jurisdiction: EU

text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 22.6.2017
 COM(2017) 336 final
 2017/0139(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o prodloužení platnosti Dohody o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím a Brazilskou federativní republikou
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU
 •Odůvodnění a cíle návrhu
 Dohoda o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím a Brazilskou federativní republikou
 1
 (dále jen „dohoda“) vstoupila v platnost dne 7. srpna 2007. V čl. XII odst. 2 dohody se stanoví: „Tato dohoda se uzavírá na počáteční období pěti let a její platnost může být prodloužena dohodou stran po posouzení provedeném během předposledního roku každého následujícího pětiletého období.“ Platnost dohody byla naposledy prodloužena v roce 2012 a zůstane v platnosti do 7. srpna 2017, ledaže ji smluvní strany prodlouží na následující pětileté období.
 Od doby, kdy byla platnost dohody naposledy prodloužena (rozhodnutím 2012/646/EU
 2
 ), dosáhla Brazílie významného pokroku ve své politice pro vědu, technologie a inovace, což přispělo k institucionálnímu posílení tohoto systému. To zahrnovalo zlepšení v počtu a kvalifikaci lidských zdrojů a v infrastruktuře pro výzkum a vývoj. Brazílie nadále zaujímá čelní postavení ve výzkumu v odvětví zemědělství, jakož i výzkumu tropických a infekčních chorob. Je rovněž aktérem globálního významu v odvětvích informačních a komunikačních technologií, nanotechnologií a energetiky a sídlí zde několik předních univerzit Latinské Ameriky. Tyto oblasti výzkumu jsou předmětem zájmu Evropské unie. Vazby mezi Brazílií a EU v oblastech vědy, technologií a inovací se zvětšují díky intenzivní spolupráci na úrovni EU a členských států.
 Hodnocení provedené Komisí jasně ukazuje, že dohoda poskytuje důležitý rámec pro spolupráci mezi EU a Brazílií ve společných prioritních oblastech vědy a techniky, jež přináší vzájemný prospěch. Jelikož potenciál Brazílie jako partnera v oblasti výzkumu a inovací nadále roste, měla by být vnímána jako strategický partner EU v Latinské Americe. Hlavními nástroji pro spolupráci jsou rámcové programy EU pro výzkum a inovace. Mezi nepřidruženými třetími zeměmi byla Brazílie v sedmém rámcovém programu (2007–2013) šestou nejaktivnější zemí a v programu Horizont 2020 je zatím pátou nejaktivnější zemí. Spolupráce vědeckých obcí EU a Brazílie vedla mimo jiné k vývoji nového léku proti Chagasově chorobě (již byl u Správy potravin a léčiv zaregistrován pro zahájení klinických testů) a k vývoji nového procesu vstupní úpravy biomasy pro pokročilý bioetanol (což umožnilo zřízení prvního závodu na komerční pokročilý bioetanol v Evropě).
 Je proto v zájmu EU prodloužit platnost Dohody o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím a Brazilskou federativní republikou na dobu dalších pěti let.
 Obě smluvní strany potvrdily své přání platnost dohody prodloužit výměnou dopisů ze dne 14. listopadu 2016 a 5. ledna 2017.
 Obsah prodloužené dohody bude totožný s obsahem aktuální dohody, jak bylo projednáno a odsouhlaseno s brazilskou protistranou.
 •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky
 Tato iniciativa je plně v souladu se strategií mezinárodní spolupráce EU v oblasti výzkumu a inovací
 3
 . Uvedená strategie EU jasně uznává význam dohod o vědeckotechnické spolupráci jako nástrojů pro definování a provádění víceletých plánů spolupráce se zeměmi mimo EU. Dohoda je rovněž prostředkem provádění strategie mezinárodní spolupráce EU v oblasti výzkumu a inovací, která vyzývá k větší internacionalizaci a otevřenosti výzkumného a inovačního prostředí EU.
 •Soulad s ostatními politikami Unie
 Globální strategie EU pro její zahraniční a bezpečnostní politiku potvrzuje, že výzkumná spolupráce představuje významný aspekt zahraniční politiky EU, a ve výzkumné spolupráci spatřuje zásadní prvek silnějších socioekonomických vazeb, zejména se zeměmi Latinské Ameriky.
 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA
 •Právní základ
 Pravomoc EU jednat na mezinárodní úrovni v oblasti výzkumu a technologického rozvoje vychází z článku 186 Smlouvy o fungování EU. Po procedurální stránce je právním základem čl. 218 odst. 6 písm. a) bod v) SFEU.
 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 •Účelnost právních předpisů a zjednodušení
 Tato iniciativa není součástí programu REFIT.
 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Vyžadují se pouze lidské a správní zdroje; jsou uvedeny v legislativním finančním výkazu.
 S ohledem na výše uvedené skutečnosti Komise žádá Radu, aby:
 –
 schválila jménem Unie, a se souhlasem Evropského parlamentu, prodloužení platnosti Dohody o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím a Brazilskou federativní republikou, která se po uplynutí doby pěti let použije na další období v trvání pěti let (tj. od 8. srpna 2017 do 7. srpna 2022);
 –
 zmocnila předsedu Rady, aby jmenoval osobu nebo osoby oprávněné oznámit vládě Brazilské federativní republiky, že Unie dokončila své vnitřní postupy nezbytné pro vstup této prodloužené dohody v platnost.
 2017/0139 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o prodloužení platnosti Dohody o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím a Brazilskou federativní republikou
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 186 ve spojení s čl. 218 odst. 6 písm. a) bodem v) této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 s ohledem na souhlas Evropského parlamentu,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Rada rozhodnutím 2005/781/ES
 4
 schválila uzavření Dohody o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím a Brazilskou federativní republikou (dále jen „dohoda“).
 (2)V souladu se svým článkem XII dohoda vstupuje v platnost k datu, kdy se obě strany vzájemně písemně informovaly o tom, že dokončily své vnitřní postupy nezbytné pro vstup dohody v platnost. Dohoda se uzavírá na počáteční období pěti let a její platnost může být prodloužena dohodou stran po posouzení provedeném během předposledního roku každého následujícího pětiletého období.
 (3)Rozhodnutím 2012/646/EU
 5
 Rada schválila prodloužení platnosti dohody na dobu dalších pěti let.
 (4)Výměna dopisů mezi stranami ze dne 14. listopadu 2016 a 5. ledna 2017 potvrdila jejich zájem na prodloužení platnosti dohody na dobu dalších pěti let.
 (5)V důsledku vstupu Lisabonské smlouvy v platnost dne 1. prosince 2009 nahradila Evropská unie Evropské společenství a je jeho nástupkyní.
 (6)Prodloužení platnosti dohody by mělo být schváleno jménem Unie,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Prodloužení platnosti Dohody o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím a Brazilskou federativní republikou na dobu dalších pěti let se schvaluje jménem Evropské unie.
 Článek 2
 Předseda Rady jmenuje osobu nebo osoby oprávněné oznámit vládě Brazilské federativní republiky jménem Unie a v souladu s čl. XII odst. 2 dohody, že Unie dokončila své vnitřní postupy nezbytné pro vstup této prodloužené dohody v platnost, a učinit Brazílii toto oznámení:
 „V důsledku vstupu Lisabonské smlouvy v platnost dne 1. prosince 2009 Evropská unie nahradila Evropské společenství, stala se jeho nástupkyní a od uvedeného dne vykonává všechna jeho práva a povinnosti. Odkazy na „Evropské společenství“ ve znění dohody se proto na příslušných místech považují za odkazy na „Evropskou unii“.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda / předsedkyně
 LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
 1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1.Název návrhu/podnětu
 1.2.Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB
 1.3.Povaha návrhu/podnětu
 1.4.Cíle
 1.5.Odůvodnění návrhu/podnětu
 1.6.Doba trvání akce a finanční dopad
 1.7.Předpokládaný způsob řízení
 2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1.Pravidla pro sledování a podávání zpráv
 2.2.Systém řízení a kontroly
 2.3.Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí
 3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1.Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky
 3.2.Odhadovaný dopad na výdaje
 3.2.1.Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje
 3.2.2.Odhadovaný dopad na operační prostředky
 3.2.3.Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy
 3.2.4.Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem
 3.2.5.Příspěvky třetích stran
 3.3.Odhadovaný dopad na příjmy
 LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
 1.RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1.Název návrhu/podnětu
 Návrh rozhodnutí Rady o prodloužení platnosti Dohody o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím a Brazilskou federativní republikou
 1.2.Příslušné oblasti politik podle členění ABM/ABB
 6
 Politická strategie a koordinace zejména generálních ředitelství RTD, AGRI, CLIMA, JRC, EAC, ENER, GROW, CNECT a MOVE.
 1.3.Povaha návrhu/podnětu
 ◻ Návrh/podnět se týká nové akce.
