/2003,
 1831/2003, 1/2005, 396/2005, 834/2007, 1099/2009, 1069/2009, 1107/2009, uredaba
 (EU) br. 1151/2012, [....]/2013 [Ured za publikacije treba umetnuti broj Uredbe
 kojom se utvrđuju odredbe za upravljanje rashodima povezanima s
 prehrambenim lancem, zdravljem i dobrobiti životinja te zdravljem bilja i
 biljnim reprodukcijskim materijalom] i direktiva 98/58/EZ, 1999/74/EZ,
 2007/43/EZ, 2008/119/EZ, 2008/120/EZ i 2009/128/EZ (Uredba o službenim
 kontrolama), COM(2013)265 završna verzija od 6.5.2013.
 [8] Uredba (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i
 Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne
 i prehrambene proizvode (SL L 343, 14.12.2012., str. 1.).
 [9] SL C, , str. .
 [10] SL C, , str. .
 [11] COM(2009) 234 završna verzija.
 [12] Uredba (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i
 Vijeća od 21. studenoga 2012. o sustavima kvalitete za poljoprivredne
 i prehrambene proizvode (SL L 343, 14.12.2012., str. 1.).
 [13] Uredba (EU) br. 228/2013 Europskog parlamenta i
 Vijeća od 13. ožujka 2013. o utvrđivanju posebnih mjera za
 poljoprivredu u najudaljenijim regijama Unije i stavljanju izvan snage Uredbe
 Vijeća (EZ) br. 247/2006 (SL L 78, 20.3.2013., str. 23.)
 [14] Uredba (EU) br. 1307/2013 Europskog parlamenta i
 Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za izravna
 plaćanja poljoprivrednicima u programima potpore u okviru zajedničke
 poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ)
 br. 637/2008 i Uredbe Vijeća (EZ) br. 73/2009
 (SL L 347, 20.12.2013., str. 608.).
 [15] Uredba (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i
 Vijeća od 17. prosinca 2013. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog
 poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe
 Vijeća (EZ) br. 1698/2005 (SL L 347, 20.12.2013., str.
 487.).
 [16] COM(2011) 244 završna verzija, „Naše životno osiguranje,
 naš prirodni kapital: strategija EU-a o bioraznolikosti do 2020.”.
 [17] SWD(2013) 155 završna verzija, „Zelena infrastruktura –
 Jačanje prirodnog kapitala Europe”.
 [18] COM(2006) 231 završna verzija, „Tematska strategija za
 zaštitu tla”.
 [19] Direktiva 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od
 30. studenoga 2009. o očuvanju divljih ptica (SL L 20, 26.1.2010.,
 str. 7.).
 [20] Direktiva Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o
 očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (SL L 206,
 22.7.1992., str. 7.).
 [21] Direktiva Vijeća 91/676/EEZ od 12. prosinca 1991. o
 zaštiti voda od onečišćenja uzrokovanog nitratima iz poljoprivrednih
 izvora (SL L 375, 31.12.1991., str. 1.).
 [22] Direktiva 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od
 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u području
 vodne politike (SL L 327, 22.12.2000., str. 1.).
 [23] Direktiva 2001/81/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od
 23. listopada 2001. o nacionalnim gornjim granicama emisije za određene
 onečišćujuće tvari (SL L 309, 27.11.2001., str. 22.).
 [24] Direktiva 2009/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od
 21. listopada 2009. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u postizanju
 održive upotrebe pesticida(SL L 309, 24.11.2009., str. 71.)
 [25] COM(2010) 2020 završna verzija.
 [26] Uredba Vijeća (EZ) br. 834/2007 od
 28. lipnja 2007. o ekološkoj proizvodnji i označivanju ekoloških
 proizvoda i stavljanju izvan snage Uredbe (EEZ) br. 2092/91
 (SL L 189, 20.7.2007., str. 1.).
 [27] Preporuka Komisije 2003/361/EZ od 6. svibnja 2003. koja se
 odnosi na definiciju mikro, malih i srednjih poduzeća (SL L 124, od
 20.05.2003., str. 36.).
 [28] Uredba (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i
 Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za
 zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i
 91/414/EEZ (SL L 309, 24.11.2009., str. 1.)
 [29] COM(2013) 229 od 29.4.2013.
 [30] Uredba Komisije (EZ) br. 889/2008 od 5. rujna
 2008. o detaljnim pravilima za provedbu Uredbe Vijeća (EZ)
 br. 834/2007 o ekološkoj proizvodnji i označivanju ekoloških
 proizvoda s obzirom na ekološku proizvodnju, označivanje i kontrolu ( SL L 250, 18.9.2008., str. 1.).
 [31] Direktiva Komisije 2006/125/EZ od 5. prosinca 2006. o
 prerađenoj hrani na bazi žitarica i hrani za dojenčad i malu djecu
 (SL L 339, 6.12.2006., str. 16.).
 [32] Uredba (EU) br. 1169/2011 Europskog parlamenta i
 Vijeća od 25. listopada 2011. o informiranju potrošača o hrani,
 izmjeni uredbi (EZ) br. 1924/2006 i (EZ) br. 1925/2006 Europskog
 parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive Komisije
 87/250/EEZ, Direktive Vijeća 90/496/EEZ, Direktive Komisije 1999/10/EZ,
 Direktive 2000/13/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Komisije
 2002/67/EZ i 2008/5/EZ i Uredbe Komisije (EZ) br. 608/2004
 (SL L 304, 22.11.2011., str. 18.).–
 [33] Uredba (EU) br. XX/XXX Europskog parlamenta i
 Vijeća od [...] o službenim kontrolama i drugim službenim aktivnostima
 kojima se osigurava provedba propisa o hrani i hrani za životinje, pravila o
 zdravlju i dobrobiti životinja, zdravlju bilja, biljnom reprodukcijskom
 materijalu i sredstvima za zaštitu bilja te o izmjenama uredaba (EZ)
 br. 999/2001, 1829/2003, 1831/2003, 1/2005, 396/2005, 834/2007, 1099/2009,
 1069/2009, 1107/2009, uredaba (EU) br. 1151/2012, [....]/2013 [Ured za
 publikacije treba umetnuti broj Uredbe kojom se utvrđuju odredbe za
 upravljanje rashodima povezanima s prehrambenim lancem, zdravljem i dobrobiti
 životinja te zdravljem bilja i biljnim reprodukcijskim materijalom] i direktiva
 98/58/EZ, 1999/74/EZ, 2007/43/EZ, 2008/119/EZ, 2008/120/EZ i 2009/128/EZ
 (Uredba o službenim kontrolama) (SL L ...).
 [34] Uredba (EU) br. 182/2011
 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o
 utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora
 država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije
 (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).
 [35] Uredba (EU) br. 1169/2011 Europskog parlamenta i
 Vijeća od 25. listopada 2011. o informiranju potrošača o hrani,
 izmjeni uredbi (EZ) br. 1924/2006 i (EZ) br. 1925/2006 Europskog
 parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage Direktive Komisije
 87/250/EEZ, Direktive Vijeća 90/496/EEZ, Direktive Komisije 1999/10/EZ,
 Direktive 2000/13/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Komisije
 2002/67/EZ i 2008/5/EZ i Uredbe Komisije (EZ) br. 608/2004
 (SL L 304, 22.11.2011., str. 18.).
 [36] [puni naziv] (SL L,...).
 [37] [puni naziv] (SL L,...).
 [38] Uredba (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i
 Vijeća 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke
 organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i stavljanju izvan snage uredbi
 Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ)
 br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (SL L 347, 20.12.2013.,
 str. 671.).
 [39] Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i
 Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i
 stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke
 Vijeća 2004/585/EZ (SL L 354, 28.12.2013, str. 22.).
 [40] Direktiva 2001/82/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od
 28. studenoga 2001 o zakoniku Zajednice o veterinarsko-medicinskim
 proizvodima (SL L 311, 28.11.2001., str.1.).
 [41] Uredba (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i
 Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih
 načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost
 hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane
 (SL L 31, 1.2.2002., str. 1.).
 [42] Uredba (EZ) br. 767/2009 Europskog parlamenta i
 Vijeća od 13. srpnja 2009. o stavljanju na tržište i korištenju hrane za
 životinje, izmjeni Uredbe (EZ) br. 1831/2003 Europskog parlamenta i Vijeća
 i stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 79/373/EEZ, Direktive Komisije
 80/511/EEZ, direktiva Vijeća 82/471/EEZ, 83/228/EEZ, 93/74/EEZ, 93/113/EZ
 i 96/25/EZ te Odluke Komisije 2004/217/EZ (SL L 229, 1.9.2009., str. 1).
 [43] Direktiva 2001/18/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od
 12. ožujka 2001. o namjernom uvođenju u okoliš genetski modificiranih
 organizama i o stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 90/220/EEZ
 (SL L 106, 17.4.2001., str. 1.).
 [44] Uredba (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i
 Vijeća od 16. prosinca 2008. o prehrambenim aditivima (SL L 354,
 31.12.2008., str. 16.).
 [45] Uredba (EZ) br. Europskog parlamenta i Vijeća
 od 22. rujna 2003. o dodacima hrani za životinje (SL L 268,
 18.10.2003., str. 29.).
 [46] Uredba (EZ) br. 1332/2008 Europskog parlamenta i
 Vijeća od 16. prosinca 2008. o prehrambenim enzimima i o izmjeni Direktive
 Vijeća 83/417/EEZ, Uredbe Vijeća (EZ) br. 1493/1999, Direktive
 2000/13/EZ, Direktive Vijeća 2001/112/EZ i Uredbe (EZ) br. 258/97 (SL
 L 354, 31.12.2008., str. 7.)
 [47] Direktiva Vijeća 96/29/Euratom od 13. svibnja
 1996. o utvrđivanju osnovnih sigurnosnih normi za zaštitu zdravlja radnika
 i stanovništva od opasnosti od ionizirajućeg zračenja
 (SL L 159, 29.6.1996., str. 1.).
 [48] Uredba (EZ) br. 1829/2003 Europskog parlamenta i
 Vijeća od 22. rujna 2003. o genetski modificiranoj hrani i hrani za
 životinje (SL L 268, 18.10.2003., str. 1.).
 [49] Uredba (EZ) br. 1830/2003 Europskog parlamenta i
 Vijeća od 22. rujna 2003. o sljedivosti i označivanju genetski
 modificiranih organizama te sljedivosti hrane i hrane za životinje proizvedene
 od genetski modificiranih organizama i izmjeni Direktive 2001/18/EZ
 (SL L 268, 18.10.2003., str. 24.).
 [50] Direktiva 95/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od
 24. listopada 1995. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka
 i o slobodom protoku takvih podataka (SL L 281, 23.11.1995., str.
 31.).
 [51] Uredba (EZ) br. 765/2008 Europskog parlamenta i
 Vijeća od 9. srpnja 2008. o utvrđivanju zahtjeva za akreditaciju
 i za nadzor tržišta u odnosu na stavljanje proizvoda na tržište i o stavljanju
 izvan snage Uredbe (EEZ) br. 339/93 (SL L 218, 13.8.2008., str.
 30.).
 [52] Barem šest mjeseci nakon stupanja na snagu.
 [53] Activity-Based Management (upravljanje po djelatnostima) –
 ABB: Activity-Based Budgeting (priprema proračuna na temelju djelatnosti).
 [54] Kako je navedeno u članku 54. stavku 2. točkama
 (a) ili (b) Financijske uredbe.
 [55] Članak 110. Uredbe (EU) br. 1306/2013 Europskog
 parlamenta i Vijeća o financiranju, upravljanju i nadzoru zajedničke
 poljoprivredne politike.
 [56] Sanders, J (iz.) 2013.: Evaluation of the EU legislation
 on organic farming, Thünen Institute of Farm Economics http://ec.europa.eu/agriculture/evaluation/market-and-income-reports/organic-farming-2013_en.htm
 [57] Uredba (EU)
 br. 1307/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju
 pravila za izravna plaćanja poljoprivrednicima u programima potpore u
 okviru zajedničke poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage
 Uredbe Vijeća (EZ) br. 637/2008 i Uredbe Vijeća (EZ)
 br. 73/2009.
 [58] Uredba (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i
 Vijeća o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za
 ruralni razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ)
 br. 1698/2005.
 [59] Informacije o načinima upravljanja i upućivanju
 na Financijsku uredbu dostupne su na internetskim stranicama BudgWeb:http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
 [60] Dif. = diferencirana odobrena sredstva / nedif. =
 nediferencirana odobrena sredstva.
 [61] EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine.
 [62] Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalne
 zemlje kandidatkinje sa zapadnog Balkana.
 [63] Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi
 za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA”),
 neizravnih istraživanja, izravnih istraživanja.
 [64] Rezultati se odnose na proizvode i usluge koji se
 isporučuju (npr.: broj financiranih studentskih razmjena, kilometri
 izgrađenih prometnica itd.).
 [65] U skladu sa Zajedničkim okvirom za praćenje i
 evaluaciju ZPP-a, zajednički okviru za praćenje i evaluaciju
 uspostavit će se od 2014. nadalje i stoga će se tablice pokazatelja
 propisno popuniti kasnije.
 [66] Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi
 za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA”),
 neizravnih istraživanja, izravnih istraživanja.
 PRILOG I.
 OSTALI
 PROIZVODI IZ ČLANKA 2. STAVKA 1.
 –
 kvasci koji se upotrebljavaju kao hrana ili hrana
 za životinje,
 –
 pivo,
 –
 maté čaj,
 –
 ekstrakti, esencije i koncentrati kave, čaja i
 maté čaja te pripravci na temelju tih proizvoda ili na temelju kave,
 čaja i maté čaja; pržena cikorija i ostali prženi nadomjesci kave te
 njihovi ekstrakti, esencije i koncentrati,
 –
 voćni nektari,
 –
 kakao pasta, maslac, mast, ulje i prah;
 čokolada i ostali prehrambeni proizvodi koji sadržavaju kakao,
 –
 proizvodi od šećera,
 –
 proizvodi od žitarica, brašna, škroba ili mlijeka;
 slastičarski proizvodi,
 –
 juhe,
 –
 umaci,
 –
 kuhani obroci,
 –
 sladoled,
 –
 aromatizirani jogurti, jogurti koji sadržavaju
 dodano voće, orašaste plodove ili kakao,
 –
 morska sol,
 –
 prirodne gume i smole,
 –
 pelud,
 –
 pčelinji vosak,
 –
 eterična ulja,
 –
 jaka alkoholna pića, pod uvjetom da je etilni
 alkohol koji se upotrebljava za proizvodnju jakih alkoholnih pića
 isključivo poljoprivrednog podrijetla.
 PRILOG II.
 POSEBNA
 PRAVILA PROIZVODNJE IZ POGLAVLJA III.
 Dio
 I.: Pravila za proizvodnju bilja
 Osim pravila proizvodnje koja su utvrđena
 u člancima 7. do 10., na ekološku proizvodnju bilja primjenjuju se i
 pravila navedena u ovom dijelu.
 1.
 Opći zahtjevi
 1.1.
 Zabranjen je hidroponski uzgoj, to jest metoda
 uzgoja bilja čije se korijenje nalazi samo u otopini nutrijenata ili u
 inertnom mediju kojemu je dodana otopina nutrijenata.
 1.2.
 Sve primijenjene tehnike proizvodnje bilja moraju
 sprječavati ili smanjivati na najmanju moguću razinu
 onečišćenje okoliša.
 1.3.
 Prijelaz na ekološku proizvodnju
 1.3.1.
 Da bi se bilje i biljni proizvodi mogli smatrati
 ekološkim, pravila proizvodnje kako su utvrđena u ovoj Uredbi morala su
 biti primijenjena na česticama tijekom prijelaznog razdoblja od najmanje
 dvije godine prije sjetve ili, kod travnjaka ili krmnih trajnica, najmanje
 dvije godine prije njihove upotrebe kao hrane za životinje iz ekološkog uzgoja
 ili, kod trajnih kultura koje nisu krma, najmanje tri godine prije prve
 berbe/žetve ekoloških proizvoda.
 1.3.2.
 U slučajevima kada je zemljište
 onečišćeno proizvodima koji nisu odobreni za ekološku proizvodnju
 nadležno tijelo može donijeti odluku o produljenju prijelaznog razdoblja iz
 točke 1.3.1.
 1.3.3.
 U slučaju tretiranja sredstvom koje nije
 odobreno za ekološku proizvodnju nadležno tijelo zahtijeva novo prijelazno
 razdoblje u skladu s točkom 1.3.1.
 To se razdoblje može skratiti u sljedeća
 dva slučaja:
 (a)
 tretiranje sredstvom koje nije odobreno za ekološku
 proizvodnju provodi se kao dio obvezne mjere suzbijanja štetnika ili korova,
 uključujući karantenske organizme ili invazivne vrste, koju je
 naredilo nadležno tijelo države članice;
 (b)
 tretiranje sredstvom koje nije odobreno za ekološku
 proizvodnju provodi se kao dio znanstvenih ispitivanja koje je odobrilo
 nadležno tijelo države članice.
 1.3.4.
 U slučajevima iz točaka 1.3.2. i 1.3.3.,
 trajanje prijelaznog razdoblja utvrđuje se uzimajući u obzir
 sljedeće:
 (a)
 proces razgradnje predmetnog sredstva takav je da
 jamči da će na kraju prijelaznog razdoblja biti neznatna razina
 ostataka u tlu i, kod trajnih kultura, u biljci;
 (b)
 nakon tretiranja urode se ne smije prodavati
 upućujući na metode ekološke proizvodnje.
 1.3.5.
 Za zemljište povezano s ekološkim uzgojem stoke
 vrijede sljedeća posebna pravila o prijelaznom razdoblju:
 1.3.5.1.
 Pravila o prijelaznom razdoblju primjenjuju se na
 cijelu površinu proizvodne jedinice na kojoj se proizvodi hrana za životinje.
 1.3.5.2.
 Neovisno o točki 1.3.5.1., trajanje
 prijelaznog razdoblja može se skratiti na godinu dana za pašnjake i druge
 otvorene prostore koje upotrebljavaju životinje koje nisu biljojedi.
 1.4.
 Podrijetlo biljaka uključujući biljni
 reprodukcijski materijal
 1.4.1.
 Za proizvodnju biljaka i biljnih proizvoda
 upotrebljava se samo ekološki proizveden biljni reprodukcijski materijal. U tu
 svrhu, biljke namijenjene proizvodnji biljnoga reprodukcijskog materijala i,
 gdje je primjenjivo, matična biljka proizvedene su u skladu s ovom Uredbom
 barem u jednoj generaciji, ili u slučaju višegodišnjih kultura, barem u
 jednoj generaciji tijekom dviju sezona rasta.
 1.4.2.