 ◻ Návrh/podnět se týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci
 7
 ☑ Návrh/podnět se týká prodloužení stávající akce
 ◻ Návrh/podnět se týká akce přesměrované na jinou akci
 1.4.Cíle
 1.4.1.Víceleté strategické cíle Komise sledované návrhem/podnětem
 Tato iniciativa umožní oběma stranám zlepšit a zintenzivnit vzájemnou spolupráci v oblastech společného vědeckotechnického zájmu.
 1.4.2.Specifické cíle a příslušné aktivity ABM/ABB
 Specifický cíl č.
 Toto rozhodnutí by mělo oběma stranám umožnit posílení spolupráce a rozvíjet strategičtější partnerství tím, že zvětší rozsah a záběr stávající spolupráce, budou řešit hlavní sdílené společenské úkoly a budou podporovat reciproční přístup k programům a financování. Rovněž umožní větší regionální spolupráci tam, kde je to na místě.
 Příslušné aktivity ABM/ABB
 1.4.3.Očekávané výsledky a dopady
 Upřesněte účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové skupiny.
 Toto rozhodnutí Brazílii i Evropské unii umožní požívat vzájemné výhody vyplývající z vědeckotechnického pokroku dosaženého prostřednictvím výzkumu v jejich příslušných výzkumných programech a probíhajících činnostech spolupráce. Umožní výměnu konkrétních poznatků a transfer know-how ve prospěch vědecké obce, průmyslu a občanů obou stran.
 1.4.4.Ukazatele výsledků a dopadů
 Upřesněte ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu sledovat.
 Komise bude pravidelně sledovat veškerá opatření prováděná v rámci dohody, včetně činností spolupráce. Hodnocení se bude týkat mimo jiné těchto bodů:
 a) ukazatele spolupráce – analýza počtu a typu účasti brazilských subjektů v programech financovaných EU (např. počet návrhů, počet podepsaných grantových dohod, hlavní vazby spolupráce, hlavní témata, vytvořené výstupy) a naopak (jsou-li k dispozici data);
 b) ukazatele výkonnosti – míra úspěšnosti brazilských subjektů účastnících se rámcových programů EU ve srovnání s jinými zeměmi mimo EU a s členskými státy / zeměmi přidruženými k rámcovému programu pro výzkum; analýza kvality spolupráce (např. počet nejlépe umístěných univerzit účastnících se programu, počet patentů a publikací pocházejících z projektů spolupráce);
 c) sběr dat o činnostech a vazbách spolupráce nad rámec příslušných programů financování a posuzování dopadů těchto činností, jako je účast ve vícestranných iniciativách a pracovních skupinách.
 1.5.Odůvodnění návrhu/podnětu
 1.5.1.Potřeby, které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu
 Toto rozhodnutí umožní oběma stranám pokračovat ve zdokonalování a zintenzivnění jejich spolupráce v oblastech společného vědeckotechnického zájmu.
 1.5.2.Přidaná hodnota ze zapojení EU
 Spolupráce v oblasti výzkumu a inovací mezi Brazílií a EU a jejími členskými státy se během posledních let stabilně zintenzivňuje. Zapojení EU umožňuje činnosti s větším rozsahem a záběrem ve prospěch všech členských států. Díky prodloužení této dohody EU získá snazší přístup k vědeckým poznatkům vytvořeným v Brazílii a bude se moci angažovat ve více činnostech spolupráce, což povede k další výměně znalostí a technologií. Dohoda také evropským společnostem umožní snazší přístup na brazilský trh.
 1.5.3.Závěry vyvozené z podobných zkušeností v minulosti
 Na základě dosavadních zkušeností z vědeckotechnické spolupráce se považuje za vzájemně přínosné pokračovat s Brazílií, jakožto strategickým partnerem Unie v oblasti výzkumu a inovací, ve výzkumné spolupráci.
 1.5.4.Soulad a možná synergie s dalšími vhodnými nástroji
 Má se za to, že prodloužení dohody s Brazílií je plně v souladu s celkovým rámcem mezinárodní spolupráce v oblasti výzkumu a inovací (COM(2012) 497).
 1.6.Doba trvání akce a finanční dopad
 ☑ Časově omezený návrh/podnět
 –☑
 Návrh/podnět s platností od 8. 8. 2017 do 7. 8. 2022
 –☑
 Finanční dopad od RRRR do RRRR
 ◻ Časově neomezený návrh/podnět
 –Provádění s obdobím rozběhu od RRRR do RRRR,
 –poté plné fungování.
 1.7.Předpokládaný způsob řízení
 8
 ☑ Přímé řízení Komisí
 –◻ prostřednictvím jejích útvarů, včetně jejích zaměstnanců v delegacích Unie;
 –◻
 prostřednictvím výkonných agentur
 ◻ Sdílené řízení s členskými státy
 ◻ Nepřímé řízení, při kterém jsou úkoly souvisejícími s plněním rozpočtu pověřeny:
 –◻ třetí země nebo subjekty určené těmito zeměmi;
 –◻ mezinárodní organizace a jejich agentury (upřesněte);
 –◻ EIB a Evropský investiční fond;
 –◻ subjekty uvedené v článcích 208 a 209 finančního nařízení;
 –◻ veřejnoprávní subjekty;
 –◻ soukromoprávní subjekty pověřené výkonem veřejné služby v rozsahu, v jakém poskytují dostatečné finanční záruky;
 –◻ soukromoprávní subjekty členského státu pověřené uskutečňováním partnerství soukromého a veřejného sektoru a poskytující dostatečné finanční záruky;
 –◻ osoby pověřené prováděním zvláštních činností v rámci společné zahraniční a bezpečnostní politiky podle hlavy V Smlouvy o EU a určené v příslušném základním právním aktu.
 –Pokud vyberete více způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.
 Poznámky
 [...]
 2.SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1.Pravidla pro sledování a podávání zpráv
 Upřesněte četnost a podmínky.
 Účast Brazílie na rámcovém programu je pravidelně sledována prostřednictvím zasedání smíšeného řídícího výboru zřízeného podle článku VI dohody.
 2.2.Systém řízení a kontroly
 2.2.1.Zjištěná rizika
 Konají se pravidelná zasedání a dvoustranné kontakty, umožňující systematické sdílení informací a kontrolu. V kontrolním systému nebyla zjištěna žádná rizika.
 2.2.2.Informace o zavedeném systému vnitřní kontroly
 2.2.3.Odhad nákladů a přínosů kontrol a posouzení očekávané míry rizika výskytu chyb
 2.3.Opatření k zamezení podvodů a nesrovnalostí
 Upřesněte stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření.
 Vyžaduje-li provádění rámcového programu účast externích dodavatelů či poskytnutí finančních příspěvků třetím stranám, provede Komise dle potřeby finanční audity, zejména má-li důvod pochybovat o reálné povaze prováděné činnosti nebo činnosti uvedené ve zprávách o činnosti.
 Finanční audity Unie budou prováděny buď jejími vlastními zaměstnanci, nebo účetními odborníky schválenými v souladu s právními předpisy strany, u které má audit proběhnout. Účetní odborníky vybere Unie podle vlastního uvážení, přičemž se vyhne rizikům možného střetu zájmů, na který může strana podléhající auditu poukázat. Komise dále zajistí, aby při provádění výzkumných činností byly finanční zájmy Unie chráněny účinnými kontrolami a v případě nesrovnalostí odrazujícími a přiměřenými opatřeními a sankcemi.
 Aby bylo možné tohoto cíle dosáhnout, budou do všech smluv používaných při provádění rámcového programu začleněna ustanovení o kontrolách, opatřeních a sankcích s odkazem na nařízení č. 2988/95, č. 2185/96 a č. 1073/99.
 Ve smlouvách budou muset být uvedeny zejména tyto body:
 – zavedení konkrétních ustanovení na ochranu finančních zájmů EU při provádění kontrol a ověření v souvislosti s vykonávanou činností,
 – provádění administrativních kontrol jako součást opatření proti podvodům v souladu s nařízeními č. 2185/96, č. 1073/1999 a č. 1074/1999,
 – uplatňování administrativních sankcí v souladu s rámcovým nařízením č. 2988/95, včetně principu černé listiny, ve všech případech nesrovnalostí způsobených při provádění smluv záměrně nebo nedbalostí,
 – vymahatelnost případných inkasních příkazů v případě nesrovnalostí a podvodů v souladu s článkem 299 Smlouvy o fungování EU.
 Příslušní zaměstnanci GŘ pro výzkum a inovace budou mimoto jako běžné opatření spolupráci kontrolovat z vědeckého a rozpočtového hlediska. Interní audit bude vykonávat oddělení interního auditu GŘ pro výzkum a inovace a místní kontroly bude provádět Evropský účetní dvůr.
 3.ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1.Okruhy víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové položky
 ·Stávající rozpočtové položky
 V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek.
 Okruh víceletého finančního rámce
 Rozpočtová položka
 Druh výdaje
 Příspěvek
 Číslo [název..........................................]
 RP/NRP
 9
 .
 zemí ESVO
 10
 kandidátských zemí
 11
 třetích zemí
 ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení
 1a
 08.01.05
 NRP
 ANO
 ANO
 NE
 NE
 ·Nové rozpočtové položky, jejichž vytvoření se požaduje
 V pořadí okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových položek.
 Okruh víceletého finančního rámce
 Rozpočtová položka
 Druh výdaje
 Příspěvek
 Číslo [název.............................................]
 RP/NRP
 zemí ESVO
 kandidátských zemí
 třetích zemí
 ve smyslu čl. 21 odst. 2 písm. b) finančního nařízení
 [XX.YY.YY.YY]
 ANO/NE
 ANO/NE
 ANO/NE
 ANO/NE
 3.2.Odhadovaný dopad na výdaje
 [Tento oddíl se vyplní pomocí
 tabulky rozpočtových údajů správní povahy
 (druhý dokument v příloze tohoto finančního výkazu) a pro účely konzultace mezi útvary se vloží do aplikace CISNET.]
 3.2.1.Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního
 rámce
 Číslo
 [název..........................................]
 GŘ: <RTD>
 Rok 2017
 12
 Rok 2018
 Rok 2019
 Rok 2020
 Rok 2021
 Rok 2022
 CELKEM
 • Operační prostředky
 Číslo rozpočtové položky
 Závazky
 (1)
 Platby
 (2)
 Číslo rozpočtové položky
 Závazky
 (1a)
 Platby
 (2a)
 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy
 13
 Číslo rozpočtové položky
 08.01.05
 (3)
 CELKEM prostředky
 pro GŘ
 Závazky
 =1+1a +3
 0,024
 0,061
 0,061
 0,061
 0,061
 0,037
 0,305
 Platby
 =2+2a
 +3
 0,024
 0,061
 0,061
 0,061
 0,061
 0,037
 0,305
 • Operační prostředky CELKEM
 Závazky
 (4)
 Platby
 (5)
 • Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM
 (6)
 0,024
 0,061
 0,061
 0,061
 0,061
 0,061
 0,037
 0,305
 CELKEM prostředky
 za OKRUH <....>
 víceletého finančního rámce
 Závazky
 =4+6
 0,024
 0,061
 0,061
 0,061
 0,061
 0,061
 0,037
 0,305
 Platby
 =5+6
 0,024
 0,061
 0,061
 0,061
 0,061
 0,061
 0,037
 0,305
 Má-li návrh/podnět dopad na více okruhů:
 • Operační prostředky CELKEM
 Závazky
 (4)
 Platby
 (5)
 • Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM
 (6)
 CELKEM prostředky
 z OKRUHU 1 až 4
 víceletého finančního rámce
 (referenční částka)
 Závazky
 =4+6
 Platby
 =5+6
 Okruh víceletého finančního
 rámce
 5
 „Správní výdaje“
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Rok 2017
 14
 Rok 2018
 Rok 2019
 Rok 2020
 Rok 2021
 Rok
 2022
 CELKEM
 GŘ: <.......>
 • Lidské zdroje
 • Ostatní správní výdaje
 0,003
 0,008
 0,008
 0,008
 0,008
 0,005
 0,04
 GŘ <....> CELKEM <.......>
 Prostředky
 0,003
 0,008
 0,008
 0,008
 0,008
 0,005
 0,04
 CELKEM prostředky
 z OKRUHU 5
 víceletého finančního rámce
 (Závazky celkem = platby celkem)
 0,003
 0,008
 0,008
 0,008
 0,008
 0,005
 0,04
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Rok 2017
 15
 Rok 2018
 Rok 2019
 Rok 2020
 Rok
 2021
 Rok
 2022
 CELKEM
 CELKEM prostředky
 z OKRUHU 1 až 5
 víceletého finančního rámce
 Závazky
 0,027
 0,069
 0,069
 0,069
 0,069
 0,042
 0,345
 Platby
 0,027
 0,069
 0,069
 0,069
 0,069
 0,042
 0,345
 3.2.2.Odhadovaný dopad na operační prostředky
 –☑
 Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních prostředků.
 –◻
 Návrh/podnět vyžaduje využití operačních prostředků, jak je vysvětleno dále:
 Prostředky na závazky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy
 ⇩
 Rok N
 Rok N+1
 Rok N+2
 Rok N+3
 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 CELKEM
 VÝSTUPY
 Druh
 16
 Průměrné náklady
 Počet
 Náklady
 Počet
 Náklady
 Počet
 Náklady
 Počet
 Náklady
 Počet
 Náklady
 Počet
 Náklady
 Počet
 Náklady
 Celkový počet
 Náklady celkem
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 1
 17
 ...
 – Výstup
 – Výstup
 – Výstup
 Mezisoučet za specifický cíl č. 1
 SPECIFICKÝ CÍL Č. 2 ...
 – Výstup
 Mezisoučet za specifický cíl č. 2
 NÁKLADY CELKEM
 3.2.3.Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy
 3.2.3.1.Shrnutí
 –◻
 Návrh/podnět nevyžaduje využití prostředků správní povahy.
 –☑
 Návrh/podnět vyžaduje využití prostředků správní povahy, jak je vysvětleno dále:
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Rok 2017
 18
 Rok 2018
 Rok 2019
 Rok 2020
 Rok 2021
 Rok 2022
 CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce
 Lidské zdroje
 Ostatní správní výdaje
 0,003
 0,008
 0,008
 0,008
 0,008
 0,005
 0,04
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce
 0,003
 0,008
 0,008
 0,008
 0,008
 0,005
 0,04
 mimo OKRUH 5
 19
 víceletého finančního rámce
 Lidské zdroje
 0,024
 0,061
 0,061
 0,061
 0,061
 0,037
 0,305
 Ostatní výdaje správní povahy
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce
 CELKEM
 0,027
 0,069
 0,069
 0,069
 0,069
 0,042
 0,345
 Potřebné prostředky na oblast lidských zdrojů a na ostatní výdaje správní povahy budou pokryty z prostředků GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přerozděleny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.
 3.2.3.2.Odhadované potřeby v oblasti lidských zdrojů
 –◻
 Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů.
 –☑
 Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je vysvětleno dále:
 Odhad vyjádřete v přepočtu na plné pracovní úvazky
 Rok 2017
 Rok 2018
 Rok
 2019
 Rok
 2020
 Rok 2021
 Rok 2022
 •Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců)
 XX 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise)
 XX 01 01 02 (při delegacích)
 08 01 05 01 (v nepřímém výzkumu)
 0,2
 0,5
 0,5
 0,5
 0,5
 0,3
 10 01 05 01 (v přímém výzkumu)
 •Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)
 20
 XX 01 02 01 (SZ, VNO, ZAP z celkového rámce)
 XX 01 02 02 (SZ, MZ, VNO, ZAP a MOD při delegacích)
 XX 01 04 rr
 21
 – v ústředí
 – při delegacích
 XX 01 05 02 (SZ, VNO, ZAP v nepřímém výzkumu)
 10 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v přímém výzkumu)
 Jiné rozpočtové položky (upřesněte)
 CELKEM
 0,2
 0,5
 0,5
 0,5
 0,5
 0,3
 XX je oblast politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.
 Potřeby v oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová omezení.
 Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci
 Příprava a řízení zasedání smíšeného výboru podle článku VI dohody a práce v souvislosti s fungováním a prováděním dohody.
 Výpočty jsou provedeny proporcionálně s ohledem na dobu trvání dohody.
 Externí zaměstnanci
 3.2.4.Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem
 –☑
 Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým finančním rámcem.
 –◻
 Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého finančního rámce.
 Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné rozpočtové položky a odpovídající částky.
 –◻
 Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu víceletého finančního rámce.
 Upřesněte potřebu, příslušné okruhy a rozpočtové položky a odpovídající částky.
 3.2.5.Příspěvky třetích stran
 –☑ Návrh/podnět nepočítá se spolufinancováním od třetích stran.
 –Návrh/podnět počítá se spolufinancováním podle následujícího odhadu:
 Prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Rok N
 Rok N+1
 Rok N+2
 Rok N+3
 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 Celkem
 Upřesněte spolufinancující subjekt
 Spolufinancované prostředky CELKEM
 3.3.Odhadovaný dopad na příjmy
 –☑
 Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.
 –◻
 Návrh/podnět má tento finanční dopad:
 –◻
 na vlastní zdroje
 –◻
 na různé příjmy
 v milionech EUR (zaokrouhleno na tři desetinná místa)
 Příjmová rozpočtová položka:
 Prostředky dostupné v běžném rozpočtovém roce
 Dopad návrhu/podnětu
 22
 Rok N
 Rok N+1
 Rok N+2
 Rok N+3
 Vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 Článek .............
 U účelově vázaných různých příjmů upřesněte dotčené výdajové rozpočtové položky.
 Upřesněte způsob výpočtu dopadu na příjmy.
 (1)
 Úř. věst. L 295, 11.11.2005, s. 38.
 (2)
 Rozhodnutí Rady 2012/646/EU ze dne 10. října 2012 o prodloužení platnosti Dohody o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím a Brazilskou federativní republikou (Úř. věst. L 287, 18.10.2012, s. 4).
 (3)
 Zaměření mezinárodní spolupráce EU v oblasti výzkumu a inovací a její posílení:
 Strategický přístup, COM(2012) 497.