 Upotreba biljnoga reprodukcijskog materijala koji
 nije iz ekološke proizvodnje
 Biljni reprodukcijski materijal koji nije iz ekološke
 proizvodnje može se upotrebljavati jedino ako potječe iz proizvodne
 jedinice koja prelazi na ekološku proizvodnju ili ako je to opravdano za
 upotrebu u istraživanju, ispitivanju u malim terenskim pokusima ili za potrebe
 očuvanja sorte koje je odobrilo nadležno tijelo države članice.
 1.5.
 Gospodarenje tlom i gnojidba
 1.5.1.
 U ekološkoj proizvodnji bilja primjenjuju se
 postupci obrade tla i uzgoja kultura kojima se održava ili povećava razina
 organskih tvari u tlu, povećava stabilnost i biološka raznolikost tla i
 sprječava zbijanje i erozija tla.
 1.5.2.
 Plodnost i biološka aktivnost tla održavaju se i
 povećavaju višegodišnjim plodoredom, koji uključuje mahunarke i druge
 kulture za zelenu gnojidbu te upotrebom stajskog gnojiva ili materijala
 organskog podrijetla, po mogućnosti kompostiranih, iz ekološke
 proizvodnje.
 1.5.3.
 Kada hranidbene potrebe bilja nije moguće
 zadovoljiti mjerama predviđenima u točkama 1.5.1. i 1.5.2., mogu se
 upotrebljavati jedino gnojiva i poboljšivači tla koji su odobreni za
 upotrebu u ekološkoj proizvodnji u skladu s člankom 19., i to u samo u
 mjeri u kojoj je to potrebno.
 1.5.4.
 Ukupna količina stajskog gnoja, kako je
 određen u Direktivi Vijeća 91/676/EEZ[1],
 koji se upotrebljava na poljoprivrednom gospodarstvu ne smije prelaziti 170 kg
 dušika godišnje po hektaru upotrijebljene poljoprivredne površine. To
 ograničenje vrijedi samo za stajski gnoj, osušeni stajski gnoj i
 dehidrirani gnoj peradi, kompostirane životinjske izmete, uključujući
 gnoj peradi, kompostirani stajski gnoj i tekuće životinjske izmete.
 1.5.5.
 Poljoprivredna gospodarstva s ekološkom
 proizvodnjom mogu sklopiti ugovore o suradnji u pisanom obliku isključivo
 s drugim poljoprivrednim gospodarstvima i poduzećima koja udovoljavaju
 pravilima ekološke proizvodnje, s ciljem raspodjele suvišnoga gnoja iz
 ekološkog uzgoja. Najviša dopuštena granica iz točke 1.5.4.
 izračunava se na temelju svih jedinica ekološke proizvodnje
 obuhvaćenih takvom suradnjom.
 1.5.6.
 Mogu se upotrebljavati pripravci mikroorganizama za
 poboljšanje cjelokupnog stanja tla ili raspoloživosti hranjivih tvari u tlu ili
 u usjevima.
 1.5.7.
 Za aktiviranje komposta mogu se upotrebljavati
 odgovarajući pripravci na bazi bilja ili pripravci mikroorganizama.
 1.5.8.
 Ne smiju se upotrebljavati mineralna dušična
 gnojiva.
 1.6.
 Nadzor nad štetnicima i korovima
 1.6.1.
 Sprečavanje štete koju uzrokuju štetnici i
 korovi u prvom se redu provodi zaštitom s pomoću:
 –
 prirodnih neprijatelja,
 –
 izbora vrsta, sorti i heterogenog materijala,
 –
 plodoreda,
 –
 tehnika obrade tla kao što je biofumigacija i
 –
 toplinskim procesima kao što su solarizacija i
 parenje tla (do u dubinu od najviše 10 cm).
 1.6.2.
 Kada se bilje ne može primjereno zaštiti od
 štetnika mjerama iz točke 1.6.1. ili ako se utvrdi da je neka kultura
 ugrožena, mogu se upotrebljavati jedino sredstva koja su odobreni za upotrebu u
 ekološkoj proizvodnji u skladu s člankom 19., i to u samo u potrebnom
 obimu.
 1.6.3.
 Kod proizvoda koji se upotrebljavaju u klopkama ili
 raspršivačima, osim feromonskih raspršivača, klopke ili
 raspršivači moraju spriječiti prodiranje tvari u okoliš i
 spriječiti dodir između tvari i usjeva koji se obrađuje. Klopke
 se nakon upotrebe sakupljaju i sigurno zbrinjavaju.
 1.7.
 Proizvodi koji se upotrebljavaju za
 čišćenje i dezinfekciju
 Što se tiče čišćenja i
 dezinfekcije, upotrebljavaju se samo sredstva za čišćenje i
 dezinfekciju u biljnoj proizvodnji koja su odobrena za upotrebu u ekološkoj
 proizvodnji u skladu s člankom 19.
 2.
 Zahtjevi u pogledu posebnog bilja ili
 biljnih proizvoda
 2.1.
 Pravila za uzgoj gljiva
 Za uzgoj gljiva mogu se upotrebljavati
 supstrati ako su kompostirani isključivo iz sljedećih sastojaka:
 (a)
 stajskog gnoja i životinjskog izmeta:
 i. s poljoprivrednih gospodarstava koja
 uzgajaju prema pravilima ekološke proizvodnje ili
 ii. iz točke 1.5.3. i to jedino ako
 proizvod iz točke i. nije dostupan i pod uvjetom da taj stajski gnoj i
 životinjski izmet ne premašuju 25 % mase ukupnih sastojaka supstrata prije
 kompostiranja, isključujući pokrivni materijal i dodanu vodu;
 (b)
 proizvoda poljoprivrednog podrijetla osim onih iz
 točke (a), s poljoprivrednih gospodarstava koja uzgajaju u skladu s
 pravilima ekološke proizvodnje;
 (c)
 treseta koji nije kemijski tretiran;
 (d)
 drva koje nakon sječe nije tretirano kemijskim
 proizvodima;
 (e)
 mineralnih proizvoda iz točke 1.5.3., vode i
 tla.
 2.2.
 Pravila za sakupljanje samoniklog bilja
 Sakupljanje divljih biljaka i dijelova divljih
 biljaka koje samoniklo rastu u neobrađenim područjima, šumama i
 poljoprivrednim područjima smatra se ekološkom proizvodnjom pod uvjetom
 da:
 (a)
 ta područja tijekom razdoblja od najmanje tri
 godine prije sakupljanja nisu bila tretirana nikakvim sredstvima osim onima
 koja su odobrena za upotrebu u ekološkoj proizvodnji u skladu s člankom
 19.;
 (b)
 sakupljanje ne utječe na stabilnost prirodnog
 staništa ili na održanje vrste u području sakupljanja.
 Dio
 II.: Pravila za uzgoj stoke
 Osim pravila proizvodnje koja su utvrđena
 u člancima 7., 8., 9. i 11., na uzgoj stoke primjenjuju se i pravila
 utvrđena u ovom dijelu.
 1.
 Opći zahtjevi
 1.1.
 Zabranjuje se uzgoj stoke bez zemljišta ako
 poljoprivrednik koji se bavi uzgojem stoke ne gospodari poljoprivrednim
 zemljištem i s drugim poljoprivrednikom nije sklopio pisani ugovor o suradnji.
 1.2.
 Prijelaz na ekološku proizvodnju
 1.2.1.
 Prijelazno razdoblje započinje najranije kada
 poljoprivrednik o svojoj djelatnosti obavijesti nadležna tijela i svoje
 gospodarstvo podvrgne sustavu kontrole u skladu s ovom Uredbom.
 1.2.2.
 U točki 2. navedena su prijelazna razdoblja za
 pojedine tipove uzgoja životinja.
 1.2.3.
 Životinje uzgojene i proizvodi životinjskog
 podrijetla proizvedeni tijekom prijelaznog razdoblja ne smiju se stavljati na
 tržište kao ekološki.
 1.2.4.
 Životinje i proizvodi životinjskog podrijetla mogu
 se smatrati ekološkima na kraju prijelaznog razdoblja ako postoji istovremeno
 prijelazno razdoblje za cjelokupnu proizvodnu jedinicu uključujući
 stoku, pašnjak i svako zemljište koje se upotrebljava za hranu za životinje.
 1.3.
 Podrijetlo životinja
 1.3.1.
 Životinje u ekološkoj proizvodnji moraju biti
 okoćene i uzgojene na ekološkom poljoprivrednom gospodarstvu.
 1.3.2.
 Životinje i njihovi proizvodi koji se na
 početku prijelaznog razdoblja već nalaze na poljoprivrednom
 gospodarstvu mogu se smatrati ekološkima po isteku prijelaznog razdoblja iz
 točke 2.;
 1.3.3.
 S obzirom na rasplod:
 (a)
 za razmnožavanje se primjenjuju prirodne metode;
 dopušteno je međutim i umjetno osjemenjivanje;
 (b)
 razmnožavanje se ne smije poticati terapijom
 hormonima ili sličnim tvarima, osim u slučaju da se radi o obliku
 veterinarskog terapeutskog tretmana pojedinačnih životinja;
 (c)
 drugi oblici umjetnog razmnožavanja kao što su
 kloniranje i prijenos embrija ne smiju se primjenjivati;
 (d)
 izbor pasmina mora biti primjeren i pridonositi
 sprječavanju patnje i izbjegavanju sakaćenja životinja;
 1.3.4.
 Pri odabiru pasmina ili sojeva vodi se računa
 o mogućnosti životinja da se prilagode lokalnim uvjetima bez ugrožavanja
 njihove dobrobiti, o njihovoj vitalnosti i otpornosti na bolest. Osim toga,
 pasmine ili sojevi životinja odabiru se tako da se izbjegnu određene
 bolesti ili zdravstveni problemi povezani s određenim pasminama ili
 sojevima koji se upotrebljavaju u intenzivnom uzgoju, kao što je stresni
 sindrom svinja, PSE sindrom (bijelo-mekano-vodnjikavo meso), iznenadna smrt,
 spontani pobačaj i težak porod koji zahtijeva carski rez. Prednost se daje
 autohtonim pasminama i sojevima.
 1.3.5.
 Radi rasploda na poljoprivredno se gospodarstvo
 mogu dopremiti životinje koje nisu ekološki uzgojene kada pasminama prijeti
 opasnost gubitka za poljoprivredu u skladu s Prilogom IV. Uredbi Komisije (EZ)
 br. 1974/2006,[2]
 a u tom slučaju životinje tih pasmina ne moraju nužno biti ženke koje se
 još nisu okotile.
 1.4.
 Hranidba
 1.4.1.
 Opći zahtjevi u pogledu hranidbe
 U pogledu hranidbe primjenjuju se
 sljedeća pravila:
 (a)
 hrana za životinje dobiva se u prvom redu s
 poljoprivrednog gospodarstva na kojem se stoka drži ili s drugih ekoloških
 gospodarstava na istom području;
 (b)
 stoka se hrani ekološkom hranom za životinje koja
 ispunjava prehrambene potrebe životinja u različitim fazama njihova
 razvoja U uzgoju stoke nije dopuštena restriktivna hranidba životinja;
 (c)
 zabranjeno je držanje stoke u uvjetima ili
 način hranjenja koji mogu uzrokovati anemiju;
 (d)
 postupci tovljenja u svakoj fazi postupka uzgoja su
 reverzibilni. Šopanje je zabranjeno.
 (e)
 uz izuzetak pčela, stoka ima stalan pristup
 ispaši ili vlaknastoj krmi;
 (f)
 ne smiju se upotrebljavati pospješivači rasta
 niti umjetne aminokiseline;
 (g)
 neodbijene se životinje moraju po mogućnosti
 hraniti majčinim mlijekom kroz određeno minimalno razdoblje;
 (h)
 krmiva mineralnog podrijetla, dodaci hrani za
 životinje, određeni proizvodi koji se upotrebljavaju u hranidbi životinja
 i pomoćne tvari u procesu proizvodnje upotrebljavaju se jedino ako su
 odobreni za upotrebu u ekološkoj proizvodnji u skladu s člankom 19.
 1.4.2.
 Ispaša na zajedničkom zemljištu i sezonska
 ispaša
 1.4.2.1.
 Ekološki uzgojene životinje mogu biti na ispaši na
 zajedničkom zemljištu pod uvjetom:
 (a)
 da se zajedničkim zemljištem u potpunosti
 gospodari u skladu s ovom Uredbom;
 (b)
 da sve životinje iz neekološkog uzgoja koje upotrebljavaju
 predmetno zemljište potječu iz sustava proizvodnje koji je istovrijedan
 jednom od onih iz članaka 28. i 30. Uredbe (EU) br. 1305/2013[3];
 (c)
 da se stočni proizvodi dobiveni od ekoloških
 životinja dok upotrebljavaju to zemljište ne smatraju ekološkima, osim ako se
 ne može dokazati primjerena odvojenost od životinja iz neekološkog uzgoja.
 1.4.2.2.
 Tijekom razdoblja sezonske ispaše životinje mogu
 pasti na neekološkom zemljištu kada se premještaju s jedne površine za ispašu
 na drugu. Uzimanje neekološke krme u obliku trave i druge vegetacije koju pasu
 životinje može trajati najviše 35 dana računajući odlazak na ispašu i
 povratak s ispaše.
 1.4.3.
 Hrana za životinje iz prijelaznog razdoblja
 1.4.3.1.
 Za poljoprivredna gospodarstva u prijelaznom
 razdoblju, do 15 % ukupne prosječne količine hrane kojom se hrani
 stoka može potjecati sa ispaše ili košnje trajnih pašnjaka ili zemljišta s
 trajnim krmnim biljem ili proteinskih usjeva, posijanih u okviru ekološkog
 gospodarenja zemljištem u prvoj godini prijelaznog razdoblja, pod uvjetom da
 čine dio istog gospodarstva. Hrana za životinje koja je u prvoj godini
 prijelaznog razdoblja ne smije se upotrebljavati za proizvodnju ekološke
 prerađene hrane za životinje. Kada se upotrebljava i hrana za životinje iz
 prijelaznog razdoblja i hrana za životinje sa zemljišta iz prve godine
 prijelaznog razdoblja, ukupan kombinirani postotak takve hrane za životinje ne
 smije prelaziti maksimalne postotke utvrđene u točki 1.4.3.2.
 1.4.3.2.
 Za ekološka poljoprivredna gospodarstva u prosjeku
 do 20 % obroka hrane za životinje može sadržavati hranu za životinje iz
 prijelaznog razdoblja, tj. hranu za životinje iz druge godine prijelaznog
 razdoblja. Za poljoprivredna gospodarstva u prijelaznom razdoblju, kada hrana
 za životinje proizvedena u prijelaznom razdoblju potječe sa samog
 gospodarstva, taj se postotak može povećati na 100.
 1.4.3.3.
 Vrijednosti navedene u točkama 1.4.3.1. i
 1.4.3.2. izračunavaju se godišnje kao postotak suhe tvari hrane za
 životinje biljnog podrijetla.
 1.4.4.
 Upotreba određenih krmiva i tvari u hrani za
 životinje
 Samo ekološka krmiva životinjskog podrijetla
 te krmiva i dodaci hrani za životinje koji su odobreni za upotrebu u ekološkoj
 proizvodnji u skladu s člankom 19. smiju se upotrebljavati u preradi
 ekološke hrane za životinje i u hranidbi ekoloških životinja.
 1.5.
 Zdravstvena zaštita
 1.5.1.
 Sprječavanje bolesti
 1.5.1.1.
 Sprječavanje bolesti temelji se na selekciji
 vrsta i sojeva, praksi upravljanja uzgojem, visoko kvalitetnoj hrani i
 tjelesnoj aktivnosti životinja, primjerenoj gustoći životinja te
 odgovarajućim i primjerenim nastambama koje se održavaju u higijenskim
 uvjetima.
 1.5.1.2.
 Dopuštena je primjena imunoloških
 veterinarsko-medicinskih proizvoda.
 1.5.1.3.
 Zabranjena je upotreba kemijski sintetiziranih
 alopatskih veterinarsko-medicinskih proizvoda ili antibiotika za preventivno
 liječenje.
 1.5.1.4.
 Zabranjena je upotreba pospješivača rasta ili
 prirasta (uključujući antibiotike, kokcidiostatike i druge umjetne
 pospješivače rasta) i upotreba hormona ili sličnih tvari za kontrolu
 reprodukcije ili za druge namjene (npr. indukciju ili sinkronizaciju estrusa).
 1.5.1.5.
 Za stoku podrijetlom iz neekoloških jedinica
 primjenjuju se posebne mjere kao što su pregledi ili razdoblja karantene,
 ovisno o lokalnim okolnostima.
 1.5.1.6.
 Što se tiče čišćenja i dezinfekcije,
 u zgradama i objektima za držanje životinja smiju se upotrebljavati samo
 proizvodi za čišćenje i dezinfekciju koji su odobreni za upotrebu u
 ekološkoj proizvodnji u skladu s člankom 19.
 1.5.1.7.
 Nastambe, ograde, oprema i pribor moraju biti
 pravilno očišćeni i dezinficirani kako bi se izbjegla unakrsna zaraza
 i razvoj organizama prijenosnika bolesti. Fekalije, mokraća i nepojedena
 ili razlivena hrana moraju se uklanjati onoliko često koliko je to
 potrebno kako bi se mirisi sveli na najmanju moguću mjeru i
 spriječilo privlačenje kukaca ili glodavaca. Sredstva protiv
 glodavaca (koja se upotrebljavaju samo u klopkama) i sredstva odobrena za
 upotrebu u ekološkoj proizvodnji u skladu s člankom 19. mogu se
 upotrebljavati za uklanjanje kukaca i drugih štetnika u zgradama i drugim
 objektima u kojima se drži stoka.
 1.5.2.
 Veterinarsko liječenje
 1.5.2.1.
 Ako unatoč preventivnim mjerama kojima se
 osigurava zdravlje životinja životinje obole ili se ozlijede, mora ih se odmah
 liječiti.
 1.5.2.2.
 Bolesti se odmah liječe kako bi se izbjegla
 patnja životinja; ako je upotreba fitoterapeutskih, homeopatskih i drugih
 proizvoda neprimjerena, mogu se upotrebljavati kada je to nužno i pod strogim
 uvjetima te pod nadzorom veterinara kemijski sintetizirani alopatski
 veterinarsko-medicinski proizvodi uključujući antibiotike. Osobito je
 potrebno odrediti ograničenja s obzirom na tijek liječenja i karence.
 1.5.2.3.
 Krmivima mineralnog podrijetla i dodacima hrani za
 životinje koji su odobreni za upotrebu u ekološkoj proizvodnji u skladu s
 člankom 19. te fitoterapeutskim i homeopatskim proizvodima daje se
 prednost u odnosu na kemijski sintetizirane alopatske veterinarske lijekove
 uključujući antibiotike pod uvjetom da je njihov terapijski
 učinak djelotvoran za predmetnu vrstu životinje i uvjete u kojima se
 provodi takvo liječenje.
 1.5.2.4.
 S izuzetkom cijepljenja, liječenja zbog
 parazita i obveznih programa iskorjenjivanja u kojima životinja ili skupina
 životinja prima više od tri terapije liječenja kemijski sintetiziranim
 alopatskim veterinarskim lijekovima uključujući antibiotike unutar
 razdoblja od 12 mjeseci ili više od jedne terapije liječenja, ako je
 njihov reproduktivni ciklus kraći od godine dana, predmetna stoka ili
 proizvodi koji se iz nje dobivaju ne smiju se prodavati kao ekološki proizvodi,
 a stoka mora biti podvrgnuta prijelaznim razdobljima iz točaka 1.2. i 2.
 1.5.2.5.
 Karenca između posljednjeg davanja alopatskog
 veterinarskog lijeka životinji u uobičajenim uvjetima primjene i dobivanja
 ekološki dobivene hrane od takvih životinja mora biti dvostruko dulja od
 karence iz članka 11. Direktive 2001/82/EZ ili, ako razdoblje nije
 navedeno, mora iznositi 48 sati.
 1.5.2.6.
 Dopušteni su tretmani vezani uz zaštitu zdravlja
 ljudi i životinja koji su propisani na temelju zakonodavstva Unije.
 1.6.
 Uvjeti smještaja i uzgojna praksa
 1.6.1.
 Izolacija, grijanje i ventilacija objekta
 osiguravaju da protok zraka, razina prašine, temperatura, relativna vlažnost
 zraka i koncentracija plina budu unutar granica kojima se osigurava dobrobit
 životinja. U objektu treba osigurati obilnu prirodnu ventilaciju i ulazak
 svjetlosti.
 1.6.2.
 Nastamba za životinje nije obvezna u
 područjima s odgovarajućim klimatskim uvjetima koji životinjama
 omogućuju da žive na otvorenom. Stoka ima stalni pristup otvorenim
 prostorima, po mogućnosti pašnjacima, kad god vremenski uvjeti i stanje
 tla to dopuštaju, osim ako se na temelju zakonodavstva Unije uvedu
 ograničenja i obveze vezane uz zaštitu zdravlja ljudi i životinja.
 Životinje imaju pristup natkrivenim prostorima ili sjenovitim područjima
 kako bi ih se zaštitilo od nepovoljnih vremenskih uvjeta.
 1.6.3.
 Broj životinja po jedinici površine u objektima
 mora biti takav da osigurava udobnost, dobrobit i ispunjava potrebe svojstvene
 vrsti životinje koje u prvom redu ovise o vrsti, pasmini i dobi životinja. Mora
 se voditi računa o etološkim potrebama životinja ovisno o veličini
 skupine i spolu životinja. Broj životinja po jedinici površine mora biti takav
 da osigurava dobrobit životinja na način da imaju dovoljno prostora za
 prirodno stajanje, kretanje, ležanje, okretanje, njegovanje, odnosno za sve
 prirodne položaje tijela i sve prirodne kretnje kao što su rastezanje i mahanje
 krilima.
 1.6.4.
 Najmanja površina za zatvorene i otvorene prostore
 te ostala obilježja smještaja za različite vrste i kategorije životinja
 navedeni su u točkama 2.1.4., 2.2.4., 2.3.4. i 2.4.5.
 1.6.5.
 Površine na otvorenome mogu biti djelomično
 natkrivene. Trijemovi se ne smatraju otvorenim površinama.
 1.6.6.
 Ukupan broj životinja po jedinici površine mora
 biti takav da ne prelazi granicu od 170 kg dušika godišnje po hektaru
 poljoprivredne površine.
 1.6.7.
 Za određivanje primjerenog broja životinja po
 jedinici površine iz točke 1.6.6. nadležno tijelo određuje uvjetna
 grla ekvivalentna granici iz točke 1.6.6., u skladu s vrijednostima koje
 su navedene u posebnim zahtjevima za pojedine vrste uzgoja životinja.
 1.7.
 Dobrobit životinja
 1.7.1.
 Sve osobe koje su uključene u skrb o
 životinjama moraju posjedovati potrebna osnovna znanja i vještine vezane uz
 zdravstvene potrebe i dobrobit životinja.
 1.7.2.
 Uzgojna praksa, uključujući broj
 životinja po jedinici površine te uvjete smještaja, osigurava da su zadovoljene
 razvojne, fiziološke i etološke potrebe životinja.
 1.7.3.
 Stoka ima stalni pristup otvorenim prostorima, po
 mogućnosti pašnjacima, kad god vremenski uvjeti i stanje tla to dopuštaju,
 osim ako se na temelju zakonodavstva Unije uvedu ograničenja i obveze
 vezane uz zaštitu zdravlja ljudi i životinja.
 1.7.4.
 Broj stoke ograničen je da ne bi došlo do
 prekomjerne ispaše, izrovanosti tla kopitima, erozije ili onečišćenja
 koje uzrokuju životinje ili širenje njihova gnoja.
 1.7.5.
 Ako se primjenjuju članak 8. stavak 5. i
 točka 1.4.2.2. ovog dijela, ekološke se životinje drže odvojeno od ostalih
 životinja.
 1.7.6.
 Zabranjeno je sapinjanje ili izolacija životinja,
 osim za pojedinačne životinje na ograničeno razdoblje i samo ako je
 to opravdano zbog veterinarskih razloga. Nadležna tijela mogu odobriti da se
 stoka u mikro-poduzećima sapinje ako stoku nije moguće čuvati u
 skupinama primjerenima njihovim etološkim potrebama, pod uvjetom da imaju
 pristup pašnjacima tijekom razdoblja ispaše, a kada ispaša nije moguća,
 najmanje dvaput tjedno imaju pristup površinama na otvorenom.
 1.7.7.
 Trajanje prijevoza stoke svedeno je na minimum.
 1.7.8.
 Svaka patnja svodi se na minimum tijekom cijelog
 života životinje, uključujući i vrijeme klanja.
 1.7.9.
 Zabranjeno je osakaćivanje životinja.
 1.7.10.
 Svaka se patnja životinje svodi na minimum
 primjenom odgovarajućih anestetika i/ili analgetika i radnjom koju kvalificirano
 osoblje obavlja samo kod najprimjerenije dobi životinje.
 1.7.11.
 Fizička kastracija dopuštena je kako bi se
 održala kvaliteta proizvoda i tradicionalne metode uzgoja, ali samo uz primjenu
 odgovarajućih anestetika ili analgetika i radnjom koju kvalificirano
 osoblje obavlja samo kod najprimjerenije dobi životinje.
 1.7.12.
 Ukrcavanje i iskrcavanje životinja obavljaju se bez
 primjene bilo koje vrste električne stimulacije za prisiljavanje
 životinja. Zabranjeno je upotrebljavanje alopatskih sredstava za smirivanje prije
 ili tijekom prijevoza.
 2.
 Zahtjevi u pogledu određenih
 životinjskih vrsta
 2.1.
 Proizvodnja goveda, ovaca i koza
 2.1.1.
 Prijelaz na ekološku proizvodnju
 Da bi se goveda, ovce i koze te njihovi
 proizvodi mogli smatrati ekološkima, pravila proizvodnje navedena u ovoj Uredbi
 morala su biti primjenjivana najmanje:
 (a)
 12 mjeseci kod goveda za proizvodnju mesa, a u
 svakom slučaju najmanje tri četvrtine trajanja njihova dotadašnjeg
 života;
 (b)
 šest mjeseci u slučaju ovaca i koza te
 životinja za proizvodnju mlijeka.
 2.1.2.
 Hranidba
 U pogledu hranidbe primjenjuju se
 sljedeća pravila:
 (a)
 goveda, ovce i koze imaju pristup pašnjacima kad
 god to uvjeti dopuštaju;
 (b)
 neovisno o točki (a), muške životinje vrste
 goveda starije od godinu dana imaju pristup ispaši ili površini na otvorenome;
 (c)
 u slučajevima kada goveda, ovce i koze imaju
 pristup pašnjacima tijekom razdoblja ispaše i kada sustav zimskog smještaja
 životinjama pruža slobodu kretanja, obveza osiguravanja površina na otvorenome
 tijekom zimskih mjeseci može se zanemariti;
 (d)
 osim tijekom godišnjeg razdoblja sezonske ispaše iz
 točke 1.4.2.2., najmanje 90 % hrane za životinje mora potjecati sa samoga
 poljoprivrednog gospodarstva ili, kada to nije izvodivo, mora biti proizvedeno
 u suradnji s drugim ekološkim poljoprivrednim gospodarstvima u istoj regiji;
 (e)
 sustavi uzgoja goveda, ovaca i koza moraju se
 temeljiti na maksimalnoj upotrebi ispaše prema raspoloživosti pašnjaka u
 različitim razdobljima godine. Najmanje 60 % suhe tvari u dnevnim obrocima
 goveda, ovaca i koza mora činiti vlaknasta krma, svježa ili suha krma ili
 silaža. Za životinje koje se upotrebljavaju za proizvodnju mlijeka dopušta se
 smanjenje na 50 % suhe tvari u razdoblju od najviše tri mjeseca tijekom rane
 laktacije;
 (f)
 sva neodbijena telad, janjad i jarad mora biti
 hranjena po mogućnosti majčinim mlijekom, i to telad najmanje tri
 mjeseca, a janjad i jarad najmanje 45 dana.
 2.1.3.
 Posebni uvjeti smještaja
 U pogledu uvjeta smještaja primjenjuju se
 sljedeća pravila:
 (a)
 prostor za smještaj goveda, ovaca i koza ima
 glatke, ali ne skliske podove. Najmanje polovica površine zatvorenog prostora,
 kako je navedena u tablici o minimalnim površinama za goveda, ovce i koze u
 točki 2.1.4., mora biti puna, što znači da nije ni rebrasta ni
 rešetkaste konstrukcije;
 (b)
 smještaj ima udobnu, čistu, suhu i dovoljno
 veliku površinu za ležanje/odmaranje koja se sastoji od čvrste
 konstrukcije koja nije rebrasta. Na površini za odmaranje postoji široka stelja
 nastrta slamom. Stelja se sastoji od slame ili drugog odgovarajućeg
 prirodnog materijala. Stelja se može oplemeniti i obogatiti bilo kojim
 mineralnim proizvodom koji je odobren kao gnojivo ili poboljšivač tla za
 upotrebu u ekološkoj proizvodnji u skladu s člankom 19.;
 (c)
 neovisno o članku 3. stavku 1. podstavku 1.
 točki (a) i članku 3. stavku 1. podstavku 2. Direktive Vijeća
 2008/119/EC[4],
 zabranjen je smještaj teladi u pojedinačne odjeljke nakon dobi od jednog
 tjedna, osim za pojedinačne životinje na određeno razdoblje i samo
 ako je to opravdano zbog veterinarskih razloga.
 2.1.4.
 Broj životinja po jedinici površine
 Broj goveda, ovaca i koza po hektaru mora biti
 u sljedećim granicama:
 Razred ili vrsta || Najveći mogući broj životinja po hektaru ekvivalent količini od 170 kg N/ha/godišnje
 Telad za tov || 5
 Ostala goveda mlađa od godine dana || 5
 Mužjaci goveda od jedne do manje od dvije godine starosti || 3,3
 Ženke goveda od jedne do manje od dvije godine starosti || 3,3
 Mužjaci goveda stari dvije godine ili više godina || 2
 Rasplodne junice || 2,5
 Tovne junice || 2,5
 Krave muzare || 2
 Krave muzare izdvojene za klanje || 2
 Ostale krave || 2,5
 Koze || 13,3
 Ženke ovaca || 13,3
 Najmanje površine u zatvorenom prostoru i
 otvorenom prostoru i druge karakteristike smještaja goveda, ovaca i koza su
 sljedeće:
 || Unutarnja površina (neto površina namijenjena za životinje) || Vanjska površina (površina za kretanje, bez pašnjaka)
 || minimalno žive mase (kg) || M2/grlo || M2/grlo
 Goveda za rasplod i tov || do 100 || 1,5 || 1,1
 do 200 || 2,5 || 1,9
 do 350 || 4,0 || 3
 više od 350 || 5 s najmanje 1 m2/100 kg || 3,7 s najmanje 0,75 m2/100 kg
 Krave muzare || || 6 || 4,5
 Bikovi za rasplod || || 10 || 30
 Ovce i koze || || 1,5 ovca/koza || 2,5
 || 0,35 janje/kozlić || 2,5 s 0,5 po janjetu/kozliću
 2.2.
 Proizvodnja kopitara
 2.2.1.
 Prijelaz na ekološku proizvodnju
 Da bi se kopitari i njihovi proizvodi mogli
 smatrati ekološkima, pravila proizvodnje navedena u ovoj Uredbi morala su biti
 primjenjivana najmanje:
 (a)
 12 mjeseci, za proizvodnju mesa, a u svakom
 slučaju najmanje tri četvrtine trajanja njihova dotadašnjeg života;
 (b)
 šest mjeseci u slučaju životinja a proizvodnju
 mlijeka.
 2.2.2.
 Hranidba
 U pogledu hranidbe primjenjuju se
 sljedeća pravila:
 (a)
 kopitari imaju pristup pašnjacima kad god to uvjeti
 dopuštaju;
 (b)
 u slučajevima kada kopitari imaju pristup
 pašnjacima tijekom razdoblja ispaše i kada sustav zimskog smještaja životinjama
 pruža slobodu kretanja, obveza osiguravanja površina na otvorenome tijekom
 zimskih mjeseci može se zanemariti;
 (c)
 osim tijekom godišnjeg razdoblja sezonske ispaše iz
 točke 1.4.2.2., najmanje 90 % hrane za životinje mora potjecati sa samog
 poljoprivrednog gospodarstva ili, kada to nije izvodljivo, mora biti
 proizvedeno u suradnji s drugim ekološkim poljoprivrednim gospodarstvima u
 istoj regiji;
 (d)
 sustave uzgoja za kopitare treba temeljiti na
 maksimalnoj upotrebi ispaše prema raspoloživosti pašnjaka u različitim
 razdobljima godine. Najmanje 60 % suhe tvari u dnevnim obrocima kopitara mora
 činiti vlaknasta krma, svježa ili suha krma ili silaža;
 (e)
 neodbijena mladunčad kopitara mora se po
 mogućnosti hraniti majčinim mlijekom u razdoblje od najmanje tri
 mjeseca;
 2.2.3.
 Posebni uvjeti smještaja
 U pogledu uvjeta smještaja primjenjuju se
 sljedeća pravila:
 (a)
 prostor za smještaj kopitara ima glatke, ali ne
 skliske podove. Najmanje polovina površine zatvorenog prostora, kako je
 navedena u tablici o minimalnim površinama za kopitare u točki 2.2.4. mora
 biti puna, što znači da nije ni rebrasta ni rešetkaste konstrukcije;
 (b)
 smještaj ima udobnu, čistu, suhu i dovoljno
 veliku površinu za ležanje/odmaranje koja se sastoji od čvrste
 konstrukcije koja nije rebrasta. Na površini za odmaranje postoji široka stelja
 nastrta slamom. Stelja se sastoji od slame ili drugog odgovarajućeg
 prirodnog materijala. Stelja se može oplemeniti i obogatiti bilo kojim
 mineralnim proizvodom koji je odobren kao gnojivo ili poboljšivač tla za
 upotrebu u ekološkoj proizvodnji u skladu s člankom 19.
 2.2.4.
 Broj životinja po jedinici površine
 Broj kopitara po hektaru mora biti u sljedećim
 granicama:
 Razred ili vrsta || Najveći mogući broj životinja po hektaru ekvivalent količini od 170 kg N/ha/godišnje
 Kopitari stariji od šest mjeseci || 2
 Najmanje površine u zatvorenom prostoru i
 otvorenom prostoru i druge karakteristike smještaja kopitara su sljedeće:
 || Unutarnja površina (neto površina namijenjena za životinje) || Vanjska površina (površina za kretanje, bez pašnjaka)
 || minimalno žive mase (kg) || M2/grlo || M2/grlo
 Kopitari za rasplod i tov || do 100 || 1,5 || 1,1
 do 200 || 2,5 || 1,9
 do 350 || 4,0 || 3
 više od 350 || 5 s najmanje 1 m2/100 kg || 3,7 s najmanje 0,75 m2/100 kg
 2.3.
 Proizvodnja svinja
 2.3.1.
 Prijelaz na ekološku proizvodnju
 Da bi se svinje i njihovi proizvodi mogli
 smatrati ekološkima, pravila proizvodnje navedena u ovoj Uredbi morala su biti
 primjenjivana najmanje šest mjeseci.
 2.3.2.
 Hranidba
 U pogledu hranidbe primjenjuju se
 sljedeća pravila:
 (a)
 najmanje 60 % hrane za životinje mora potjecati sa
 samoga poljoprivrednog gospodarstva ili, kada to nije izvodivo, mora biti
 proizvedeno u istoj regiji u suradnji s drugim ekološkim poljoprivrednim
 gospodarstvima ili subjektima u poslovanju s hranom za životinje;
 (b)
 sva neodbijena mladunčad svinja mora se po
 mogućnosti hraniti majčinim mlijekom u razdoblje od najmanje 40 dana;
 (c)
 vlaknasta krma, svježa ili sušena krma ili silaža
 dodaju se dnevnom obroku za svinje.
 2.3.3.
 Posebni uvjeti smještaja
 U pogledu uvjeta smještaja primjenjuju se
 sljedeća pravila:
 (a)
 prostor za smještaj svinja ima glatke, ali ne
 skliske podove. Najmanje polovica površine zatvorenog prostora, kako je
 navedena u tablici o minimalnim površinama za svinje u točki 2.3.4., mora
 biti puna, što znači da nije ni rebrasta ni rešetkaste konstrukcije;
 (b)
 nastamba za svinje ima udobnu, čistu, suhu i
 dovoljno veliku površinu za ležanje/odmaranje koja se sastoji od čvrste
 konstrukcije koja nije rebrasta. Na površini za odmaranje postoji široka stelja
 nastrta slamom. Stelja se sastoji od slame ili drugog odgovarajućeg
 prirodnog materijala. Stelja se može oplemeniti i obogatiti bilo kojim
 mineralnim proizvodom koji je odobren kao gnojivo ili poboljšivač tla za upotrebu
 u ekološkoj proizvodnji u skladu s člankom 19.;
 (c)
 krmače moraju biti u skupini, osim u
 posljednjem stadiju suprasnosti i tijekom laktacije;
 (d)
 prasad se ne smije držati na podovima bez nagiba
 ili u kavezima za prasad;
 (e)
 površine na kojima se svinje kreću moraju omogućivati
 izbacivanje izmeta i rovanje. Za rovanje se mogu upotrebljavati različiti
 supstrati.