 (4)
 Rozhodnutí Rady 2005/781/ES ze dne 6. června 2005 o uzavření Dohody o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím a Brazilskou federativní republikou (Úř. věst. L 295, 11.11.2005, s. 37).
 (5)
 Rozhodnutí Rady 2012/646/EU ze dne 10. října 2012 o prodloužení platnosti Dohody o vědeckotechnické spolupráci mezi Evropským společenstvím a Brazilskou federativní republikou (Úř. věst. L 287, 18.10.2012, s. 4).
 (6)
 ABM: řízení podle činností (activity-based management); ABB: sestavování rozpočtu podle činností (activity-based budgeting).
 (7)
 Uvedené v čl. 54 odst. 2 písm. a) nebo b) finančního nařízení.
 (8)
 Vysvětlení způsobů řízení spolu s odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb:
 http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
 (9)
 RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky.
 (10)
 ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.
 (11)
 Kandidátské země a případně potenciální kandidátské země západního Balkánu.
 (12)
 Návrh/podnět se začíná provádět v roce 2017.
 (13)
 Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.
 (14)
 Návrh/podnět se začíná provádět v roce 2017.
 (15)
 Návrh/podnět se začíná provádět v roce 2017.
 (16)
 Výstupy se rozumí produkty a služby, které mají být dodány (např. počet financovaných studentských výměn, počet vybudovaných kilometrů silnic atd.).
 (17)
 Popsaný v bodě 1.4.2. „Specifické cíle...“.
 (18)
 Návrh/podnět se začíná provádět v roce 2017.
 (19)
 Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé položky „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.
 (20)
 SZ = smluvní zaměstnanec; MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní odborník; ZAP = zaměstnanec agentury práce; MOD = mladý odborník při delegaci.
 (21)
 Dílčí strop na externí zaměstnance financované z operačních prostředků (bývalé položky „BA“).
 (22)
 Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z cukru), je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 25% nákladů na výběr.


type: contracts

text:
 Avis juridique important
 |
 22001D0211
 2001/211/EG: Besluit nr. 3/2001 van de Associatieraad EU-Estland van 19 februari 2001 tot wijziging van Protocol nr. 3 van de Europaovereenkomst met Estland betreffende de definitie van het begrip "producten van oorsprong" en methoden van administratieve samenwerking
 Publicatieblad Nr. L 079 van 17/03/2001 blz. 0026 - 0028
 Besluit nr. 3/2001 van de Associatieraad EU-Estlandvan 19 februari 2001tot wijziging van Protocol nr. 3 van de Europaovereenkomst met Estland betreffende de definitie van het begrip "producten van oorsprong" en methoden van administratieve samenwerking(2001/211/EG)DE ASSOCIATIERAAD,Gelet op de op 12 juni 1995 te Luxemburg ondertekende Europaovereenkomst waarbij een associatie tot stand wordt gebracht tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerzijds, en de Republiek Estland, anderzijds(1), en met name op artikel 38 van Protocol nr. 3,Overwegende hetgeen volgt:(1) Enkele technische wijzigingen hebben ten doel discrepanties tussen de verschillende taalversies van de tekst recht te trekken.(2) De lijst van ontoereikende be- of verwerkingen dient te worden aangepast om een correcte interpretatie te waarborgen en rekening te houden met de behoefte enkele operaties die voorheen niet in deze lijst waren opgenomen, daar nu wel in op te nemen.(3) De bepalingen voor het tijdelijke gebruik van vaste tarieven in de gevallen waarin teruggave verboden is of vrijstellingen van de douanerechten zijn toegekend, dienen te worden verlengd tot en met 31 december 2001.(4) De behoefte is ontstaan om te voorzien in een systeem van boekhoudkundige scheiding van al dan niet van oorsprong zijnde materialen, waarvoor toestemming dient te worden verleend door de douaneautoriteiten.(5) De bepalingen inzake de in euro uitgedrukte bedragen dienen te worden aangepast om duidelijkheid te scheppen in de procedure en te voorzien in meer stabiliteit wat de hoogte van de bedragen in nationale valuta betreft.(6) Teneinde ermee rekening te houden dat een bepaald materiaal niet wordt geproduceerd in de betrokken landen, dienen enkele wijzigingen te worden aangebracht in de lijst van oorsprongverlenende be- of verwerkingen,BESLUIT:Artikel 1Protocol nr. 3 betreffende de definitie van het begrip "producten van oorsprong" en methoden van administratieve samenwerking wordt als volgt gewijzigd:1. artikel 1, onder i), wordt vervangen door:"i) 'toegevoegde waarde': de prijs af fabriek verminderd met de douanewaarde van alle gebruikte materialen die van oorsprong zijn uit de andere in de artikelen 3 en 4 genoemde landen of, indien de douanewaarde niet bekend is of niet kan worden vastgesteld, de eerste verifieerbare prijs die in de Gemeenschap of in Estland voor deze materialen werd betaald;";2. artikel 7 wordt vervangen door:"Artikel 7Ontoereikende bewerking of verwerking1. Behoudens het bepaalde in lid 2 worden de volgende be- of verwerkingen als ontoereikend beschouwd om de oorsprong te verlenen, ongeacht of aan de voorwaarden van artikel 6 is voldaan:a) behandelingen om de producten tijdens vervoer en opslag in goede staat te bewaren;b) het splitsen en samenvoegen van colli;c) het wassen, schoonmaken, het stofvrij maken, verwijderen van roest, olie, verf of dergelijke;d) het strijken of persen van textiel;e) het schilderen of polijsten;f) het doppen, het geheel of gedeeltelijk bleken, het polijsten of glanzen van granen en rijst;g) het kleuren van suiker of het vormen van suikerklonten;h) het pellen, ontpitten of schillen van noten, vruchten of groenten;i) het aanscherpen, eenvoudig vermalen of eenvoudig versnijden;j) het zeven, sorteren, classificeren, assorteren; (daaronder begrepen het samenstellen van sets van artikelen);k) het eenvoudig bottelen, het verpakken in blikken, flesjes, zakken, dozen of andere omhulsels, bevestigen op kaarten of platen, en alle andere eenvoudige verpakkingshandelingen;l) het aanbrengen of opdrukken op de producten zelf of hun verpakking van merken, etiketten, beeldmerken of andere soortgelijke onderscheidende tekens;m) het eenvoudig mengen van producten, ook van verschillende soorten;n) het eenvoudig samenvoegen van delen van artikelen tot een volledig artikel dan wel het uit elkaar nemen van artikelen in onderdelen;o) twee of meer van de onder a) tot en met n) vermelde behandelingen tezamen;p) het slachten van dieren.2. Om te bepalen of de be- of verwerkingen die een bepaald product heeft ondergaan ontoereikend zijn in de zin van lid 1 worden alle be- of verwerkingen die dit product in de Gemeenschap of in Estland heeft ondergaan tezamen genomen.";3. de laatste zin van artikel 15, lid 6, wordt vervangen door:"Dit lid is van toepassing tot en met 31 december 2001.";4. het volgende artikel wordt ingevoegd:"Artikel 20aBoekhoudkundige scheiding1. Wanneer het aanzienlijke kosten of materiële moeilijkheden met zich brengt om afzonderlijke voorraden aan te houden van identieke en onderling verwisselbare materialen van oorsprong en materialen niet van oorsprong, kunnen de douaneautoriteiten, op schriftelijk verzoek van de betrokkene, toestaan dat voor het beheer van deze voorraden de methode van boekhoudkundige scheiding wordt gebruikt.2. Deze methode dient te waarborgen dat, voor een bepaalde referentieperiode, hetzelfde aantal producten 'van oorsprong' wordt verkregen als het aantal dat verkregen zou zijn indien de voorraden fysiek waren gescheiden.3. De douaneautoriteiten kunnen vergunning verlenen voor het gebruik van deze methode, op de door hen passend geachte voorwaarden.4. Deze methode wordt vastgelegd en toegepast overeenkomstig de algemeen aanvaarde boekhoudkundige beginselen zoals die van toepassing zijn in het land waar het product is vervaardigd.5. De vergunninghouder kan bewijzen van de oorsprong afgeven of aanvragen, al naar gelang van het geval, voor de hoeveelheid producten die als van oorsprong kunnen worden beschouwd. De vergunninghouder verstrekt op verzoek van de douaneautoriteiten een verklaring over de wijze waarop de hoeveelheden zijn beheerd.6. De douaneautoriteiten houden toezicht op het gebruik van de vergunning en kunnen deze te allen tijde intrekken wanneer de vergunninghouder deze niet correct gebruikt of niet aan een van de andere in dit protocol omschreven voorwaarden voldoet.";5. in de eerste zin van artikel 22, lid 1, wordt het volgende ingevoegd na "exporteur":"(hierna 'toegelaten exporteur' genoemd)";6. artikel 30 wordt vervangen door:"Artikel 30In euro uitgedrukte bedragen1. Voor de toepassing van het bepaalde in artikel 21, lid 1, onder b), en artikel 26, lid 3, worden, in gevallen waarin de producten gefactureerd zijn in een andere valuta dan de euro, de tegenwaarden in de nationale valuta van de in de artikelen 3 en 4 genoemde landen, die overeenstemmen met de in euro uitgedrukte bedragen, jaarlijks vastgesteld door de betrokken landen.2. De bepalingen van artikel 21, lid 1, onder b), en artikel 26, lid 3, zijn van toepassing op een zending, op basis van de munt waarin de factuur is opgesteld, en overeenkomstig het door het betrokken land vastgestelde bedrag.3. De in een bepaalde nationale valuta te gebruiken bedragen zijn gelijk aan de tegenwaarde in die valuta van de in euro uitgedrukte bedragen op de eerste werkdag van oktober. De bedragen worden de Europese Commissie vóór 15 oktober medegedeeld en zijn van toepassing vanaf 1 januari van het daaropvolgende jaar. De Europese Commissie stelt alle betrokken landen op de hoogte van de betreffende bedragen.4. Een land mag het bedrag dat het resultaat is van de conversie in zijn nationale valuta van een in euro uitgedrukt bedrag naar boven of beneden afronden. Het afgeronde bedrag mag niet meer dan 5 procent afwijken van het bedrag dat het resultaat is van de conversie. Een land kan de tegenwaarde in nationale valuta van een in euro uitgedrukt bedrag handhaven, indien de conversie van dat bedrag, op het moment van de in lid 3 bedoelde jaarlijkse aanpassing, vóór het afronden, resulteert in een stijging van minder dan 15 procent van de tegenwaarde in nationale valuta. De tegenwaarde in nationale valuta kan worden gehandhaafd, indien de conversie resulteert in een daling van die tegenwaarde.5. De in euro uitgedrukte bedragen worden op verzoek van de Gemeenschap of Estland door het Associatiecomité herzien. Bij deze herziening onderzoekt het Associatiecomité of het wenselijk is de betreffende limieten in reële termen te handhaven. Het kan te dien einde besluiten de in euro uitgedrukte bedragen te wijzigen.";7. bijlage II wordt als volgt gewijzigd:de tekst van GS-post 5309 tot en met 5311 wordt vervangen door:">RUIMTE VOOR DE TABEL>"Artikel 2Dit besluit treedt in werking op de dag waarop het wordt goedgekeurd.Het is van toepassing vanaf 1 januari 2001.Gedaan te Brussel, 19 februari 2001.Voor de AssociatieraadDe voorzitterT. H. Ilves(1) PB L 68 van 9.3.1998, blz. 3.


type: legislation

text:
 EIROPAS KOMISIJA
 Briselē, 1.6.2017
 COM(2017) 258 final
 2017/0104(NLE)
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMS
 par to, lai noslēgtu Sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Aeronavigācijas drošības aģentūru Āfrikā un Madagaskarā (ASECNA) par satelītnavigācijas attīstību un saistīto pakalpojumu sniegšanu ASECNA kompetences zonā par labu civilajai aviācijai
 PASKAIDROJUMA RAKSTS
 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
 •Priekšlikuma pamatojums un mērķi
 Šā Padomes lēmuma priekšlikuma mērķis ir atļaut Savienības vārdā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 6. punktu noslēgt Sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Aeronavigācijas drošības aģentūru Āfrikā un Madagaskarā (ASECNA)
 1
 , no otras puses, par satelītnavigācijas attīstību un saistīto pakalpojumu sniegšanu ASECNA kompetences zonā par labu civilajai aviācijai. Priekšlikums ir saderīgs ar Regulu (ES) Nr. 1285/2013, kura ir Eiropas satelītnavigācijas programmu pamata tiesību akts un kuras 29. pantā paredzēts, ka Savienība saistībā ar Galileo un EGNOS programmām var slēgt nolīgumus ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām.
 Satelītnavigācija ietilpst sadarbības jomā starp Eiropas Savienību un Āfriku kopš brīža, kad Āfrikas un ES trešajā samitā, kas notika Tripolē 2010. gada novembrī, tika pieņemts Rīcības plāns 2011.–2013. gadam, lai īstenotu Āfrikas un ES stratēģisko partnerību. Nepieciešamība sadarboties šajā jomā tika vēlreiz apstiprināta “Ceļvedī 2014.–2017. gadam”, kas tika pieņemts Āfrikas un ES samitā 2014. gada aprīlī.
 Izpētes rezultāti liecināja par ievērojamiem sociāli ekonomiskiem ieguvumiem Āfrikas kontinentam. Sadarbība dos labumu arī Eiropas kosmosa industrijai, kam pavērsies uz Āfriku paplašināts tirgus tās tehnoloģijas attīstībai, jaunas infrastruktūras izvēršanai un ar satelītnavigāciju saistītu pakalpojumu izmantošanai
 2
 .
 Konkurētspējas padome 2014. gada 25. septembrī, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu (COM(2014)260), pilnvaroja Komisiju Savienības vārdā risināt sarunas par tādu starptautisku nolīgumu ar ASECNA, ar kuru izveido nosacījumus uz satelītiem balstītu signāla pastiprināšanas pakalpojumu (SBAS) sniegšanai Āfrikā, kuru pamatā ir Eiropas Satelītnavigācijas programma EGNOS. Sarunas aizsākās 2015. gada martā. Tās 2016. gada aprīlī beidzās ar nolīguma projektu, ar kuru nosaka sadarbības regulējumu, kas vajadzīgs autonomas, taču uz Eiropas EGNOS sistēmu balstītas SBAS sistēmas ieviešanai un ekspluatācijai ASECNA kompetences zonā. Saskaņā ar Padomes piešķirto pilnvarojumu nolīgumā ietilpst tehniskais pīlārs, un nolīgums attiecas arī uz finansēšanas un pārvaldības jautājumiem.
 Padome 2016. gada 21. novembrī pēc Komisijas 2016. gada 12. septembra priekšlikuma (COM(2016)574) pieņēma Lēmumu (ES) 2016/2234
 3
 , ar ko Savienības vārdā atļauj nolīgumu parakstīt. To Eiropas Savienība un ASECNA 2016. gada 5. decembrī oficiāli parakstīja Briselē.
 •Atbilstība pašreizējiem noteikumiem konkrētajā darbības jomā un citām Savienības politikām
 Eiropas satelītnavigācijas programmas ir Eiropas Savienības transporta politikas būtisks elements, it īpaši gaisa transporta jomā. Tās veicina aeronavigācijas pakalpojumu drošības palielināšanu un nepārtrauktību, vienlaikus uzlabojot tos ekonomiskajā un apkārtējās vides ziņā. Tās ir tikušas starptautiski popularizētas, pateicoties jo īpaši sadarbības līgumu noslēgšanai ar tādām valstīm kā Amerikas Savienotās Valstis, Ķīna, Dienvidkoreja un Izraēla.
 Ievērojot Eiropai un Āfrikai kopīgās priekšrocības satelītnavigācijas pakalpojumu attīstībai Āfrikas kontinentā, aktīva sadarbība šajā virzienā starp Eiropas Savienību un Āfriku kopš vairākiem gadiem ir priekšmets daudzām politiskām iniciatīvām, kuru vidū ir šādas:
 •
 Atsauces grupas paziņojums par Āfrikas un ES stratēģiskās partnerības infrastruktūrām kolēģiju sanāksmei starp Eiropas Komisiju un Āfrikas Savienības Komisiju (Adisabebā 2016. gada 25. un 26. februārī);
 •
 Ceļvedis (2014.–2017.g.), kurš pieņemts Āfrikas un ES ceturtajā samitā (Briselē 2014. gada 2. un 3. aprīlī);
 •
 Uzņēmumu kopīgais paziņojums “5. ES un Āfrikas uzņēmējdarbības forumā” (Briselē 2014. gada 1. aprīlī);
 •
 Kopējā nostāja, kas pieņemta Savienības Vidusjūrai transporta ministru konferencē (Briselē 2013. gada 14. novembrī);
 •
 Kopīgs 2011. gada 8. marta paziņojums Eiropadomei, Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai – “Partnerattiecības demokrātijai un kopīgam uzplaukumam ar Vidusjūras dienvidu reģionu” [COM(2011) 200 galīgā redakcija];
 •
 Komisijas 2010. gada 14. jūnija paziņojums “Rīcības plāns globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) lietojumiem” (COM(2010) 308 galīgā redakcija);
 •
 Beļģijas prezidentūras ES sarīkotās augsta līmeņa sanāksmes secinājumi par tematu “telpa Āfrikas pilsoņiem”, 2010. gada 16. septembrī;
 •
 Kosmosa padomes 7. sanāksmes rezolūcija: “Globālas problēmas. Eiropas kosmosa sistēmu pilnīga izmantošana”, Briselē 2010. gada 25. novembrī;
 •
 Rīcības plāns 2011.–2013. gadam Āfrikas un ES stratēģiskās partnerības īstenošanai, kas pieņemts trešajā Āfrikas un ES samitā (Tripolē 2010. gada 29. un 30. novembrī);
 •
 Uzņēmumu kopīgais paziņojums “4. ES un Āfrikas uzņēmējdarbības forumā” (Tripolē 2010. gada 26. un 28. novembrī);
 •
 Komisijas 2009. gada 24. jūnija paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei – “Eiropas Savienības un Āfrikas partnerattiecības – Savienot Āfriku un Eiropu: Ceļā uz intensīvāku sadarbību transporta jomā” (COM(2009) 301 galīgā redakcija, 2009. gada 24. jūnijā.