 2.3.4.
 Broj životinja po jedinici površine
 Broj svinja po hektaru mora biti u
 sljedećim granicama:
 Razred ili vrsta || Najveći mogući broj životinja po hektaru ekvivalent količini od 170 kg N/ha/godišnje
 Prasad || 74
 Krmače za rasplod || 6,5
 Svinje za tov || 14
 Ostale svinje || 14
 Najmanje površine u zatvorenom prostoru i
 otvorenom prostoru i druge karakteristike smještaja svinja su sljedeće:
 || Unutarnja površina (neto površina namijenjena za životinje) || Vanjska površina (površina za kretanje, bez pašnjaka)
 || minimalno žive mase (kg) || M2/grlo || M2/grlo
 Krmače koje su se oprasile s prasadi starom do 40 dana || || 7,5 po krmači || 2,5
 Svinje za tov || do 50 || 0,8 || 0,6
 do 85 || 1,1 || 0,8
 do 110 || 1,3 || 1
 Prasad || starija 40 dana i mase do 30 kg || 0,6 || 0,4
 Rasplodne svinje || || 2,5 za ženku || 1,9
 || 6 za mužjaka Ako se obori upotrebljavaju za prirodni pripust: 10 m2/nerastu || 8,0
 2.4.
 Proizvodnja peradi
 2.4.1.
 Prijelaz na ekološku proizvodnju
 Da bi se perad i njihovi proizvodi mogli
 smatrati ekološkima, pravila proizvodnje navedena u ovoj Uredbi morala su biti
 primjenjivana najmanje:
 (a)
 deset tjedana za perad za proizvodnju mesa,
 dovedenu prije dostizanja starosti od tri dana;
 (b)
 šest tjedana kod peradi za dobivanje jaja.
 2.4.2.
 Podrijetlo peradi
 Perad se mora ili uzgajati do dostizanja
 minimalne dobi ili mora potjecati od spororastućih sojeva peradi koje je
 odredilo nadležno tijelo. Ako poljoprivrednik ne upotrebljava spororastuće
 sojeve peradi, najmanja dopuštena dob kod klanja je sljedeća:
 (a)
 81 dan za piliće;
 (b)
 150 dana za kopune;
 (c)
 49 dana za pekinške patke;
 (d)
 70 dana za ženke mošusne patke;
 (e)
 84 dana za mužjake mošusne patke;
 (f)
 92 dana za divlje patke;
 (g)
 94 dana za biserke;
 (h)
 140 dana za mužjake purana i guske za pečenje
 i
 (i)
 100 dana za ženke purana.
 2.4.3.
 Hranidba
 U pogledu hranidbe primjenjuju se
 sljedeća pravila:
 (a)
 najmanje 60 % hrane za životinje mora potjecati sa
 samoga poljoprivrednog gospodarstva ili, kada to nije izvodivo, mora biti
 proizvedeno u istoj regiji u suradnji s drugim ekološkim poljoprivrednim
 gospodarstvima ili subjektima u poslovanju s hranom za životinje;
 (b)
 vlaknasta krma, svježa ili sušena krma ili silaža
 dodaju se dnevnom obroku.
 2.4.4.
 Posebni uvjeti smještaja
 U pogledu uvjeta smještaja primjenjuju se
 sljedeća pravila:
 (a)
 perad se ne drži u kavezima;
 (b)
 vodena perad ima pristup tekućici, ribnjaku,
 jezeru ili bazenu kad god vremenski i higijenski uvjeti to dopuštaju kako bi se
 poštovale posebne potrebe njihove vrste i zahtjevi za dobrobit životinja; kad
 vremenski uvjeti to ne dopuštaju, imaju pristup vodi u koju mogu uroniti glavu
 kako bi očistile perje;
 (c)
 perad ima pristup površini na otvorenom u trajanju
 od najmanje jedne trećine njihovog života. Površine na otvorenome za perad
 uglavnom su pokrivene vegetacijom i imaju zaštitne objekte i pticama
 omogućuju jednostavan pristup primjerenom broju korita za napajanje;
 (d)
 ako se perad drži u zatvorenom prostoru zbog
 ograničenja ili obveza uvedenih na temelju zakonodavstva Unije, mora imati
 stalan pristup dostatnim količinama vlaknaste krme i primjerenoj sirovini
 kako bi zadovoljila svoje etološke potrebe;
 (e)
 objekti za svu perad zadovoljavaju sljedeće
 uvjete:
 i. najmanje jedna trećina površine
 poda je puna, to jest, nije ni rebraste ni rešetkaste konstrukcije te je
 pokrivena steljom kao što je slama, strugotina drva, pijesak ili treset;
 ii. u peradarskim objektima za nesilice
 dovoljno velik dio prostora poda za kokoši dostupan je za prikupljanje izmeta;
 iii. moraju imati prečke koje
 veličinom i brojem odgovaraju veličini jata i ptica kako je navedeno
 u točki 2.4.5. u tablici o najmanjim površinama u zatvorenom prostoru i
 otvorenom prostoru i drugim karakteristikama smještaja peradi;
 iv. s vanjske strane nastambe,
 uključujući i mogući trijem, postoje otvori za ulaz i izlaz
 dostatne veličine za prolaz ptice, pri čemu sveukupna duljina tih
 otvora mora iznositi najmanje 4 m na 100 m površine nastambe koja je na
 raspolaganju pticama. Ako postoji trijem, unutarnji otvori između nastambe
 i trijema moraju imati sveukupnu duljinu od 2 m na 100 m površine nastambe.
 Mora biti omogućen 24-satni pristup trijemu;
 v. objekti za perad izgrađeni su tako
 da je svim pticama omogućen jednostavan pristup površini na otvorenome,
 tj. najveća udaljenost od bilo koje točke unutar nastambe do
 najbližega vanjskog otvora ne smije biti veća od 15 m;
 vi. višeredni sustavi ne smiju imati više od
 tri reda upotrebljive površine uključujući podnu površinu. Visina
 između pojedinih redova ili međupovršina kao što su površine za
 gnijezda ne smije biti veća od 1 m. Više etaže moraju biti takve da je
 moguće automatizirano izgnojavanje;
 (f)
 prirodno svjetlo može se nadopuniti umjetnim
 sredstvima kako bi osiguralo najviše 16 sati svjetla dnevno s neprekidnim
 noćnim trajanjem odmora bez umjetnog svjetla u trajanju od najmanje osam
 sati;
 (g)
 nastambe se moraju isprazniti od životinja između
 svakog turnusa uzgoja peradi. U tom se vremenu zgrade i oprema moraju
 očistiti i dezinficirati. Osim toga, kada se završi svaki proizvodni
 turnus peradi, ograđen prostor za perad mora u razdoblju koje odredi
 država članice ostati prazan kako bi se bilju omogućilo da ponovno
 naraste. Ti zahtjevi ne vrijede za perad koja se ne uzgaja u turnusima, ne drži
 u ograđenim prostorima i slobodno se kreće tijekom dana.
 2.4.5.
 Broj životinja po jedinici površine
 Najveći broj životinja po hektaru mora
 biti u sljedećim granicama:
 Razred ili vrsta || Najveći mogući broj životinja po hektaru ekvivalent količini od 170 kg N/ha/godišnje
 Tovni pilići || 580
 Kokoši nesilice || 230
 Najmanje površine u zatvorenom prostoru i
 otvorenom prostoru i druge karakteristike smještaja za ptice vrste Gallus
 gallus su sljedeće:
 || Rasplodna/roditeljska perad || Pomladak || Tovna perad || Kopuni || Nesilice
 Dob || Rasplodna perad || Pilenke 0 – 8 tjedana || Pilenke 9 – 18 tjedana || Početna faza tova 0 – 21 tjedan || Završna faza tova 22 do 81 dan || 22 – 150 dana || Nesilice starije od 19 tjedana
 Broj životinja po jedinici površine u nastambi (ptica po m2 upotrebljive površine) za fiksne i pomične nastambe || 6 ptica || 24 ptice s najviše 21 kg žive mase po m2 || 15 ptice s najviše 21 kg žive mase po m2 || 20 ptice s najviše 21 kg žive mase po m2 || 10 ptice s najviše 21 kg žive mase po m2 || 10 ptice s najviše 21 kg žive mase po m2 || 6 ptica
 Prečke (cm) || || || || || 18
 Višeredni sustavi - dodatna ograničenja/m2 podne površine (uključujući trijem ako je omogućen 24-satni pristup) || 9 ptica || 36 ptica isključujući površinu trijema || 22 ptice || Obično nije primjenjivo || 9 ptica
 Ograničenja za veličinu jata || 3 000 uključujući mušku perad || 10 000 * || 3 300 || 10 000 * || 4 800 || 2 500 || 3 000
 Broj ptica po jedinici površine ispusta (m2/ptica), pod uvjetom da nije premašena granica od 170 kg N/ha/godišnje || 4 || 1 || 4 || 1 || 4 || 4 || 4
 * može se podijeliti
 tako bude 3 x 3000 ili 2 x 4800 turnusa
 Najmanje površine u zatvorenom prostoru i
 otvorenom prostoru i druge karakteristike smještaja za ptice vrste Gallus
 gallus su sljedeće:
 || Purani || Guske || Patke || Biserke
 Vrsta || Muški || Ženske || Svi || Pekinške patke || Mužjaci mošusne patke || Ženke mošusne patke || Divlje patke || Svi
 Broj životinja po jedinici površine u nastambi (ptica po m2 upotrebljive površine) za fiksne i pomične nastambe || 10 s najviše 21 kg žive mase po m2 || 10 s najviše 21 kg žive mase po m2 || 10 s najviše 21 kg žive mase po m2 || 10 s najviše 21 kg žive mase po m2 || 10 s najviše 21 kg žive mase po m2 || 10 s najviše 21 kg žive mase po m2 || 10 s najviše 21 kg žive mase po m2 || 10 s najviše 21 kg žive mase po m2
 Prečke (cm) || 40 || 40 || Obično nije primjenjivo || Obično nije primjenjivo || 40 || 40 || Obično nije primjenjivo || 20
 Ograničenja za veličinu jata || 2 500 || 2 500 || 2 500 || 4 000 ženskih 3 200 muških || 3 200 || 4 000 || 3 200 || 5 200
 Broj ptica po jedinici površine ispusta (m2/ptica) pod uvjetom da nije premašena granica od 170 kg N/ha/godišnje || 10 || 10 || 15 || 4,5 || 4,5 || 4,5 || 4,5 || 4
 2.4.6.
 Pristup površinama na otvorenome
 U pogledu pristupa površinama na otvorenome
 primjenjuju se sljedeća pravila:
 (a)
 perad ima pristup površini na otvorenome u trajanju
 od najmanje jedne trećine svojeg života. Od najranije joj se dobi mora
 omogućiti, koliko je god to izvodivo, da tijekom dana ima stalan pristup
 otvorenim površinama kad god to dopušta fiziološko stanje i fizički
 uvjeti, osim u slučaju privremenih zabrana uvedenih na temelju zakonodavstva
 Unije;
 (b)
 površine na otvorenome za perad uglavnom su obrasle
 vegetacijom koju čine različite bilje i imaju zaštitne objekte i
 pticama omogućuju jednostavan pristup primjerenom broju korita za
 napajanje; Vegetacija na površini na otvorenome mora se redovito uklanjati i
 odnositi kako bi se smanjila mogućnost nastanka viška hranjivih tvari.
 Otvorene se površine ne smiju prostirati više od 150 m u promjeru od najbližeg
 otvora na nastambi za perad. Međutim, udaljenost od 350 m od najbližeg
 otvora na nastambi dopuštena je pod uvjetom da je dovoljan broj natkrivenih
 prostora i korita za vodu u ravnomjerno raspoređeni po čitavoj
 otvorenoj površini s barem četiri natkrivena prostora po hektaru;
 (c)
 u uvjetima kada, primjerice, zbog dugotrajnoga
 snježnog pokrivača ili sušnih vremenskih uvjeta nema dovoljno hrane na
 površini za slobodno kretanje peradi, mora ih se dodatno hraniti vlaknastom
 krom;
 (d)
 ako se perad drži u zatvorenom prostoru zbog
 ograničenja ili obveza uvedenih na temelju zakonodavstva Unije, mora imati
 stalan pristup dostatnim količinama vlaknaste krme i primjerenoj sirovini
 kako bi zadovoljila svoje etološke potrebe.
 2.4.7.
 Dobrobit životinja
 Zabranjeno je uklanjanje perja sa žive peradi;
 2.5.
 Pčelarstvo
 2.5.1.
 Prijelaz na ekološku proizvodnju
 Proizvodi pčelarstva mogu se prodavati
 upućivanjem na ekološku proizvodnju samo ako su se pravila ekološke
 proizvodnje poštovala tijekom najmanje godinu dana.
 Tijekom prijelaznog razdoblja vosak se mora
 zamijeniti voskom koji potječe iz ekološkog pčelarstva.
 2.5.2.
 Podrijetlo pčela
 Kod pčela se prednost se daje vrsti Apis
 mellifera i njezinim lokalnim ekotipovima.
 2.5.3.
 Hranidba
 U pogledu hranidbe primjenjuju se
 sljedeća pravila:
 (a)
 na kraju proizvodne sezone košnicama se ostavljaju
 dostatne zalihe meda i cvjetnog praha za preživljavanje zimi;
 (b)
 hranidba pčelinjih zajednica dopuštena je samo
 kada je preživljavanje zajednice dovedeno u opasnost zbog klimatskih uvjeta.
 Hrani ih se ekološkim medom, ekološkim šećernim sirupom ili ekološkim
 šećerom.
 2.5.4.
 Posebna pravila o sprječavanju bolesti i
 veterinarskom liječenju u pčelarstvu
 U pogledu sprječavanja bolesti i
 veterinarskog liječenja primjenjuju se sljedeća pravila:
 (a)
 za potrebe zaštite okvira, košnica i saća,
 posebno od štetnika, dopuštena su samo sredstva protiv glodavaca (koja se
 stavljaju u klopke) i odgovarajući proizvodi koji su odobreni za upotrebu
 u ekološkoj proizvodnji u skladu s člankom 19.;
 (b)
 dopuštena je mehanička dezinfekcija
 pčelinjaka, na primjer parom ili neposrednim plamenom;
 (c)
 dopušteno je uništavanje trutovskog legla samo ako
 ima za cilj izoliranje zaraženosti parazitom Varroa destructor;
 (d)
 ako se unatoč svim preventivnim mjerama
 pčelinje zajednice razbole ili zaraze, odmah se moraju liječiti i
 prema potrebi premjestiti u pčelinjake u izolaciji;
 (e)
 u slučaju zaraze parazitom Varroa
 destructor mogu se upotrebljavati mravlja kiselina, mliječna kiselina,
 octena kiselina i oksalna kiselina, kao i mentol, timol, eukaliptol ili kamfor;
 (f)
 ako se liječenje provodi kemijski
 sintetiziranim alopatskim proizvodima, tijekom tog razdoblja tretirane se
 pčelinje zajednice stavljaju u pčelinjake u izolaciji i sav se vosak
 zamjenjuje voskom iz ekološkog pčelarstva. Nakon toga na takve se
 pčelinje zajednice primjenjuje jednogodišnje prijelazno razdoblje
 utvrđeno u točki 2.5.1.;
 (g)
 točka (f) ne primjenjuje se na proizvode koji
 su odobreni za upotrebu u ekološkoj proizvodnji u skladu s člankom 19.
 2.5.5.
 Posebni uvjeti smještaja u pčelarstvu
 U pogledu uvjeta smještaja primjenjuju se
 sljedeća pravila:
 (a)
 pčelinjaci se postavljaju na područjima
 koja osiguravaju izvore nektara i peluda koje čine prije svega ekološki
 uzgojene kulture ili, prema potrebi, prirodna vegetacija ili konvencionalno
 upravljane šume ili kulture koje se obrađuju metodama koje imaju vrlo mali
 utjecaj na okoliš;
 (b)
 pčelinjaci se drže na dovoljnoj udaljenosti od
 izvora koji mogu dovesti do onečišćenja pčelarskih proizvoda ili
 loše utjecati na zdravlje pčela;
 (c)
 smještaj je pčelinjaka takav da unutar
 radijusa od 3 km od pčelinjaka izvore nektara i cvjetnog praha čine
 uglavnom ekološki uzgojene kulture ili samoniklo bilje ili kulture tretirane
 postupcima s malim utjecajem na okoliš koji su ekvivalentni onima iz
 članaka 28. i 30. Uredbe (EU) br. 1305/2013 i koji ne mogu utjecati na
 ekološko obilježje pčelarske proizvodnje. Navedeni se zahtjevi ne
 primjenjuju u razdoblju bez cvatnje ili kada su pčelinje zajednice u
 mirovanju;
 (d)
 košnice i materijali koji se upotrebljavaju u
 pčelarstvu uglavnom se izrađuju od prirodnih materijala koji ne
 predstavljaju opasnost od onečišćenja okoliša ili proizvoda
 pčelarstva.
 2.5.6.
 Posebna pravila o praksama u pčelarstvu
 U pogledu praksi u pčelarstvu primjenjuju
 se sljedeća pravila:
 (a)
 pčelinji vosak za nove osnove potječe iz
 jedinica ekološkog uzgoja;
 (b)
 u košnicama se smiju upotrebljavati samo prirodni
 proizvodi kao što su propolis, vosak i biljna ulja;
 (c)
 zabranjeno je upotrebljavanje kemijskih sintetskih
 sredstava za odbijanje insekata tijekom vrcanja meda;
 (d)
 zabranjeno je upotrebljavanje voštanih saća za
 vrcanje meda;
 (e)
 pčelarstvo se ne smatra ekološkim ako se
 odvija u regijama ili područjima koje su države članice odredile regijama
 ili područjima u kojima pčelarstvo nije izvodivo.
 2.5.7.
 Dobrobit životinja
 U pogledu dobrobiti životinja primjenjuju se
 sljedeća pravila:
 (a)
 zabranjeno je uništavanje pčela u saćama
 kao metoda sakupljanja pčelarskih proizvoda;
 (b)
 sakaćenje poput rezanja krila pčelinjim
 maticama je zabranjeno.
 Dio
 III.: Pravila proizvodnje za morske alge i životinje iz akvakulture
 1.
 Definicije
 Za potrebe ovog dijela primjenjuju se
 sljedeće definicije:
 (1)
 „zatvoreni recirkulacijski objekt za akvakulturu”
 znači objekt u kojem se odvija akvakultura u zatvorenom okolišu na zemlji
 ili na plovilu koja uključuje recirkulaciju vode i koji ovisi o trajnom
 vanjskom izvoru energije radi stabilizacije okoline za životinje iz
 akvakulture;
 (2)
 „energija iz obnovljivih izvora” znači
 obnovljivi izvori nefosilne energije, kao što su vjetar, solarna energija,
 geotermalna energija, valovi, plima, vodena energija, plin iz odlagališta
 otpada, plin iz pogona za pročišćavanje otpadnih voda i bioplinovi;
 (3)
 „mrijestilište” znači mjesto oplodnje,
 mrijesta i uzgoja kroz rane životne stadije životinja iz akvakulture, posebno
 riba i školjkaša;
 (4)
 „mladičnjak” znači
 mjesto gdje se primjenjuje prijelazni uzgojni sustav
 između mrijestilišta i faza rasta. Faza mladičnjaka završava u prvoj
 trećini proizvodnog ciklusa s izuzećem vrsta koje prolaze postupak
 smoltifikacije;
 (5)
 „onečišćenje” znači izravno ili
 neizravno uvođenje u vodeni okoliš tvari ili energije kako su definirani u
 Direktivi 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća[5] te u Direktivi
 2008/56/EC Europskog parlamenta i Vijeća[6],
 u vodama na koje se te direktive primjenjuju;
 (6)
 „polikultura” znači
 uzgoj dviju ili više vrsta, obično iz različitih trofičkih
 razina, u istoj uzgojnoj jedinici;
 (7)
 „proizvodni ciklus” znači
 životni ciklus životinje iz akvakulture ili morske alge od
 najranijih životnih faza (oplođena jaja u slučaju životinja
 akvakulture) do izlova;
 (8)
 „lokalno uzgojene vrste” znači vrste
 koje nisu ni strane ni lokalno neprisutne vrste na temelju Uredbe Vijeća
 (EZ) br. 708/2007,[7]
 kao i vrste navedene u Prilogu IV. toj Uredbi;
 (9)
 „uzgojna gustoća” znači
 živa težina životinja u akvakulturi po kubnom metru vode u
 bilo koje doba tijekom faze rasta, a u slučaju plosnatica i kozica težina
 po kvadratnom metru površine.
 2.
 Opći zahtjevi
 2.1.
 Proizvodne aktivnosti moraju se obavljati na
 lokacijama koje nisu podložne onečišćenju proizvodima ili tvarima
 koje nisu odobrene za upotrebu u ekološkoj proizvodnji ili
 onečišćujućim tvarima koje bi ugrozile ekološku prirodu
 proizvoda.
 2.2.
 Ekološke i neekološke proizvodne jedinice
 primjereno se odvajaju u skladu s minimalnim udaljenostima koje su odredile
 države članice ako su takve minimalne udaljenosti utvrđene. Takve se
 mjere odvajanja temelje na prirodnom smještaju, odvojenim distribucijskim
 sustavima za vodu, udaljenosti, plimi i oseci, uzvodnom i nizvodnom smještaju
 ekološke proizvodne jedinice. Proizvodnja morskih algi ne smatra se ekološkom
 ako se odvija na lokacijama ili područjima koja su tijela država
 članica odredila kao lokacije ili područja koja nisu prikladna za
 ekološku akvakulturu ili branje morskih algi.
 2.3.
 Za sve nove proizvodne aktivnosti koje se
 prijavljuju za ekološku proizvodnju i za proizvodnju više od 20 tona proizvoda
 akvakulture godišnje potrebna je procjena utjecaja na okoliš razmjerna
 proizvodnoj jedinici da bi se utvrdili uvjeti proizvodne jedinice i njezinog
 neposrednog okoliša i mogući učinci tih operacija. Subjekti
 dostavljaju procjenu utjecaja na okoliš kontrolnom tijelu ili kontrolnoj
 ustanovi. Sadržaj procjene utjecaja na okoliš temelji se na Prilogu IV.
 Direktivi 2011/92/EU Europskog parlamenta i Vijeća[8]. Ako je jedinica
 već bila podvrgnuta jednakovrijednoj procjeni, tada se ona može
 upotrebljavati u tu svrhu.
 2.4.
 Subjekti osiguravaju plan održivog upravljanja
 razmjeran proizvodnoj jedinici za akvakulturu i uzgoj morskih algi.
 2.5.
 Plan se godišnje ažurira i u njemu se detaljno
 navode učinci aktivnosti na okoliš, postupci praćenja stanja okoliša
 koje treba provoditi te popis mjera koje se trebaju poduzeti da bi se umanjili
 negativni učinci na neposredni vodeni i kopneni okoliš uključujući,
 kada je to primjenjivo, ispust nutrijenata u okoliš po proizvodnom ciklusu ili
 po godini. U planu se bilježe nadzor i popravak tehničke opreme.
 2.6.
 Subjekti u poslovanju akvakulture i uzgoju morskih
 algi sastavljaju u okviru održivog plana upravljanja raspored smanjivanja
 otpada, koji se treba uspostaviti na početku operacija. Kada je to
 moguće, upotreba rezidualne topline ograničava se na energiju iz
 obnovljivih izvora. Za sakupljanje morskih algi na početku se donosi
 jednokratna procjena biomase.
 3.
 Zahtjevi za morske alge
 Osim općih pravila proizvodnje koja su
 utvrđena u člancima 7., 8., 9., 12. i kada je primjenjivo u odjeljku
 2, na sakupljanje i proizvodnju morskih algi primjenjuju se i pravila
 utvrđena u odjeljku 3. Ta se pravila primjenjuju mutatis mutandis
 na proizvodnju svih višestaničnih morskih algi ili fitoplanktona i
 mikroalgi radi daljnje upotrebe kao hrane za životinje u akvakulturi.
 3.1.
 Prijelaz na ekološku proizvodnju
 3.1.1.
 Prijelazno razdoblje za mjesto vađenja morskih
 algi iznosi šest mjeseci.
 3.1.2.
 Prijelazno razdoblje za jedinicu uzgoja morskih
 algi iznosi šest mjeseci ili jedan puni proizvodni ciklus, ovisno što je od
 toga dulje.
 3.1.3.
 Tijekom prijelaznog razdoblja gospodarstvo
 akvakulture može biti podijeljeno na jasno odvojene cjeline, pri čemu se
 sa svim jedinicama ne upravlja skladu s pravilima ekološke proizvodnje. Što se
 tiče proizvodnje morskih algi, može se raditi o istoj vrsti pod uvjetom da
 su jedinice na odgovarajući način odvojene.
 3.2.
 Pravila proizvodnje morskih algi
 3.2.1.
 Sakupljanje divljih morskih algi i njihovih
 dijelova koje samoniklo rastu u moru smatra se ekološkom proizvodnjom pod
 uvjetom:
 (a)
 da područja uzgoja imaju visok ekološki status
 kako je određen Direktivom 2000/60/EZ[9]
 i nisu neprikladna sa zdravstvenog stajališta.
 (b)
 da sakupljanje ne utječe znatno na stabilnost
 prirodnog ekosustava ili na održanje vrste u području sakupljanja.
 3.2.2.
 Da bi se smatrao ekološkom, uzgoj morskih
 algi mora se odvijati u obalnim područjima čije su karakteristike u
 pogledu okoliša i zdravlja u najmanju ruku ekvivalentne onima iz točke
 3.2.1.(a). Osim toga, primjenjuju se i sljedeća pravila proizvodnje:
 (a)
 u svim fazama proizvodnje, od sakupljanja mladih
 algi do berbe,
 primjenjuju se održivi postupci;
 (b)
 da bi se osiguralo očuvanje bogatih genskih
 zaliha, mlade samonikle alge moraju se redovito sakupljati kako bi se dopunile
 zalihe koje potječu iz uzgoja u zatvorenim prostorima;
 (c)
 gnojiva se ne smiju upotrebljavati, osim u
 zatvorenim objektima, i to samo ako za tu svrhu odobrena za upotrebu u
 ekološkoj proizvodnji.
 3.3.
 Uzgoj morskih algi
 3.3.1.
 U uzgoju morskih algi na moru
 upotrebljavaju se isključivo hranjive tvari koje se prirodno pojavljuju u
 okolišu ili dolaze iz ekološkog uzgoja životinja iz akvakulture, po
 mogućnosti smještene u blizini kao dio sustava polikulture.
 3.3.2.
 U
 kopnenim
 objektima u kojima se upotrebljavaju vanjski izvori
 hranjivih tvari, razina nutrijenata u ispusnoj vodi treba biti provjerljivo
 ista ili niža od njihove razine u ulaznoj vodi. Smiju se upotrebljavati samo
 nutrijenti biljnog ili mineralnog podrijetla koji su odobreni za upotrebu u
 ekološkoj proizvodnji u skladu s člankom 19.
 3.3.3.
 Uzgojna gustoća ili operativni intenzitet
 moraju se evidentirati i biti takvi da održavaju cjelovitost vodnog okoliša
 osiguravajući da se ne premašuje maksimalna količina morskih algi
 koja se može dobiti bez negativnih učinaka po okoliš.
 3.3.4.
 Konopi i ostala oprema koja se upotrebljava za
 uzgoj morskih algi upotrebljavaju se višekratno ili se recikliraju, kada je to
 moguće.
 3.4.
 Održivo sakupljanje divljih morskih algi
 3.4.1.
 Na početku sakupljanja morskih algi provodi se
 jednokratna procjena biomase.
 3.4.2.
 U jedinici ili poslovnim prostorima vode se robne i
 financijske evidencije koje su takve da omogućuju subjektu da utvrdi, a
 kontrolnom tijelu ili kontrolnoj ustanovi da provjeri da su sakupljači
 dostavili samo divlje morske alge proizvedene u skladu s ovom Uredbom.
 3.4.3.
 Sakupljanje se provodi tako da prikupljene
 količine ne uzrokuju značajan utjecaj na stanje vodnog okoliša.
 Poduzimaju se mjere kojima se omogućuje regeneracija morskih algi i
 sprječava prilov, kao što su tehnika sakupljanja, minimalna veličina,
 dob, reproduktivni ciklus ili količina preostalih morskih algi.
 3.4.4.
 Ako se morske alge sakupljaju iz zajedničke
 ili dijeljene površine ubiranja, potrebno je dokumentirati da ukupno
 sakupljanje udovoljava ovoj Uredbi.
 4.
 Zahtjevi za životinje iz akvakulture
 Osim općih pravila proizvodnje koja su
 utvrđena u člancima 7., 8., 9. i 12., na vrste riba, rakova,
 bodljikaša i školjkaša iz točke 4.1.5.10. primjenjuju se i pravila
 utvrđena u odjeljku 4. Ta se pravila primjenjuju mutatis mutandis i
 na zooplankton, mikroračiće, rotifere, crve i ostale životinje za
 hranidbu u vodi.
 4.1.
 Opći zahtjevi
 4.1.1.
 Prijelaz na ekološku proizvodnju
 4.1.1.1.
 Sljedeća prijelazna razdoblja za proizvodne
 jedinice u akvakulturi primjenjuju se za sljedeće vrste objekata
 akvakulture, uključujući postojeće životinje iz akvakulture:
 (a)
 za objekte koji se ne mogu isušiti, očistiti i
 dezinficirati, prijelazno razdoblje od 24 mjeseca;
 (b)
 za objekte koji su isušeni ili ostavljeni za odmor
 objekta, prijelazno razdoblje od 12 mjeseci;
 (c)
 za objekte koji su isušeni, očišćeni i
 dezinficirani, prijelazno razdoblje od šest mjeseci;
 (d)
 za objekte na otvorenim vodama poput onih koji
 uzgajaju školjkaše, prijelazno razdoblje od tri mjeseca.
 4.1.1.2.
 Tijekom prijelaznog razdoblja gospodarstvo
 akvakulture može biti podijeljeno na jasno odvojene cjeline, pri čemu se
 sa svim jedinicama ne upravlja u skladu s pravilima ekološke proizvodnje. Što
 se tiče proizvodnje životinja iz akvakulture, može se raditi o istoj vrsti
 pod uvjetom da su jedinice na odgovarajući način odvojene.
 4.1.2.
 Podrijetlo životinja iz akvakulture
 4.1.2.1.
 Što se tiče podrijetla životinja iz
 akvaluture, primjenjuju se
 sljedeća pravila:
 (a)
 ekološka akvakultura temelji se na uzgoju
 mlađi koja potječe od ekološki uzgojenoga matičnog jata i iz
 ekoloških uzgajališta;
 (b)
 upotrebljavaju se lokalne vrste i u njihovu se
 uzgoju potiče dobivanje sojeva koji su bolje prilagođeni uzgojnim
 uvjetima, čime se osiguravaju dobro zdravstveno stanje i dobrobit te
 učinkovita upotreba hrane; kontrolnom tijelu ili kontrolnoj ustanovi treba
 pružiti dokumentirani dokaz o njihovu podrijetlu i liječenju;
 (c)
 biraju se vrste koje su izdržljive i mogu se
 uzgajati bez znatne štete za divlji fond;
 (d)
 na gospodarstvo se mogu unijeti divlje ulovljene
 životinje ili životinje iz neekološke akvakulture radi poboljšanja
 genetskog fonda. Takve se životinje drže sukladno pravilima ekološkog uzgoja
 najmanje tri mjeseca prije upotrebe za razmnožavanje.
 4.1.2.2.
 Sljedeća se pravila primjenjuju u vezi s
 mrijestom:
 (a)
 zabranjena je upotreba hormona i njihovih derivata;
 (b)
 ne smiju se upotrebljavati umjetna proizvodnja
 jednospolnih linija, osim ručnim sortiranjem, induciranjem poliploidije,
 umjetnom hibridizacijom i kloniranjem;
 (c)
 moraju se izabrati primjereni sojevi;
 (d)
 kada je to primjereno, uspostavljaju se posebni
 uvjeti za svaku vrstu u uzgoju za upravljanje matičnim jatom, mrijestom i
 proizvodnjom mlađi.
 4.1.3.
 Hranidba
 4.1.3.1.
 U pogledu hrane za ribe, rakove i bodljikaše
 primjenjuju se sljedeća pravila:
 (a)
 životinje se hrane hranom koja ispunjava njihove
 hranidbene zahtjeve u različitim fazama razvoja;
 (b)
 Režimi hranidbe osmišljavaju se sa sljedećim
 prioritetima:
 i. zdravlje i dobrobit životinja;
 ii. visoka kakvoća proizvoda,
 uključujući nutritivni sastav koji će osigurati visoku
 kakvoću konačnoga jestivog proizvoda;
 iii. mali utjecaj na okoliš;
 (c)
 biljni dio hrane potječe iz ekološke
 proizvodnje, a dio hrane dobiven od vodenih životinja potječe iz ekološke
 akvakulture ili održivog iskorištavanja ribolovnih izvora;
 (d)
 neekološki hranidbeni sastojci biljnog podrijetla,
 hranidbeni sastojci životinjskog i mineralnog podrijetla, dodaci hrani za
 životinje, određeni proizvodi koji se upotrebljavaju u prehrani životinja
 i pomoćne tvari u procesu proizvodnje smiju se upotrebljavati samo ako su
 odobrene za upotrebu u ekološkoj proizvodnji u skladu s ovom Uredbom;
 (e)
 Ne smiju se upotrebljavati pospješivači rasta
 i umjetne aminokiseline.
 (f)
 u ekološkoj se akvakulturi smiju upotrebljavati
 samo hranidbeni materijali mineralnog podrijetla koji su odobreni za upotrebu u
 ekološkoj proizvodnji u skladu s člankom 19;
 (g)
 u ekološkoj se akvakulturi smiju upotrebljavati
 samo dodaci hrani za životinje, određeni proizvodi koji se upotrebljavaju
 u hranidbi životinja i pomoćne tvari u procesu proizvodnje kako su
 navedeni u dijelu II. točki 1.4.4.
 4.1.3.2.
 Sljedeća se pravila primjenjuju u vezi sa
 školjkama i drugim vrstama koje ne hrani čovjek, već se hrane
 prirodnim planktonom:
 (a)
 takvi organizmi koji se hrane filtracijom
 zadovoljavaju sve svoje hranidbene potrebe iz prirode, osim mlađi koja se
 uzgaja u mrijestilištima i rastilištima;
 (b)
 područja za uzgoj imaju visok ekološki status
 kako je određeno Direktivom 2000/60/EZ.
 4.1.3.3.
 Posebna pravila za hranu za mesojedne životinje iz
 akvakulture
 Hrana za mesojedne životinje iz akvakulture
 nabavlja se prema sljedećim prioritetima:
 (a)
 ekološka hrana podrijetlom iz akvakulture;
 (b)
 riblje brašno i riblje ulje dobiveni iz ribljih
 ostataka podrijetlom iz ekološke akvakulture prikupljeni od riba, rakova ili
 mekušaca;
 (c)
 riblje brašno, riblje ulje i sastojci ribljeg
 podrijetla dobiveni iz ostataka riba, rakova ili mekušaca već ulovljenih u
 održivom ribolovu radi prehrane ljudi;
 (d)
 riblje brašno, riblje ulje i sastojci ribljeg
 podrijetla dobiveni iz cijelih riba, rakova ili mekušaca ulovljenih u održivom
 ribolovu koji se ne upotrebljavaju za prehranu ljudi;
 (e)
 ekološki hranidbeni materijali biljnog ili
 životinjskog podrijetla; biljni materijal ne prelazi 60 % ukupnih sastojaka.
 4.1.3.4.
 Posebna pravila za hranu za određene životinje
 iz akvakulture
 Ribe u kopnenim vodama, kozice mekušice i
 slatkovodne kozice te tropske slatkovodne ribe hrane se na sljedeći
 način:
 (a)
 hrane se hranom koja je prirodno dostupna u
 ribnjacima i jezerima;
 (b)
 ako izvori prirodne hrane iz točke (a) nisu
 dostupni u dovoljnim količinama, može se upotrebljavati ekološka hrana
 biljnog podrijetla, po mogućnosti uzgajana na samom uzgajalištu, ili
 morske alge. Subjekti evidentiraju potrebu za upotrebom dodatne hrane;
 (c)
 ako se prirodna hrana nadomješta u skladu s
 točkom (b), hranidbeni obrok za vrste navedene u točki 4.1.5.10. (g)
 i vrste Pangasius spp. može sadržavati najviše 10 % ribljeg brašna ili
 ribljeg ulja dobivenog iz održivog ribolova.
 4.1.4.
 Zdravstvena zaštita
 4.1.4.1.