 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE
 •Juridiskais pamats
 Priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 172. pants saistībā ar 218. panta 6. punktu.
 •Subsidiaritāte
 Subsidiaritātes princips šajā gadījumā nav piemērojams, jo Eiropas satelītnavigācijas sistēmas pieder Eiropas Savienībai.
 •Proporcionalitāte
 Nolīguma noteikumi atbilst iecerētajam mērķim, proti, ļaut ASECNA attīstīt pašai savu uz satelītiem balstītu signāla pastiprināšanas sistēmu, kuras pamatā ir Eiropas satelītnavigācijas programma EGNOS. Tie atbilst arī ES apņēmībai eksportēt uz Āfriku savu zinātību satelītnavigācijas jomā.
 •Instrumenta izvēle
 Saistoša sadarbības mehānisma izveide panākama ar starptautiska nolīguma noslēgšanu. Regulas (ES) Nr. 1285/2013 29. pantā skaidri paredzēta iespēja slēgt nolīgumus ar starptautiskajām organizācijām saistībā ar Galileo un EGNOS programmām.
 3.APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM REZULTĀTI
 Uz EGNOS balstītu satelītnavigācijas pakalpojumu izmantošana Āfrikā ir tikusi izvērtēta gan sociālekonomiski, gan tehniski. Šā izvērtējuma rezultāti ir iesniegti un vairākas reizes diskutēti ar Āfrikas valstīm, kas ir iesaistītās puses, un diskusijas ir notikušas semināros un tādos starptautiskos darbsemināros un forumos kā AFI reģionālā plānošanas un īstenošanas grupa (APIRG) Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā (OACI).
 Eiropas Savienībā Komisija par sarunu gaitu regulāri (gan mutvārdos, gan rakstveidā) ir ziņojusi speciālajai Padomes izveidotajai komitejai. Turklāt Savienības dalībvalstis ir tikušas informētas par diskusiju norisi un uzaicinātas piedalīties sarunu sanāksmēs. Visbeidzot, Savienības dalībvalstīm Padomes Transporta jautājumu darba grupā “intermodālo pārvadājumu jautājumi un tīkli” tika dota iespēja izteikt apsvērumus par nolīguma projektu pirms sarunu pabeigšanas. Šie apsvērumi ir ņemti vērā nolīguma galīgajā redakcijā, kuru Padome 2016. gada 21. novembrī atļāva parakstīt.
 4.IETEKME UZ BUDŽETU
 Paredzētais nolīgums nekādi neietekmē budžetu, kas ar Regulu (ES) Nr. 1285/2013 atvēlēts Eiropas satelītnavigācijas programmām.
 Ar nolīgumu paredzētās ASECNA piederošās infrastruktūras ieviešanas un ekspluatācijas izmaksas tiks finansētas ar ASECNA budžetu, ar tās dalībvalstu iemaksām vai ar Eiropas Savienības dalībvalstu un starptautisko finanšu institūciju (Eiropas Investīciju bankas, Āfrikas attīstības bankas u. c.) ieguldījumiem aizdevumu vai dotāciju veidā.
 5.CITI ELEMENTI
 Nolīgums paredz izveidot apvienotu komiteju tā pārvaldībai un pareizai piemērošanai. Turklāt gadījumā, ja starp abām līguma Pusēm rodas domstarpības, paredzēts izmantot šķīrējtiesas procedūru.
 2017/0104 (NLE)
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMS
 par to, lai noslēgtu Sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Aeronavigācijas drošības aģentūru Āfrikā un Madagaskarā (ASECNA) par satelītnavigācijas attīstību un saistīto pakalpojumu sniegšanu ASECNA kompetences zonā par labu civilajai aviācijai
 EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
 ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 172. pantu saistībā ar 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu un 8. punktu,
 ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
 ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,
 tā kā:
 (1)Saskaņā ar Padomes 2016. gada 21. novembra Lēmumu (ES) 2016/2234
 4
 2016. gada 5. decembrī ir parakstīts Sadarbības nolīgums starp Eiropas Savienību un Aeronavigācijas drošības aģentūru Āfrikā un Madagaskarā (ASECNA) par satelītnavigācijas attīstību un saistīto pakalpojumu sniegšanu ASECNA kompetences zonā par labu civilajai aviācijai, ņemot vērā tā noslēgšanu pēcāk.
 (2)Eiropas Savienības stratēģija, kuras mērķis, pamatojoties uz Eiropas satelītnavigācijas programmām, no vienas puses, ir attīstīt šīs tehnoloģijas izmantošanu un sniegt saistītos pakalpojumus ASECNA kompetences zonā, it īpaši ar autonomu uz satelītiem balstītu signāla pastiprināšanas pakalpojumu (SBAS) izveidi par labu ASECNA, un, no otras puses un plašākā kontekstā, veicināt satelītnavigācijas izmantošanu Āfrikā, aktīvi turpinās saskaņā ar nolīgumu.
 (3)Nolīgums būtu jāapstiprina Eiropas Savienības vārdā,
 IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
 1. pants
 Ar šo Savienības vārdā tiek apstiprināts Sadarbības nolīgums starp Eiropas Savienību un Aeronavigācijas drošības aģentūru Āfrikā un Madagaskarā (ASECNA) par satelītnavigācijas attīstību un saistīto pakalpojumu sniegšanu ASECNA kompetences zonā par labu civilajai aviācijai.
 Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
 2. pants
 Padomes priekšsēdētājs ieceļ personu, kas ir tiesīga Eiropas Savienības vārdā veikt nolīguma 36. pantā paredzēto apstiprināšanas dokumenta deponēšanu, lai paustu Eiropas Savienības piekrišanu uzņemties šā nolīguma saistības.
 3. pants
 Šis lēmums stājas spēkā [...].
 Briselē,
 Padomes vārdā –
 priekšsēdētājs
 (1)
 ASECNA ir starptautiska organizācija, kuras galvenais birojs atrodas Dakārā, Senegālā, un kuras uzdevums ir nodrošināt aeronavigācijas drošību par labu 18 dalībvalstīm: Beninai, Burkinafaso, Kamerūnai, Centrālāfrikai, Čadai, Komoru Salām, Kongo, Kotdivuārai, Gabonai, Gvinejai-Bisavai, Ekvatoriālajai Gvinejai, Madagaskarai, Mali, Mauritānijai, Nigērai, Senegālai, Togo un Francijai.
 (2)
 Pamatojoties uz izmaksu un ieguvumu analīzi, ir ticis aplēsts, ka sociāli ekonomisko ieguvumu apjoms visam Āfrikas kontinentam būtu lielāks par 4,8 miljardiem euro, neņemot vērā ieguvumus ekonomiskās attīstības un reģionālās integrācijas jomā, kas nav tikuši aprēķināti skaitļu izteiksmē.
 (3)
 OV L 337, 13.12.2016., 1. lpp.
 (4)
 OV L 337, 13.12.2016., 1. lpp.
 ---documentbreak---
 EIROPAS KOMISIJA
 Briselē, 1.6.2017
 COM(2017) 258 final
 PIELIKUMS
 dokumentam
 Priekšlikums Padomes Lēmumam
 par to, lai noslēgtu Sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Aeronavigācijas drošības aģentūru Āfrikā un Madagaskarā (ASECNA) par satelītnavigācijas attīstību un saistīto pakalpojumu sniegšanu ASECNA kompetences zonā par labu civilajai aviācijai
 SADARBĪBAS NOLĪGUMS
 starp Eiropas Savienību
 un Aeronavigācijas drošības aģentūru Āfrikā
 un Madagaskarā (ASECNA)
 par satelītnavigācijas attīstību
 un saistīto pakalpojumu sniegšanu
 ASECNA kompetences zonā
 par labu civilajai aviācijaI
 EIROPAS SAVIENĪBA,
 turpmāk "Savienība",
 no vienas puses,
 un
 AĢENTŪRA AVIĀCIJAS DROŠĪBAI ĀFRIKĀ UN MADAGASKARĀ,
 turpmāk “ASECNA”,
 no otras puses,
 abas kopā turpmāk “Puses”,
 ŅEMOT VĒRĀ globālo satelītnavigācijas sistēmu lietojumu pieaugošo attīstību Savienībā, Āfrikā un citos pasaules reģionos, it īpaši civilās aviācijas jomā,
 ŅEMOT VĒRĀ, ka ASECNA ir atbildīga galvenokārt par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu tai uzticētajās gaisa telpās, šo gaisa telpu organizēšanu, aeronavigācijas informācijas publicēšanu, prognožu informācijas sagādi un sniegšanu aeronavigācijas meteoroloģijas jomā,
 ATZĪSTOT Savienības satelītnavigācijas sistēmu, Galileo un Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienesta (EGNOS) programmu svarīgumu, kuras īpaši paredzētas civilam izmantojumam, ieguvumus, kas saistīti ar to īstenošanu, un interesi, kāda ASECNA ir par satelītnavigācijas pakalpojumiem,
 ATZĪSTOT to, ka EGNOS sistēma — uz Eiropu centrēta reģionāla infrastruktūra, kas kontrolē un koriģē globālo satelītnavigācijas sistēmu raidītos brīvi pieejamos signālus, it īpaši piedāvājot lielāku precizitāti un integritātes funkciju, — sniedz civilās aviācijas vajadzībām sevišķi labi piemērotus pakalpojumus,
 ŅEMOT VĒRĀ, ka uz EGNOS sistēmas balstītos pakalpojumus varētu tehniski paplašināt un piemērot visam Āfrikas kontinentam divējādā ziņā — pirmkārt, tiktu nodrošināta sinerģija starp iesaistīto Pušu atbildībā nodotām infrastruktūrām uz zemes, un otrkārt, EGNOS sistēmas retranslatorus uzstādot uz satelītiem, kas ievadīti ģeostacionārā orbītā virs Āfrikas,
 ŅEMOT VĒRĀ Savienības “Kosmosa” padomes rezolūciju ar nosaukumu “Globālas problēmas. Eiropas kosmosa sistēmu pilnīga izmantošana”, kas pieņemta 2010. gada 25. novembrī un kur Eiropas Komisija aicināta sadarboties ar Āfrikas Savienības Komisiju, lai palielinātu pieejamos resursus un paredzētu nosacījumus, ar kādiem infrastruktūru, kas līdzīga EGNOS programmai, varētu īstenot Āfrikā,
 ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Komisijas 2007. gada 26. aprīļa paziņojumu par ES kosmosa politiku, kurā īpaša nozīme piešķirta Eiropas sadarbībai ar Āfriku kosmosa jomā, un Komisijas 2011. gada 4. aprīļa paziņojumu ar nosaukumu “Virzībā uz Eiropas Savienības kosmosa stratēģiju pilsoņu interesēs”, kur uzsvērta Savienības vēlme dalīties ar savu pieredzi un infrastruktūru, lai palīdzētu Āfrikai un stiprinātu sadarbību ar šo kontinentu,
 ŅEMOT VĒRĀ ASECNA Ministru komitejas 2005. gada 7. jūlija Rezolūciju Nr. 2005 CM 44-11 par satelītnavigācijas sistēmu (GNSS) īstenošanu ASECNA, kurā it īpaši lūgts Eiropas [Savienības] iestāžu atbalsts, lai aģentūras operatīvajām vajadzībām gūtu labumu no Galileo vai EGNOS izvēršanas,
 ŅEMOT VĒRĀ ASECNA valdes 2011. gada 7. jūlija Rezolūciju Nr. 2011 CA 120-18 par Aģentūras faktisku dalību EGNOS/Galileo izvēršanā Āfrikas un Indijas okeāna reģionā, ar kuru pilnvaro ģenerāldirektoru turpināt darbību šajā virzienā, vēršoties attiecīgajās Eiropas Savienības instancēs,
 ŅEMOT VĒRĀ, ka saskaņā ar šīs rezolūcijas īstenošanu ASECNA ir izveidojusi SBAS-ASECNA programmu, lai savā Aģentūras kompetences zonā sniegtu satelītu signālu papildinošās korekcijas sistēmas (SBAS) pakalpojumus, kas balstās uz EGNOS sistēmas tehnoloģiju,
 ŅEMOT VĒRĀ, ka Savienības un ASECNA ilgtermiņa sadarbība satelītnavigācijas jomā iekļaujas vispārējā Savienības un Āfrikas stratēģiskās partnerības kontekstā, jo Ceturtajā ES un Āfrikas samitā, kurš 2014. gada 2. un 3. aprīlī notika Briselē, pieņemtajā ceļvedī par sadarbības definēšanu starp abiem kontinentiem 2014.–2017. gadam ir paredzēts atvēlēt pastāvīgus un pietiekamus cilvēkresursus un finanšu resursus, lai izvērstu uz EGNOS balstītas satelītnavigācijas infrastruktūras, un ieviest pārvaldības un finansēšanas sistēmas ieguldījumu izdevumiem un darbības izdevumiem, kas attiecīgajām valstīm rodas saistībā ar EGNOS sistēmu Āfrikā,
 ŅEMOT VĒRĀ, ka, piemērojot šo Savienības un Āfrikas stratēģisko partnerību, ASECNA un Savienība jau sadarbojas saskaņā ar atbalsta programmu gaisa transporta nozarei un satelītpakalpojumiem Āfrikā, ko finansē ar 10. Eiropas Attīstības fonda līdzekļiem, un saskaņā ar Panāfrikas programmu EGNOS atbalstam Āfrikā, ko finansē ar Attīstības sadarbības instrumenta līdzekļiem, it īpaši izveidojot Kopīgo EGNOS un Āfrikas programmas pārvaldības biroju (JPO),
 ŅEMOT VĒRĀ kopējās intereses ilgtermiņa sadarbībai starp Savienību un ASECNA satelītnavigācijas attīstības jomā par labu civilajai aviācijai un vēloties šādu sadarbību izveidot oficiāli,
 ŅEMOT VĒRĀ nepieciešamību nodrošināt izcili augstu satelītpakalpojumu aizsardzības līmeni teritorijās, kurās Puses nodrošina pārklājumu,
 ŅEMOT VĒRĀ, ka Savienība ir izveidojusi savas aģentūras, lai sniegtu palīdzību dažās īpašās jomās, it īpaši Eiropas GNSS aģentūru ES satelītnavigācijas programmām un Eiropas Aviācijas drošības aģentūru civilās aviācijas jomā, un ka Savienība un Eiropas GNSS aģentūra ir noslēgušas deleģēšanas nolīgumu par EGNOS sistēmas ekspluatāciju 2014.–2021. gadā,
 ATZĪSTOT, ka Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulā (ES) Nr. 1285/2013 par Eiropas satelītu navigācijas sistēmu ieviešanu un ekspluatāciju
 1
 noteikts, ka Savienība ir visu saistībā ar Galileo un EGNOS programmām izveidoto vai izstrādāto materiālo un nemateriālo aktīvu īpašniece, ka Savienība saistībā ar šīm programmām var slēgt nolīgumus ar trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām un ka izmaksas saistībā ar iespējamu EGNOS sistēmas pārklājuma paplašināšanu ārpus Eiropas nesedz no budžeta resursiem, kas atvēlēti saskaņā ar minēto regulu,
 ŅEMOT VĒRĀ Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 22. septembra Regulu (ES) Nr. 912/2010, ar ko izveido Eiropas GNSS aģentūru
 2
 ,
 ATZĪSTOT ieinteresētību starptautiskajās standartizācijas un sertifikācijas instancēs koordinēt pieeju standartizācijas un sertifikācijas jomā un visos jautājumos par satelītnavigācijas sistēmām un pakalpojumiem, lai it īpaši veicinātu Galileo un EGNOS un SBAS-ASECNA pakalpojumu paplašinātu un novatorisku izmantošanu kā globālu radionavigācijas un sinhronizācijas standartu civilās aviācijas nozarē,
 IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
 I DAĻA
 VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
 1. pants
 Mērķi
 1.
 Šā nolīguma mērķi ir attīstīt satelītnavigāciju un sniegt saistītos pakalpojumus ASECNA kompetences zonā par labu civilajai aviācijai, ļaujot tai gūt labumu no Eiropas satelītnavigācijas programmām.
 Šis nolīgums ir daļa no to pakalpojumu veicināšanas Āfrikas kontinentā, kuru pamatā ir minētās Eiropas satelītnavigācijas programmas.
 2.
 Pušu sadarbības veids un nosacījumi, lai sasniegtu 1. punktā minētos mērķus, ir noteikti ar šo nolīgumu.