 Sprječavanje bolesti
 U pogledu sprječavanja bolesti primjenjuju
 se sljedeća pravila:
 (a)
 sprječavanje bolesti temelji se na držanju
 uzgojenih organizama u optimalnim uvjetima primjerenim odabirom mjesta uzgoja,
 uzimajući u obzir, među ostalim, zahtjeve vrsta za dobrom kvalitetom,
 protokom i brzinom razmjene vode, optimalnim uređenjem uzgajališta,
 primjenom dobre uzgojne i upravljačke prakse, uključujući
 redovito čišćenje i dezinfekciju prostora, hranu za životinje visoke
 kakvoće, primjerenu gustoću populacije te odabir vrste i soja;
 (b)
 dopuštena je primjena imunoloških veterinarskih
 lijekova;
 (c)
 u planu upravljanja zdravljem životinja detaljno se
 navode biosigurnosne mjere i mjere sprječavanja bolesti,
 uključujući pisani sporazum za savjetovanje u pogledu zdravlja,
 proporcionalno proizvodnoj jedinici, s kvalificiranim servisima za zdravlje
 životinja iz akvakulture koji će posjećivati uzgajalište najmanje
 jednom godišnje i najmanje jednom u dvije godine u slučaju školjkaša;
 (d)
 sustavi za držanje životinja, oprema i pribor
 moraju biti pravilno čišćeni i dezinficirani;
 (e)
 obraštajni organizmi uklanjaju se samo fizički
 ili ručno te, kada je to primjereno, vraćaju u more na određenoj
 udaljenosti od uzgajališta;
 (f)
 za čišćenje i dezinfekciju opreme i
 objekata smiju se upotrebljavati samo tvari koje su odobrene za upotrebu u
 ekološkoj proizvodnji u skladu s člankom 19.
 (g)
 U pogledu odmora objekta primjenjuju se
 sljedeća pravila:
 i. nadležno tijelo određuje je li
 potreban odmor objekta kao i njegovo primjereno trajanje koje se provodi i
 dokumentira nakon svakoga proizvodnog ciklusa u kaveznim sustavima na otvorenom
 moru;
 ii. on nije obvezan za uzgoj školjkaša;
 iii. tijekom odmora objekta kavez ili druga
 struktura koja se upotrebljava za uzgoj životinja iz akvakulture prazni se,
 dezinficira i ostavlja prazna prije sljedeće upotrebe;
 (h)
 kada je to primjereno, nepotrošena riblja hrana,
 izmet i uginule životinje odmah se uklanjaju kako bi se izbjegao svaki rizik
 značajne štete za okoliš s obzirom na kakvoću vode, umanjila opasnost
 od bolesti i izbjeglo privlačenje kukaca ili glodavaca;
 (i)
 ultraljubičasto svjetlo i ozon mogu se
 upotrebljavati samo u mrijestilištima i mladičnjacima.
 (j)
 za biološku kontrolu ektoparazita prednost se daje
 upotrebi čišće ribe.
 4.1.4.2.
 Veterinarsko liječenje
 Sljedeća pravila primjenjuju se u vezi s
 veterinarskim liječenjem:
 (a)
 bolesti se odmah liječe kako bi se izbjegla
 patnja životinja; ako je upotreba fitoterapeutskih, homeopatskih i drugih
 proizvoda neprimjerena, mogu se upotrebljavati kada je to nužno i pod strogim
 uvjetima te pod nadzorom veterinara kemijski sintetizirani alopatski
 veterinarsko-medicinski proizvodi uključujući antibiotike. Kada je
 primjereno, određuju se ograničenja u pogledu tijeka liječenja i
 karence;
 (b)
 dopušteni su tretmani vezani uz zaštitu zdravlja
 ljudi i životinja koji su propisani na temelju zakonodavstva Unije;
 (c)
 ako se unatoč preventivnim mjerama za
 osiguranje zdravlja životinja u skladu s točkom 4.1.4.1. pojavi
 zdravstveni problem, veterinarsko liječenje može se upotrebljavati
 sljedećim redoslijedom:
 i stvari dobivene iz biljaka, životinja
 ili minerala u homeopatskoj otopini;
 ii biljke i njihovi ekstrakti bez
 anestetskog učinka i
 iii. tvari poput: elemenata u tragovima,
 metala, prirodnih imunostimulatora ili odobrenih probiotika;
 (d)
 upotreba alopatskog liječenja ograničava
 se na dvije serije liječenja godišnje, uz izuzetak cijepljenja i obveznih
 planova iskorjenjivanja. Međutim, u slučajevima uzgojnog ciklusa koji
 traje manje od godine dana primjenjuje se ograničenje od jednog alopatskog
 liječenja. Ako se ustanovljena ograničenja za alopatsko
 liječenje premaše, predmetne životinje iz akvakulture ne mogu se prodavati
 kao ekološki proizvodi;
 (e)
 upotrebljavanje liječenja protiv nametnika
 koje ne uključuje obvezne sustave kontrole koje provode države
 članice ograničava se na dva puta godišnje ili jednom godišnje u
 slučaju uzgojnog ciklusa koji traje manje od 18 mjeseci;
 (f)
 karenca za alopatsko veterinarsko liječenje i
 liječenje protiv nametnika u skladu s točkom (d),
 uključujući liječenje u okviru obveznog sustava suzbijanja i
 iskorjenjivanja, mora biti dvostruko dulja od karence iz članka 11.
 Direktive 2001/82/EZ ili, ako razdoblje nije navedeno, mora iznositi 48 sati;
 (g)
 kad god se upotrebljavaju veterinarsko-medicinski
 proizvodi, takva se upotreba prijavljuje kontrolnom tijelu ili kontrolnoj
 ustanovi prije nego što se životinje stave na tržište kao ekološke.
 Liječene životinje moraju biti jasno prepoznatljive.
 4.1.5.
 Uvjeti smještaja i uzgojna praksa
 4.1.5.1.
 Zatvoreni recirkulacijski objekti zabranjeni su za
 uzgoj životinja iz akvakulture, uz izuzetak mrjestilišta i mladičnjaka ili
 za uzgoj organizama namijenjenih hranidbi u ekološkom uzgoju.
 4.1.5.2.
 Umjetno grijanje ili rashlađivanje vode
 dopušteno je samo u mrijestilištima i mladičnjacima. Voda iz prirodnih
 bušotina može se upotrebljavati za grijanje ili rashlađivanje vode u svim
 proizvodnim fazama.
 4.1.5.3.
 Uzgojni okoliš mora biti uređen na način
 da se životinjama, u skladu s njihovim posebnim potrebama osigura:
 (a)
 da imaju dovoljno prostora za svoju dobrobit i, ako
 je primjenjivo, minimalnu uzgojnu gustoću;
 (b)
 da se drže u vodi dobre kvalitete, među
 ostalim s primjerenim protokom i brzinom razmjene vode, dovoljnim razinama
 kisika i uz održavanje niske razine metabolita;
 (c)
 uvjeti temperature i svjetla u skladu sa zahtjevima
 pojedine vrste uzimajući u obzir zemljopisnu lokaciju;
 U slučaju slatkovodne ribe, dno mora biti
 što sličnije prirodnom.
 U slučaju šarana dno mora biti prirodna
 zemlja.
 4.1.5.4.
 Vodeni kavezni sustavi moraju biti tako osmišljeni
 i izrađeni da osiguravaju stopu protoka i fizikalno-kemijske parametre
 koji čuvaju zdravlje životinja i njihovu dobrobit te udovoljavaju njihovim
 etološkim potrebama.
 4.1.5.5.
 Uzgojne jedinice na kopnu moraju udovoljavati
 sljedećim uvjetima:
 (a)
 kod protočnih sustava moguće je pratiti i
 nadzirati brzinu protoka i kakvoću ulazne i izlazne vode;
 (b)
 najmanje pet posto površine okoliša
 („kopneno-vodene dodirne površine”) treba imati prirodnu vegetaciju.
 4.1.5.6.
 Kavezni sustavi na otvorenom moru udovoljavaju
 sljedećim uvjetima:
 (c)
 smješteni su tamo gdje su protok vode, dubina i
 brzina razmjene vode u vodenom stupcu dostatni za umanjivanje utjecaja na
 morsko dno i okolno more;
 (d)
 imaju kaveze koji su osmišljeni, izrađeni i
 održavani u skladu s njihovom izloženošću operativnoj okolini.
 4.1.5.7.
 Kavezni se sustavi osmišljavaju, smještaju i
 stavljaju u upotrebu tako da je rizik od bijega životinja sveden na minimum.
 4.1.5.8.
 Ako ribe ili rakovi pobjegnu, moraju se poduzeti
 odgovarajuće mjere, uključujući prema potrebi i njihovo
 hvatanje, kako bi se umanjio učinak na lokalni ekosustav. O tome se moraju
 čuvati dokumentirani dokazi.
 4.1.5.9.
 Za uzgoj životinja akvakulture u ribnjacima,
 bazenima ili uzgojnim bazenima u nizu, uzgajališta moraju biti opremljena ili
 prirodnim filtrima, taložnicama, biološkim filtrima ili mehaničkim
 filtrima za sakupljanje otpadnih nutrijenata ili upotrebljavati morske alge ili
 životinje (školjkaše i alge) koji pridonose poboljšanju kakvoće ispusnih
 voda. Sustavno praćenje ispusnih voda provodi se u redovitim razmacima
 kada je to primjereno.
 4.1.5.10.
 Uzgojna gustoća
 U svrhu utvrđivanja utjecaja uzgojne
 gustoće na dobrobit uzgajanih riba potrebno je pratiti stanje riba (poput
 oštećenja peraja, ostalih povreda, prirasta, ponašanja i općeg
 zdravstvenog stanja) i kakvoću vode.
 Uzgojna gustoća utvrđuje se po vrsti ili
 skupini vrsta:
 (a)
 Ekološka proizvodnja salmonida u slatkoj vodi:
 Predmetne vrste: potočna pastrva (Salmo trutta) –
 kalifornijska pastrva (Oncorhynchus mykiss) – potočna
 zlatovčica (Salvelinus fontinalis) – losos (Salmo salar) –
 jezerska zlatovčica (Salvelinus alpinus) – lipljen (Thymallus
 thymallus) – američka jezerska zlatovčica (ili siva pastrva) (Salvelinus
 namaycush) – mladica (Huchohucho)
 Proizvodni sustav || Tovni uzgojni sustavi moraju biti snabdjeveni iz otvorenih sustava iz otvorenih sustava. Protokom vode mora se osigurati najmanje 60 % zasićenosti kisikom za čitavu uzgojnu populaciju te osigurati uzgojni prostor i eliminaciju otpadnih voda.
 Maksimalna uzgojna gustoća || Salmonidne vrste koje nisu navedene u nastavku 15 kg/m3 Losos 20 kg/m3 Potočna pastrva i kalifornijska pastrva 25 kg/m3 Jezerska zlatovčica 20 kg/m3
 (a)
 Ekološka proizvodnja salmonida u morskoj vodi:
 Predmetne vrste: losos (Salmo salar), potočna
 pastrva (Salmo trutta) – kalifornijska pastrva (Oncorhynchus mykiss)
 Maksimalna uzgojna gustoća || 10 kg/m3 u mrežnom kaveznom uzgoju
 (b)
 Ekološka proizvodnja bakalara (Gadus morhua)
 i ostalih riba iz porodice Gadidae, lubina (Dicentrarchus labrax),
 komarče (Sparus aurata), hame (Argyrosomus regius), rumba (Psetta
 maxima [= Scopthalmus maximux]), pagra (Pagrus pagrus [= Sparus pagrus]),
 vrste Sciaenops ocellatus i ostalih vrsta iz porodice Sparidae te vrste Siganus
 spp.
 Proizvodni sustav || U otvorenim sustavima (mrežno-kavezni uzgoj) s minimalnom brzinom morskih struja da bi se osigurala optimalna dobrobit za ribe ili u otvorenim sustavima na kopnu.
 Maksimalna uzgojna gustoća || Za ribe osim rumba: 15 kg/m3 Za rumb: 25 kg/m2
 (c)
 Ekološka proizvodnja lubina, komarče, hame,
 cipla (Liza, Mugil) i jegulje (Anguilla spp.) u zemljanim
 bazenima u području izraženih plima i oseka te obalnih laguna
 Sustav držanja || Tradicionalne solane pretvorene u jedinice za akvakulturnu proizvodnju i slični bazeni u području izraženih plima i oseka
 Proizvodni sustav || Potrebna je primjerena obnova vode kako bi se osigurala dobrobit riba Najmanje 50 % nasipa mora imati biljni pokrov Potrebni su močvarni depuracijski ribnjaci
 Maksimalna uzgojna gustoća || 4 kg/m3
 (d)
 Ekološka proizvodnja jesetre u slatkoj vodi:
 Predmetne vrste: porodice (Acipenseridae)
 Proizvodni sustav || Protok vode u svakoj uzgojnoj jedinici mora biti dostatan za osiguravanje dobrobiti životinja Izlazna voda treba biti jednake kakvoće kao i ulazna voda
 Maksimalna uzgojna gustoća || 30 kg/m3
 (e)
 Ekološka proizvodnja riba u kopnenim vodama:
 Predmetne vrste: vrste iz porodice Cyprinidae i ostale srodne
 vrste u kontekstu polikulture, uključujući smuđa, štuku, soma,
 vrste iz porodice Coregonidae, jesetru
 Proizvodni sustav || U ribnjacima koji se povremeno isušuju i u jezerima. U jezerima se mora provoditi isključivo ekološka proizvodnja, uključujući biljnu proizvodnju na suhim površinama. Područje u kojem se vrši izlov mora biti opremljeno dotokom čiste vode i mora biti veličine koja osigurava optimalni prostor za ribe. Riba se nakon izlova mora pohraniti u čistoj vodi. Za organsko i mineralno gnojenje ribnjaka i jezera upotrebljavaju se jedino gnojiva i poboljšivači tla koji su odobreni za upotrebu u ekološkoj proizvodnji u skladu s člankom 19., s najvećom primjenom od 20 kg dušika/hektaru. Zabranjeno je tretiranje koje uključuje sintetske kemikalije za suzbijanje hidrofita i biljnog obraštaja koji se mogu naći u proizvodnim vodama. Područja prirodne vegetacije oko jedinica kopnenih voda trebaju se održavati kao barijera za vanjske kopnene površine koje nisu uključene u uzgojne aktivnosti u skladu s pravilima ekološke akvakulture. Kod tovnog se uzgoja polikultura upotrebljava pod uvjetom da se strogo poštuju kriteriji predviđeni ovim specifikacijama za druge vrste riba koje žive u jezerima.
 Maksimalna količina uzgoja || Ukupna proizvodnja ograničena je na 1 500 kg ribe po hektaru godišnje.
 (f)
 Ekološka proizvodnja kozica mekušica i slatkovodnih
 kozica (Macrobrachium spp.):
 Uspostavljanje proizvodne(-ih) jedinice(-a) || Lokacija treba biti u sterilnim glinastim područjima kako bi utjecaj konstrukcije bazena na okoliš bio sveden na najmanju moguću mjeru. Bazeni se grade od prirodne, već postojeće gline. Nije dopušteno uništavanje mangrove vegetacije.
 Trajanje prijelaznog razdoblja || Šest mjeseci po bazenu, što odgovara normalnom životnom vijeku uzgajane kozice.
 Podrijetlo matičnog jata || Nakon tri godine djelovanja uzgajališta najmanje polovina matičnog jata treba biti udomaćena. Ostatak treba biti divlje matično jato slobodno od uzročnika bolesti koje potječe iz održivog ribolova. Potrebno je provesti obvezan pregled prve i druge generacije prije nego ih se unese u uzgajalište.
 Ablacija stapkastih očiju || Zabranjena je.
 Maksimalne uzgojne gustoće u uzgajalištu i proizvodna ograničenja || Ličinke: maksimalno 22 post larve/m2 Maksimalna trenutačna biomasa: 240 g/m2
 (g)
 Mekušci i bodljikaši:
 Proizvodni sustavi || Parangali, splavi, pridneni uzgoj, mrežaste vreće, kavezi, podlošci, vrše, bouchot stupovi i ostali sustavi držanja. Za uzgoj dagnji na plutačama ne smije biti više od jednog pergolara po kvadratnom metru. Duljina pergolara ne smije biti veća od 20 m. Stanjivanje pergolara ne smije se odvijati tijekom uzgojnog ciklusa, međutim dopušteno je rasađivanje pergolara ako se time ne povećava uzgojna gustoća.
 (h)
 Tropske slatkovodne ribe: mliječnica (Chanos
 chanos), tilapija (Oreochromis spp.), vrste Pangasius spp.:
 Proizvodni sustavi || Ribnjaci i mrežni kavezi
 Maksimalna uzgojna gustoća || Pangasius: 10 kg/m3 Oreochromis: 20 kg/m3
 4.1.6.
 Dobrobit životinja
 4.1.6.1.
 Sve osobe koje su uključene u skrb o
 životinjama akvakulture posjeduju potrebna osnovna znanja i vještine vezane uz
 zdravstvene potrebe i dobrobit životinja.
 4.1.6.2.
 Rukovanje životinjama iz akvakulture treba se
 svesti na minimum, obavljati s najvećim oprezom te s pomoću
 primjerene opreme i u skladu s protokolima kako bi se izbjegao stres i
 fizičko oštećenje povezano s postupcima rukovanja. Matičnim se
 jatom rukuje tako da se fizičko oštećenje i stres svedu na minimum i,
 kada je to primjereno, uz anesteziju. Postupci selektiranja trebaju se svesti
 na minimum i odvijati prema potrebi kako bi se osigurala dobrobit životinja.
 4.1.6.3.
 Na upotrebu umjetnog svjetla primjenjuju se
 sljedeća ograničenja:
 (a)
 za produljivanje prirodnoga dnevnog svjetla ne
 smije premašivati maksimum u odnosu na etološke potrebe, zemljopisne uvjete i
 opće zdravstveno stanje uzgajanih životinja i iznosi maksimalno 16 sati na
 dan, osim za potrebe reprodukcije;
 (b)
 nagle promjene u intenzitetu svjetla treba
 izbjegavati u doba izmjene svjetlosnih uvjeta upotrebom prigušenog svjetla ili
 pozadinskog osvjetljenja.
 4.1.6.4.
 Aeracija se dopušta da bi se osigurala dobrobit životinja
 i njihovo zdravlje pod uvjetom da se mehanički aeratori po mogućnosti
 snabdijevaju energijom iz izvora obnovljive energije.
 4.1.6.5.
 Dopuštena je upotreba kisika samo za upotrebe
 povezane sa zdravljem i dobrobiti životinja te s kritičnim fazama
 proizvodnje ili prijevoza u sljedećim slučajevima:
 (a)
 u iznimnim slučajevima temperaturnog porasta
 ili pada atmosferskog tlaka ili slučajnog onečišćenja;
 (b)
 kod povremenih postupaka u upravljanju fondom kao
 što su uzorkovanje i selektiranje;
 (c)
 da bi se osiguralo preživljavanje fonda
 uzgajališta.
 4.1.6.6.
 Poduzimaju se primjerene mjere kako bi se trajanje
 prijevoza životinja akvakulture što je više moguće smanjilo.
 4.1.6.7.
 Svaka patnja svodi se na minimum tijekom cijelog
 života životinje, uključujući i vrijeme klanja.
 4.1.6.8.
 Treba primjenjivati tehnike usmrćivanja ribe,
 koje osiguravaju trenutačni gubitak svijesti i neosjetljivost na bol.
 Rukovanje prije klanja provodi se tako da se izbjegnu ozljede, a patnja i stres
 smanje što je više moguće. Pri izboru optimalnih metoda usmrćivanja
 potrebno je uzeti u obzir razlike u izlovnim veličinama ribe, vrste te
 proizvodna mjesta.
 4.2.
 Posebna pravila za mekušce
 4.2.1.
 Podrijetlo ličinki
 U pogledu podrijetla ličinki primjenjuju
 se sljedeća pravila:
 (a)
 u slučaju školjkaša mogu se upotrebljavati
 divlje ličinke sakupljene izvan granica proizvodne jedinice, pod uvjetom
 da ne postoji značajna šteta za okoliš i ako je to dopušteno lokalnim
 zakonodavstvom te ako one potječu iz:
 i. staništa za koja je malo vjerojatno da će preživjeti zimsko
 vrijeme ili ako su višak u odnosu na potrebe ili
 ii. prirodnih parkova ličinki
 školjkaša na kolektorima;
 (b)
 Za japansku kamenicu Crassostrea gigas,
 prednost se daje stoku koji je selektivno uzgajan radi smanjenja mrijesta u
 divljini;
 (c)
 vodi se evidencija o tome kako, gdje i kada su
 sakupljene divlje ličinke kako bi se osigurala sljedivost sve do
 područja sakupljanja;
 4.2.2.
 Uvjeti smještaja i uzgojna praksa
 U pogledu uvjeta smještaja i uzgojne prakse
 primjenjuju se sljedeća pravila:
 (a)
 uzgoj se može provoditi u istoj vodenoj površini
 kao i uzgoj ekološki uzgajanih riba i morskih algi u sustavu polikulture, što
 se dokumentira u planu održivog upravljanja. Školjkaši se mogu uzgajati i u
 polikulturi zajedno s puževima kao što su obalni pužići;
 (b)
 proizvodnja školjkaša u ekološkom uzgoju odvija se
 na lokacijama koje su ograničene stupovima, plutačama ili drugim
 jasnim oznakama i, tamo gdje je potrebno, ograđuje se mrežastim
 vrećama, kavezima ili drugim proizvedenim sredstvima;
 (c)
 u ekološkim uzgajalištima školjkaša treba na
 najmanju moguću razinu smanjiti negativni utjecaj na vrste koje su važne
 za očuvanje. Ako se upotrebljavaju mreže protiv grabežljivaca, moraju biti
 izrađene tako da ne škode pticama plivaricama.
 4.2.3.
 Uzgoj
 U pogledu uzgoja primjenjuju se sljedeća
 pravila:
 (a)
 uzgoj dagnji na pergolarima i s pomoću drugih
 metoda navedenih u točki 4.1.5.10. podtočki (h) može biti prihvatljiv
 za ekološku proizvodnju;
 (b)
 pridneni uzgoj mekušaca dopušten je samo ako to
 nema značajni utjecaj na okoliš na mjestima sakupljanja i rasta. Dokaz o
 minimalnom utjecaju na okoliš treba popratiti istraživanjem i izvješćem o
 području uzgoja koje subjekt dostavlja kontrolnom tijelu ili kontrolnoj
 ustanovi. Izvješće se dodaje kao posebno poglavlje održivom planu
 upravljanja.
 4.2.4.
 Upravljanje
 U pogledu upravljanja primjenjuju se
 sljedeća pravila:
 (a)
 kod uzgoja se upotrebljava uzgojna gustoća
 koja nije veća od one koja se upotrebljava za konvencionalno uzgojene
 školjkaše na predmetnom lokalitetu. Selektiranje, razrjeđivanje i
 prilagodbe uzgojne gustoće provode se u skladu s biomasom te na takav način
 da se osiguraju dobrobit životinja i visoka kvaliteta proizvoda;
 (b)
 obraštajni organizmi uklanjaju se fizički ili
 ručno te, kada je to primjereno, vraćaju u more na određenoj
 udaljenosti od uzgajališta mekušaca; Mekušci se jednom tijekom uzgojnog ciklusa
 mogu tretirati otopinom vapna radi suzbijanja kompetitivnih obraštajnih
 organizama.
 4.2.5.
 Posebna pravila uzgoja kamenica
 Dopušta se uzgoj u vrećama na nogarima.
 Te ili druge strukture na kojima se nalaze kamenice postavljaju se tako
 da se izbjegne stvaranje potpune barijere uz obalu. Kamenice se pažljivo
 pozicioniraju na ležišta u odnosu na smjer plime i oseke radi poboljšanja
 proizvodnje. Proizvodnja mora udovoljavati zahtjevima iz točke 4.1.5.10.
 podtočke (h).
 Dio
 IV.: Pravila proizvodnje prerađene hrane i prerađene hrane za životinje
 Osim općih pravila proizvodnje koja su
 utvrđena u člancima 7., 9. i 13., na prerađenu hranu i
 prerađenu hranu za životinje primjenjuju se i pravila utvrđena u ovom
 dijelu.
 1.
 Opći zahtjevi u pogledu proizvodnje
 prerađene hrane i hrane za životinje
 1.1.
 Prehrambeni aditivi, dodaci hrani za životinje,
 pomoćne tvari u procesu proizvodnje i druge tvari i sastojci koji se
 upotrebljavaju za preradu hrane ili hrane za životinje i svi primijenjeni
 postupci prerade, kao što je dimljenje, moraju biti u skladu s načelima
 dobre proizvodne prakse[10].
 1.2.
 Subjekti koji proizvode prerađenu hranu ili
 hranu za životinje uspostavljaju i ažuriraju primjerene postupke koji se
 temelje na sustavnom utvrđivanju kritičnih faza prerade.
 1.3.
 Primjena postupaka iz točke 1.2. u svakom
 trenutku jamči da su proizvedeni prerađeni proizvodi u skladu s ovom
 Uredbom.
 1.4.
 Subjekti moraju postupati u skladu s postupcima iz
 točke 1.2. i provoditi ih, a naročito moraju:
 (a)
 poduzimati preventivne mjere kako bi izbjegli
 opasnost od onečišćenja neodobrenim tvarima ili proizvodima;
 (b)
 provoditi odgovarajuće mjere
 čišćenja, pratiti njihovu djelotvornost i evidentirati te radnje;
 (c)
 jamčiti da se neekološki proizvodi ne
 stavljaju na tržište s oznakom koja upućuje na ekološku proizvodnju.
 1.5.
 Priprema prerađenih ekoloških proizvoda vremenski
 se ili prostorno odvaja od pripreme neekoloških proizvoda. Ako se u predmetnoj
 jedinici za pripremanje pripremaju ili čuvaju i neekološki proizvodi,
 subjekt:
 (a)
 o tome izvješćuje kontrolno tijelo ili
 kontrolnu ustanovu;
 (b)
 izvodi radnje neprekidno dok se ne obradi cijela
 serija, prostorno ili vremenski odvojeno od sličnih radnji koje se
 obavljaju na neekološkim proizvodima;
 (c)
 skladišti ekološke proizvode, prije i nakon radnji,
 prostorno ili vremenski odvojene od neekoloških proizvoda;
 (d)
 održava na raspolaganju ažuriran upisnik svih
 radnji i prerađenih količina;
 (e)
 poduzima potrebne mjere kako bi se osigurala
 identifikacija serija i izbjeglo miješanje ili zamjena s neekološkim
 proizvodima;
 (f)
 provodi radnje na ekološkim proizvodima samo nakon
 odgovarajućeg čišćenja proizvodne opreme.
 1.6.
 Ne smiju se upotrebljavati proizvodi, tvari i
 tehnike s pomoću kojih se ponovno uspostavljaju svojstva izgubljena
 tijekom prerade i skladištenja ekološke hrane, ispravljaju posljedice nemara u
 preradi te ekološke hrane ili s pomoću kojih bi se na neki drugi
 način mogla prikriti prava priroda proizvoda namijenjenih stavljanju na
 tržište kao ekološke hrane.
 2.
 Zahtjevi u pogledu proizvodnje
 prerađene hrane
 2.1.
 Za sastav ekološke prerađene hrane vrijede
 sljedeći uvjeti:
 (a)
 proizvod se proizvodi uglavnom od sastojaka
 poljoprivrednog podrijetla; da bi se utvrdilo je li proizvod proizveden
 uglavnom od sastojaka poljoprivrednog podrijetla, dodana voda i sol ne
 uzimaju se u obzir;
 (b)
 prehrambeni aditivi, pomoćne tvari u procesu
 proizvodnje, arome, voda, sol, pripravci od mikroorganizama i prehrambenih
 enzima, minerali, elementi u tragovima, vitamini, aminokiseline i ostali
 mikronutrijenti u hrani za posebne prehrambene potrebe smiju se upotrebljavati
 samo ako su odobreni za upotrebu u ekološkoj proizvodnji u skladu s
 člankom 19.;
 (c)
 ekološki sastojak ne smije biti prisutan zajedno s
 istim sastojkom dobivenim u prijelaznom razdoblju ili u neekološkom obliku;
 (d)
 hrana proizvedena od biljaka uzgojenih u
 prijelaznom razdoblju smije sadržavati samo jedan biljni sastojak poljoprivrednog
 podrijetla.
 2.2.
 Upotreba određenih proizvoda i tvari u preradi
 hrane
 2.2.1.
 U preradi hrane smiju se upotrebljavati samo
 proizvodi i tvari navedene u točki 2.1. podtočki (b) te proizvodi i
 tvari iz točaka 2.2.2., 2.2.4. i 2.2.5., s izuzetkom proizvoda i tvari iz
 sektora vina za koje se primjenjuje dio V. točka 2. i kvasca za koji se
 primjenjuje dio VI. točka 1.3.
 2.2.2.
 U preradi hrane dopušteno je upotrebljavati
 sljedeće proizvode i tvari:
 (a)
 pripravke mikroorganizama i prehrambenih enzima
 koji se obično upotrebljavaju u preradi hrane; međutim, prehrambeni
 enzimi koji se upotrebljavaju kao prehrambeni aditivi moraju biti odobreni za
 upotrebu u ekološkoj proizvodnji u skladu s člankom 19.;
 (b)
 tvari i proizvode kako su definirani u članku
 3. stavku 2. točkama (b) i (d) Uredbe (EZ) br. 1334/2008 Europskog
 parlamenta i Vijeća,[11]
 koji se na deklaraciji navode kao prirodne aromatične tvari ili prirodni
 aromatični pripravci u skladu s člankom 15. stavkom 1. točkom
 (e) i člankom 16. te Uredbe;
 (c)
 boje za otiskivanje žigova na mesu i kori jaja u
 skladu s člankom 17. Uredbe (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i
 Vijeća[12];
 (d)
 vodu za piće i sol (s natrijevim kloridom ili
 kalijevim kloridom kao temeljnim sastojcima) koji se općenito primjenjuju
 u preradi hrane;
 (e)
 minerale (uključujući elemente u
 tragovima), vitamine, aminokiseline i mikronutrijente, koji su dopušteni samo u
 mjeri u kojoj je njihova primjena u hrani u kojoj su sadržani zakonski obvezna.
 2.2.3.
 Za potrebe izračuna iz članka 21. stavka
 3. primjenjuju se sljedeća pravila:
 (a)
 određeni prehrambeni aditivi koji su odobreni
 za upotrebu u ekološkoj proizvodnji u skladu s člankom 19.
 izračunavaju se kao sastojci poljoprivrednog podrijetla;
 (b)
 pripravci i tvari iz točke 2.2.2. ne ulaze u
 izračun sastojaka poljoprivrednog podrijetla;
 (c)
 kvasac i proizvodi od kvasca izračunavaju se
 kao sastojci poljoprivrednog podrijetla.
 2.2.4.
 Sljedeći neekološki sastojci poljoprivrednog
 podrijetla smiju se upotrebljavati u preradi ekološke hrane:
 (a)
 proizvodi životinjskog podrijetla:
 i. vodeni organizmi koje ne potječu
 iz akvakulture, a dopušteni su u pripravljanju neekološke hrane;
 ii. želatina;
 iii. crijeva;
 (b)
 neprerađeni biljni proizvodi i proizvodi koji
 su postupkom prerade dobiveni od njih:
 i. jestivo voće, orašasti plodovi i
 sjemenke:
 –
 orasi kola Cola acuminata;
 ii. jestivi začini i začinsko
 bilje:
 –
 sjemenje hrena Armoracia rusticana;
 –
 cvijeće šafranike Carthamus tinctorius;
 –
 potočarka Nasturtium officinale.
 iii. razno:
 –
 alge, uključujući morske alge;
 (c)
 prerađeni biljni proizvodi:
 i. šećeri, škrobovi i ostali
 proizvodi od žitarica i gomoljika:
 –
 rižino valjano tijesto (rižin papir);
 –
 škrob od riže i voštanog kukuruza, koji nije
 kemijski modificiran;
 ii. razno:
 –
 rum, dobiven samo iz soka šećera od trske.
 2.2.5.
 Masti i ulja, rafinirana ili ne, ali koja nisu
 kemijski modificirana, mogu se upotrebljavati u svojem neekološkom obliku ako
 potječu od biljaka koje nisu:
 –
 kakaovac Theobroma cacao;
 –
 kokos Cocos nucífera;
 –
 maslina Olea europaea;
 –
 suncokret Helianthus annuus;
 –
 palma Elaeis guineensis;
 –
 repa Brassica napus, rapa;
 –
 šafranika Carthamus tinctorius;
 –
 sezam Sesamum indicum;
 –
 soja Glycine max.
 3.
 Zahtjevi u pogledu proizvodnje
 prerađene hrane za životinje
 3.1.
 Ekološke sirovine za hranu za životinje ili
 sirovine proizvedene tijekom prijelaznog razdoblja ne smiju ući u sastav
 ekoloških proizvoda za hranidbu životinja istodobno kad i iste sirovine za
 hranu za životinje proizvedene neekološkim metodama.
 3.2.
 Sirovine za hranu za životinje koje se
 upotrebljavaju ili prerađuju u ekološkoj proizvodnji ne smiju biti
 prethodno prerađene s pomoću kemijski sintetiziranih otapala.
 Dio
 V.: Vino
 1.
 Područje primjene
 1.1.
 Osim općih pravila proizvodnje koja su
 utvrđena u člancima 7., 8., 9. i 14., na ekološku proizvodnju
 proizvoda sektora vina kako su navedeni u članku 1. stavku 2. točki
 1. Uredbe (EU) br. 1308/2013 primjenjuju se i pravila utvrđena u ovom
 dijelu.
 1.2.
 Primjenjuju se uredbe Komisije (EZ) br. 606/2009[13] i (EZ) br. 607/2009,[14] osim ako je u ovom
 dijelu izričito navedeno drukčije.
 2.
 Primjena određenih proizvoda i tvari
 2.1.
 Proizvodi iz sektora vina proizvode se od ekoloških
 sirovina.
 2.2.
 Samo proizvodi i tvari koje su odobrene za upotrebu
 u ekološkoj proizvodnji u skladu s člankom 19. smiju se primjenjivati za
 proizvodnju proizvoda iz sektora vina, uključujući tijekom procesa i
 enoloških postupaka, podložno uvjetima i ograničenjima koja su utvrđena
 u Uredbi (EU) br. 1308/2013 i Uredbi (EZ) br. 606/2009, a posebno u Prilogu I.A
 toj Uredbi.
 3.
 Enološki postupci i ograničenja
 3.1.
 Ne dovodeći u pitanje odjeljke 1. i 2. i
 posebne zabrane i ograničenja predviđena u točkama 3.2. do 3.5.,
 dopušteni su samo enološki postupci, procesi i obrade, uključujući
 ograničenja predviđena u članku 80. i članku 83. stavku 2.
 Uredbe (EU) br. 1308/2013 te u članku 3., člancima 5. do 9. i
 člancima 11. do 14. Uredbe (EZ) br. 606/2009 i prilozima tim uredbama,
 koji su se primjenjivali prije 1. kolovoza 2010.
 3.2.
 Zabranjena je primjena sljedećih enoloških
 postupaka, procesa i obrada:
 (a)
 djelomično koncentriranje hlađenjem u
 skladu s dijelom I. odjeljkom B.1. točkom (c) Priloga VIII. Uredbi (EU)
 br. 1308/2013;
 (b)
 uklanjanje sumpornog dioksida fizikalnim postupcima
 u skladu s točkom 8. Priloga I.A Uredbi (EZ) br. 606/2009;
 (c)
 obrada elektrodijalizom kako bi se postigla
 stabilnost vina na tartarate u skladu s točkom 36. Priloga I.A Uredbi (EZ)
 br. 606/2009;
 (d)
 djelomična dealkoholizacija vina u skladu s
 točkom 40. Priloga I.A Uredbi (EZ) br. 606/2009;
 (e)
 Obrada kationskim izmjenjivačima radi
 postizanja stabilnosti vina na tartarate u skladu s točkom 43. Priloga I.A
 Uredbi (EZ) br. 606/2009.
 3.3.
 Dopuštena je primjena sljedećih enoloških
 postupaka, procesa i obrada pod sljedećim uvjetima:
 (a)
 kod toplinske obrade u skladu s točkom 2.
 Priloga I.A Uredbi (EZ) br. 606/2009 temperatura ne smije prijeći 70 °C;
 (b)
 kod centrifugiranja i filtracije s inertnim
 sredstvima za filtriranje ili bez njih u skladu s točkom 3. Priloga I.A
 Uredbi (EZ) br. 606/2009 veličina otvora ne smije biti manja od 0,2
 mikrometra.
 3.4.
 Komisija će do 1. kolovoza 2015. preispitati
 primjenu sljedećih enoloških postupaka, procesa i obrada radi njihova
 postupnog ukidanja ili daljnjeg ograničavanja:
 (a)
 toplinskih obrada kako su navedene u točki 2.
 Priloga I.A Uredbi (EZ) br. 606/2009;
 (b)
 upotrebu ionskih izmjenjivačkih smola kako je
 navedeno u točki 20. Priloga I.A Uredbi (EZ) br. 606/2009;
 (c)
 reverznu osmozu u skladu s dijelom I. odjeljkom
 B.1. točkom (b) Priloga VIII. Uredbi (EZ) br. 1308/2013.
 3.5.
 Izmjene uvedene nakon 1. kolovoza 2010. vezano uz
 enološke postupke, procese i obrade predviđene u Uredbi (EZ) br. 1234/2007
 ili Uredbi (EZ) br. 606/2009 smiju se primjenjivati u ekološkoj proizvodnji
 vina tek nakon donošenja mjera potrebnih za provedbu pravila proizvodnje
 predviđenih u odjeljku 3. i, ako bude potrebna, procjene u skladu s
 člankom 19. ove Uredbe.
 Dio
 VI.: Kvasci koji se upotrebljavaju kao hrana ili hrana za životinje
 Osim općih pravila proizvodnje koja su
 utvrđena u člancima 7., 9. i 15., na ekološke kvasce koji se
 upotrebljavaju kao hrana ili hrana za životinje primjenjuju se i pravila
 utvrđena u ovom dijelu.
 1.
 Opći zahtjevi
 1.1.
 Za proizvodnju ekološkog kvasca smiju se
 upotrebljavati samo ekološki proizvedeni supstrati.
 1.2.
 Ekološki kvasac ne smije biti prisutan u ekološkoj
 hrani ili hrani za životinje zajedno s neekološkim kvascem.
 1.3.
 U proizvodnji, pripravcima i formulaciji ekološkog
 kvasca smiju se upotrebljavati sljedeće tvari:
 (a)
 pomoćne tvari u procesu proizvodnje koje su
 odobrene za upotrebu u ekološkoj proizvodnji u skladu s člankom 19.;
 (b)
 proizvodi i tvari iz dijela IV. točke 2. 2.2.
 podtočaka (a) i (d).
 PRILOG III.
 Sakupljanje,
 pakiranje, prijevoz i skladištenje proizvoda
 1.
 Sakupljanje proizvoda i prijevoz u jedinice
 za pripremu
 Subjekti mogu istodobno sakupljati ekološke i
 neekološke proizvode samo ako se poduzmu odgovarajuće mjere kojima se
 sprječava svako moguće miješanje ili zamjena s neekološkim
 proizvodima i osigurava prepoznavanje ekoloških proizvoda. Informacije koje se
 odnose na dane, sate i opseg prikupljanja te datum i vrijeme primitka proizvoda
 subjekt drži dostupnima kontrolnom tijelu ili kontrolnoj ustanovi.
 2.
 Pakiranje i prijevoz proizvoda do drugih
 subjekata ili jedinica
 2.1.
 Subjekti moraju osigurati da se ekološki proizvodi
 prevoze do drugih subjekata ili jedinica, uključujući trgovce na
 veliko i malo, samo u primjerenoj ambalaži, kontejnerima ili vozilima koja su
 zatvorena tako da se sadržaj ne može zamijeniti bez krivotvorenja ili
 oštećenja plombe i s oznakom na kojoj je, ne dovodeći u pitanje sve
 druge oznake propisane pravom Unije, navedeno sljedeće:
 (a)
 naziv i adresa subjekta i, ako je različita,
 vlasnika ili prodavatelja proizvoda;
 (b)
 naziv proizvoda ili opis krmne smjese zajedno s
 upućivanjem na ekološku proizvodnju;
 (c)
 naziv ili kodni broj kontrolnog tijela ili
 kontrolne ustanove kojima subjekt podliježe;
 (d)
 prema potrebi, identifikacijska oznaka serije prema
 sustavu označivanja koji je ili odobren na nacionalnoj razini ili
 dogovoren s kontrolnim tijelom ili kontrolnom ustanovom i koji omogućuje
 povezivanje serije s izvješćima iz članka 24.
 Podaci iz točaka (a) do (d) mogu se navesti i
 na pratećem dokumentu ako se takav dokument može nesporno povezati s
 ambalažom, kontejnerom ili prijevoznim sredstvom u kojem se proizvod prevozi.
 Taj prateći dokument sadržava informacije o dobavljaču ili
 prijevozniku.
 2.2.
 Zatvaranje ambalaže, kontejnera ili vozila nije
 potrebno:
 (a)
 ako se prijevoz odvija izravno između subjekta
 i drugog subjekta i oba podliježu sustavu kontrole u ekološkoj proizvodnji;
 (b)
 ako su proizvodi popraćeni dokumentom u kojemu
 su navedene informacije propisane točkom 2.1. i
 (c)
 ako i subjekt pošiljatelj i subjekt primatelj o
 takvom prijevozu vode pisanu evidenciju koja je na raspolaganju kontrolnom
 tijelu ili kontrolnoj ustanovi.
 3.
 Posebna pravila za prijevoz hrane za
 životinje u druge jedinice za proizvodnju ili preradu ili skladišne prostore
 Kada prevoze hranu za životinje u druge
 jedinice za proizvodnju ili preradu ili skladišne prostore, subjekti
 osiguravaju da su ispunjeni sljedeći uvjeti:
 (a)
 tijekom prijevoza, ekološki proizvedena hrana za
 životinje, hrana za životinje iz prijelaznog razdoblja i neekološka hrana za
 životinje moraju biti učinkovito fizički odvojene;
 (b)
 vozila ili kontejneri u kojima su se prevozili
 neekološki proizvodi smiju biti upotrijebljeni za prijevoz ekoloških proizvoda
 jedino ako:
 i. su prije početka prijevoza
 ekoloških proizvoda provedene odgovarajuće mjere čišćenja
 čija je učinkovitost provjerena i ako subjekti evidentiraju te
 postupke;
 ii. su provedene sve primjerene mjere
 ovisno o rizicima procijenjenima u skladu sa sustavom kontrola i, prema
 potrebi, subjekti jamče da se neekološki proizvodi ne mogu staviti na
 tržište s oznakom koja upućuje na ekološku proizvodnju;
 iii. subjekt o takvim operacijama prijevoza
 vodi pisanu evidenciju koja je na raspolaganju kontrolnom tijelu ili kontrolnoj
 ustanovi;
 (c)
 prijevoz gotove ekološke hrane za životinje
 fizički je ili vremenski odvojen od prijevoza drugih gotovih proizvoda;
 (d)
 tijekom prijevoza evidentira se početna količina
 proizvoda i svaka pojedinačna isporučena količina tijekom kruga
 isporuke.
 4.
 Prijevoz žive ribe
 4.1.
 Živa se riba prevozi u prikladnim bazenima s
 čistom vodom koja udovoljava njihovim fiziološkim potrebama u pogledu
 temperature i otopljenog kisika.
 4.2.
 Prije prijevoza ribe i proizvoda od ribe iz
 ekološkog uzgoja bazeni se trebaju temeljito očistiti, dezinficirati i
 isprati.
 4.3.
 Radi izbjegavanja stresa poduzimaju se mjere
 predostrožnosti. Tijekom prijevoza gustoća ne smije doseći razinu
 koja šteti vrsti koja se prevozi.
 4.4.
 Za radnje iz točaka 4.1., 4.2. i 4.3. vodi se
 evidencija.
 5.
 Primanje proizvoda do drugih subjekata ili
 jedinica
 Po primitku ekološkog proizvoda subjekt
 provjerava zatvorenost ambalaže ili kontejnera ako se to zahtijeva i postojanje
 oznaka predviđenih odjeljkom 2.
 Subjekt unakrsno provjerava podatke na
 deklaraciji iz odjeljka 2. u odnosu na podatke u pratećim dokumentima.
 Rezultat tih provjera izričito se navodi u evidenciji iz članka 24.
 6.
 Posebna pravila za prihvat proizvodâ iz
 treće zemlje
 Ako se ekološki proizvodi uvoze iz treće
 zemlje, prevoze se u odgovarajućoj ambalaži ili kontejnerima, koji su
 zatvoreni tako da je spriječena zamjena sadržaja i koji nose oznaku
 izvoznika i sve druge oznake i brojeve koji služe za identifikaciju serije, i s
 potvrdom o kontrolnom pregledu za uvoz iz trećih zemalja, prema potrebi.
 Po primitku ekološkog proizvoda uvezenog iz
 treće zemlje fizička ili pravna osoba kojoj se isporučuje
 uvezena pošiljka i koja je prima u svrhu daljnje pripreme ili stavljanja na
 tržište mora provjeriti zatvorenost ambalaže ili kontejnera i, kod proizvoda
 uvezenih u skladu s člankom 28. stavkom 1. točkom (b) podtočkom
 i., provjerava da je potvrdom o inspekcijskom pregledu iz tog članka
 obuhvaćen tip proizvoda koji se nalazi u pošiljci. Rezultat tih provjera
 izričito se navodi u evidenciji iz članka 24.
 7.
 Skladištenje proizvoda
 7.1.
 Prostorima za skladištenje proizvodâ upravlja se
 tako da se osigura identifikacija serija i izbjegne svako miješanje ili
 onečišćenje s proizvodima ili tvarima koji nisu u skladu s pravilima
 ekološke proizvodnje. Ekološki proizvodi moraju u svakom trenutku biti jasno
 prepoznatljivi.
 7.2.
 U jedinicama za ekološki uzgoj bilja i životinja
 zabranjeno je skladištiti poljoprivredne sirovine, osim onih koje su odobrene
 za upotrebu u ekološkoj proizvodnji u skladu s člankom 19.
 7.3.
 Na poljoprivrednim gospodarstvima ili
 gospodarstvima akvakulture dopušteno je držanje alopatskih
 veterinarsko-medicinskih proizvoda i antibiotika pod uvjetom da ih je propisao
 veterinar u vezi s liječenjem iz dijela II. točke 1.5.2.2 i dijela
 III. točke 4.1.4.2. podtočke (a) Priloga II. te pod uvjetom da se
 čuvaju na mjestu koje je pod nadzorom i da su upisani u evidenciju stoke
 iz članka 24..
 7.4.
 Kada subjekti rukuju i neekološkim i ekološkim
 proizvodima, a potonji su uskladišteni u skladišne objekte u kojima su
 smješteni i drugi poljoprivredni ili prehrambeni proizvodi:
 (e)
 ekološki proizvodi drže se odvojeno od drugih
 poljoprivrednih ili prehrambenih proizvoda;
 (f)
 poduzimanju se sve mjere kako bi se osigurala
 identifikacija pošiljaka i izbjeglo miješanje ili zamjena s neekološkim
 proizvodima;
 (g)
 prije početka skladištenja ekoloških proizvoda
 moraju biti provedene odgovarajuće mjere čišćenja čija je
 učinkovitost provjerena i subjekti moraju evidentiraju te postupke;
 PRILOG IV.
 IZRAZI
 IZ ČLANKA 21.
 BG:
 биологичен.
 ES: ecológico, biológico.
 CS: ekologické, biologické.
 DA: økologisk.
 DE: ökologisch, biologisch.
 ET: mahe, ökoloogiline.
 EL:
 βιολογικό.
 EN: organic.
 FR: biologique.
 GA: orgánach.
 HR: ekološki.
 IT: biologico.
 LV: bioloģisks, ekoloģisks.
 LT: ekologiškas.
 LU: biologësch.
 HU: ökológiai.
 MT: organiku.
 NL: biologisch.
 PL: ekologiczne.
 PT: biológico.
 RO: ecologic.
 SK: ekologické, biologické.
 SL: ekološki.
 FI: luonnonmukainen.
 SV: ekologisk.
 --------------------------------------------------
 PRILOG V.
 LOGOTIP
 EUROPSKE UNIJE ZA EKOLOŠKU PROIZVODNJU I KODNI BROJEVI
 1.
 Logotip
 1.1.
 Logotip Europske unije za ekološku proizvodnju mora
 biti u skladu s modelom navedenim u nastavku:
 Treba umetnuti LOGOTIP
 1.2.
 Referentna boja u bojama Pantone je Pantone zelena
 br. 376 i zelena (50 % cijan + 100 % žuta) kada se upotrebljava
 četverobojni tisak.
 1.3.
 Logotip Europske unije za ekološku proizvodnju može
 se upotrebljavati i u crno-bijeloj varijanti kako je prikazano, samo kada
 upotreba obojenog logotipa nije praktično izvediva.
 Treba umetnuti LOGOTIP
 1.4.
 Ako je boja pozadine na ambalaži ili deklaraciji
 tamna, simboli se mogu upotrijebiti u negativu upotrebljavajući boju
 pozadine na ambalaži ili deklaraciji.
 1.5.
 Ako se upotrebljava logotip u boji na obojenoj
 pozadini, zbog čega je teško vidljiv, može se upotrebljavati vanjska
 linija razgraničenja oko logotipa kako bi se poboljšao kontrast s bojama
 pozadine.
 1.6.
 U nekim posebnim situacijama, kada su navodi na
 ambalaži jednobojni, logotip Europske unije za ekološku proizvodnju može se
 upotrijebiti u istoj boji.
 1.7.
 Logotip Europske unije za ekološku proizvodnju mora
 biti visok najmanje 9 mm i širok najmanje 13,5 mm; omjer između visine i
 širine mora uvijek biti 1 : 1,5. Iznimno se najmanja moguća veličina
 može se reducirati na visinu od 6 mm za vrlo mala pakiranja.
 1.8.
 Logotip Europske unije za ekološku proizvodnju može
 se povezati s grafičkim ili tekstualnim elementima koji se odnose na
 ekološku proizvodnju pod uvjetom da ti elementi ne preoblikuju ili mijenjaju
 prirodu logotipa Europske unije za ekološku proizvodnju ni bilo koji navod
 utvrđen u skladu s člankom 22. Ako se upotrebljava u povezanosti s
 nacionalnim ili privatnim logotipima u zelenoj boji koja je drukčija od
 referentne boje iz točke 2., logotip Europske unije za ekološku proizvodnju
 može se upotrebljavati u toj nereferentnoj boji.
 2.
 Kodni brojevi
 Kodni brojevi imaju sljedeći opći
 format:
 AB-CDE-999
 pri čemu je:
 (h)
 „AB” ISO oznaka države u kojoj se provode kontrole;
 (i)
 „CDE” je troslovni izraz koji određuje
 Komisija ili svaka država članica, kao što su „bio” ili „öko” ili „org”
 ili „eko”, kojim se uspostavlja povezanost s ekološkom proizvodnjom; i
 (j)
 „999” je referentni broj koji se sastoji od najviše
 tri znamenke, a dodjeljuje ga:
 i. nadležno tijelo svake države
 članice kontrolnim tijelima ili kontrolnim ustanovama kojima je delegiralo
 poslove kontrole;
 ii. Komisija:
 –
 kontrolnim tijelima i kontrolnim ustanovama koje je
 Komisija priznala u skladu s člankom 29.;
 –
 nadležnim tijelima trećih zemalja koja je
 Komisija priznala u skladu s člankom 31.
 [1] Direktiva Vijeća 91/676/EEZ od 12. prosinca 1991. o
 zaštiti voda od onečišćenja uzrokovanog nitratima iz poljoprivrednih
 izvora (SL L 375, 31.12.1991., str. 1.).
 [2] Uredba Komisije (EZ) br. 1974/2006 od 15. prosinca 2006.
 o utvrđivanju detaljnih pravila za primjenu Uredbe Vijeća (EZ) br.
 1698/2005 o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za
 ruralni razvoj (EPFRR) (SL L 368, 23.12.2006., str.15.).
 [3] Uredba (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o
 potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj
 (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 (SL
 L 347, 20.12.2013., str. 487.).
 [4] Direktiva Vijeća 2008/119/EZ od 18. prosinca 2008.
 o utvrđivanju minimalnih uvjeta zaštite teladi (SL L 10, 15.1.2009., str.
 7.)
 [5] Direktiva 2000/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
 od 23. listopada 2000. o uspostavi okvira za djelovanje Zajednice u
 području vodne politike (SL L 327, 22.12.2000., str. 1.).
 [6] Direktiva 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
 od 17. lipnja 2008. o uspostavljanju okvira za djelovanje Zajednice na
 području politike morskog okoliša (Okvirna direktiva o pomorskoj
 strategiji) (SL L 164, 25.6.2008., str. 19.).
 [7] Uredba Vijeća (EZ) br. 708/2007 od 11. lipnja 2007.
 o korištenju stranih i lokalno neprisutnih vrsta u akvakulturi (SL L 168,
 28.6.2007., str. 1.).
 [8] Direktiva 2011/92/EU Europskog parlamenta i Vijeća
 od 13. prosinca 2011. o procjeni učinka određenih javnih i privatnih
 projekata na okoliš (SL L 26, 28.1.2012., str. 1.).
 [9] Direktiva 2006/113/EZ Europskog parlamenta i
 Vijeća od 12. prosinca 2006. o propisanoj kakvoći vode u kojoj žive
 školjkaši (SL L 376, 27.12.2006., str. 14.).
 [10] Dobra proizvođačka praksa (DPP) kako je
 određena u članku 3. točki (a) Uredbe Komisije (EZ) br.
 2023/2006 od 22. prosinca 2006. o dobroj proizvođačkoj praksi za
 materijale i predmete koji dolaze u dodir s hranom (SL L 384, 29.12.2006., str.
 75.)
 [11] Uredba (EZ) br. 1334/2008 Europskog parlamenta i
 Vijeća od 16. prosinca 2008. o aromama i nekim sastojcima hrane s
 osobinama aroma za upotrebu u i na hrani, te o izmjeni Uredbe Vijeća (EEZ)
 br. 1601/91, uredbi (EZ) br. 2232/96 i (EZ) br. 110/2008 te Direktive
 2000/13/EZ (SL L 354, 31.12.2008., str. 34.).
 [12] Uredba (EZ) br. 1333/2008 Europskog parlamenta i
 Vijeća od 16. prosinca 2008. o prehrambenim aditivima (SL L 354,
 31.12.2008., str. 16.).
 [13] Uredba Komisije (EZ) br. 606/2009 od 10. srpnja 2009. o
 utvrđivanju određenih detaljnih pravila za provedbu Uredbe
 Vijeća (EZ) br. 479/2008 u pogledu kategorija proizvoda od vinove loze,
 enoloških postupaka i primjenjivih ograničenja (SL L 193, 24.7.2009., str.
 1.).
 [14] Uredba Komisije (EZ) br. 607/2009 od 14. srpnja 2009. o
 utvrđivanju određenih detaljnih pravila za provedbu Uredbe
 Vijeća (EZ) br. 479/2008 u pogledu zaštićenih oznaka izvornosti i
 oznaka zemljopisnog podrijetla, tradicionalnih izraza, označavanja i
 prezentiranja određenih proizvoda u sektoru vina (SL L 193, 24.7.2009.,
 str. 60.).