 2. pants
 Definīcijas
 Šajā nolīgumā:
 1)
 “GNSS” jeb “globālā satelītnavigācijas sistēma” ir infrastruktūra, kuru veido satelītu kopa un uz zemes izvietotu centru un staciju tīkls un kura, raidot radiosakaru signālus, nodrošina, ka uz visas zemeslodes tiek sniegts ļoti precīzas laika skaitīšanas un ģeolokalizācijas pakalpojums lietotājiem, kas apgādāti ar attiecīgu uztvērēju;
 2)
 “Eiropas satelītnavigācijas sistēmas” ir Savienības īpašumā esoša globālā satelītnavigācijas sistēma, kas izveidota no Galileo programmas un EGNOS sistēmas;
 3)
 “ASECNA kompetences zona” ir ģeogrāfisks apgabals, kurā ASECNA sniedz aeronavigācijas pakalpojumus neatkarīgi no tā, vai tas notiek vai nenotiek tās dalībvalstu gaisa telpā;
 4)
 “European Geostationary Navigation Overlay Service” (Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienests) jeb “EGNOS” ir reģionāla satelītnavigācijas sistēmas infrastruktūra, kas kontrolē un koriģē brīvi pieejamos signālus, ko raida globalās satelītnavigācijas sistēmas, galvenokārt GPS un Galileo, un kas ļauj šo globālo sistēmu lietotājiem panākt labākus rezultātus precizitātes un uzticamības ziņā. EGNOS ietver zemes stacijas un vairākus ģeostacionāros satelītos uzstādītus retranslatorus. Zemes stacijas veido inženiertehniskais centrs, misijas kontroles centri, RIMS stacijas, NLES stacijas, EDAS pakalpojuma centrs un serveris. EGNOS reģionālais pārklājums prioritāri ir tā Eiropas Savienības dalībvalstu teritorija, kas ģeogrāfiski atrodas Eiropā;
 5)
 “SBAS-ASECNA” ir ASECNA satelītnavigācijas sistēma, kas kontrolē un koriģē brīvi pieejamos signālus, kurus raida globalās satelītnavigācijas sistēmas, galvenokārt GPS un Galileo, un kas ļauj šo globālo sistēmu lietotājiem panākt labākus rezultātus, it īpaši precizitātes un uzticamības ziņā. SBAS-ASECNA ir ASECNA īpašums. Tā ietver zemes infrastruktūru un vairākus ģeostacionāros satelītos uzstādītus retranslatorus. Zemes infrastruktūru veido it īpaši RIMS stacijas, viens vai vairāki misijas kontroles centri un NLES stacijas. SBAS-ASECNA pārklājums prioritāri ir ASECNA kompetences zona. SBAS-ASECNA sistēma nozīmē tiklab sistēmas sākotnējo versiju, kā visas tās secīgās turpmākās izmaiņas, tostarp dubultfrekvences un multikonstelācijas versiju. Šīs sistēmas ieviešanā ietilpst konkrēti noteikšanas, izstrādes, attīstības un izvēršanas, kā arī apstiprināšanas un sertifikācijas posms. Ieviešanai seko ekspluatācijas posms;
 6)
 “EGNOS pārklājuma zona” vai “SBAS-ASECNA pārklājuma zona”: zona, kurā ir iespējams uztvert attiecīgās sistēmas raidītos signālus (piemēram, ģeostacionāro satelītu signālu pārklājumu);
 7)
 “SBAS-ASECNA pakalpojumu zona” ir SBAS-ASECNA pārklājuma zonā ietilpstoša zona, kurā SBAS-ASECNA sistēma sniedz pakalpojumu saskaņā ar prasībām, ko definējusi ASECNA un kas noteiktas saistībā ar ICAO standartiem un ieteicamo praksi (SARP), un veic attiecīgās apstiprinātās darbības;
 8)
 “EGNOS SOL pakalpojuma zona” ir EGNOS pārklājuma zonā ietilpstoša zona, kurā EGNOS sistēma sniedz pakalpojumu saskaņā ar ICAO standartiem un ieteicamo praksi (SARP), un veic attiecīgās apstiprinātās darbības;
 9)
 “RIMS stacijas” ir EGNOS sistēmai vai SBAS-ASECNA sistēmai piederošas stacijas, kuru uzdevums ir reāllaikā vākt globālās satelītnavigācijas sistēmu raidīto signālu rezultātā iegūtos ģeolokalizācijas datus;
 10)
 “NLES stacijas” ir EGNOS sistēmai vai SBAS-ASECNA sistēmai piederošas stacijas, kas uz ģeostacionārajiem satelītiem uzstādītajiem retranslatoriem sūta koriģētus datus, kuri ļauj tiem GNSS signālu uztvērējiem, kas atrodas vienas vai otras sistēmas pārklājuma zonā, izdarīt korekcijas atbilstīgi to ģeolokalizācijai;
 11)
 “Galileo” ir autonoma civilā kontrolē esoša Eiropas globālās satelītnavigācijas un sinhronizācijas sistēma, kas paredzēta GNSS pakalpojumu sniegšanai un ko izstrādājusi un pilnveidojusi Savienība, Eiropas Kosmosa aģentūra un to attiecīgās dalībvalstis. Galileo sistēmu var nodot ekspluatācijā privātam tiesību subjektam. Galileo mērķis ir nodrošināt brīvi pieejamus, komerciālus, publiskus regulētus pakalpojumus un meklēšanas un glābšanas pakalpojumus, kā arī dot savu ieguldījumu integritātes uzraudzības pakalpojumos, kas paredzēti dzīvības aizsardzības lietotņu izmantotājiem;
 12)
 “savietojamība” ir divu vai vairāku satelītnavigācijas sistēmu un to sniegto pakalpojumu spēja tikt izmantotiem kopā, lai lietotājiem nodrošinātu labāku sniegumu nekā tas būtu iespējams, ja izmantotu tikai vienu sistēmu;
 13)
 “intelektuālais īpašums” ir tādā nozīmē, kā definēts 2. panta viii) punktā Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācijas dibināšanas konvencijā, kas parakstīta 1967. gada 14. jūlijā Stokholmā;
 14)
 “klasificēta informācija” ir informācija jebkurā veidā, kura ir jāaizsargā pret nesankcionētu atklāšanu, kas dažādā mērā varētu kaitēt Pušu vai atsevišķu dalībvalstu būtiskām interesēm, tostarp valsts drošībai. Informācijas slepenības pakāpi norāda, izmantojot klasifikācijas marķējumu. Šādu informāciju Puses klasificē saskaņā ar piemērojamajiem normatīvajiem aktiem, un tā ir jāaizsargā pret jebkādu konfidencialitātes, integritātes un pieejamības apdraudējumu.
 3. pants
 Sadarbības principi
 Puses sadarbībā, uz kuru attiecas šis nolīgums, ievēro šādus principus:
 1)
 abpusējs izdevīgums, kas balstīts uz vispārēju līdzsvaru starp tiesībām un pienākumiem, ietverot ieguldījumu un piekļuvi visiem pakalpojumiem;
 2)
 abpusējas iespējas piedalīties sadarbības pasākumos saskaņā ar Savienības un ASECNA satelītnavigācijas programmām;
 3)
 savlaicīga tādas informācijas apmaiņa, kas noderīga šā nolīguma īstenošanai;
 4)
 intelektuālā īpašuma tiesību pienācīga un faktiska aizsardzība.
 4. pants
 Savienības aģentūras
 Savienība var uzticēt Eiropas GNSS aģentūrai vai Eiropas Aviācijas drošības aģentūrai visu to darbību vai to daļas izpildi, kuras noteiktas šajā nolīgumā. Tādā gadījumā tā ir un paliek atbildīga ASECNA priekšā par labu un pilnīgu to pienākumu izpildi, kuri tai piekrīt, piemērojot šo nolīgumu.
 5. pants
 Attiecības ar trešām personām
 Savienība atvieglo un atbalsta jebkuru tādu sadarbības vai partnerības iniciatīvu starp ASECNA un citiem Eiropas EGNOS un Galileo satelītnavigācijas programmās iesaistītiem tiesību subjektiem (it īpaši Eiropas Kosmosa aģentūru), ar noteikumu, ka šīs iniciatīvas var veicināt tādu ASECNA satelītnavigācijas pakalpojumu attīstību un sniegšanu, kuru pamatā ir šīs abas programmas.
 II DAĻA
 NOTEIKUMI PAR SADARBĪBU
 6. pants
 Sadarbības pasākumi
 1.
 Sadarbības pasākumi, kas noteikti šajā nolīgumā ir galvenokārt tie, kuru mērķis ir uz EGNOS sistēmas tehnoloģiju balstītas SBAS-ASECNA sistēmas ieviešana un ekspluatācija. Tie attiecas arī uz Galileo programmā paredzētās sistēmas izmantošanu Āfrikā, radiofrekvenču spektru, standartiem, sertifikāciju un starptautiskajām organizācijām, drošumu, pētniecību un attīstību, cilvēkresursiem, komunikāciju un informētību, personāla apmaiņu un satelītnavigācijas pakalpojumu veicināšanu Āfrikas kontinentā.
 Puses var grozīt šo jomu sarakstu saskaņā ar šā nolīguma 34. pantu.
 2.
 Šis nolīgums neskar Savienības institucionālo autonomiju reglamentēt Eiropas satelītnavigācijas programmas, kā arī Savienības izveidoto struktūru šo programmu ekspluatācijai. Tāpat šis nolīgums neietekmē piemērojamos reglamentējošos pasākumus, ar ko īsteno neizplatīšanas saistības, eksporta kontroli un nemateriālas tehnoloģiju pārneses kontroli. Tas neskar arī valstu drošības pasākumus.
 3.
 Līdzīgā kārtā šis nolīgums neskar arī ASECNA institucionālo autonomiju.
 4.
 Puses, ievērojot savus attiecīgos noteikumus, pēc iespējas veicina sadarbības pasākumus, ko īsteno saskaņā ar šo nolīgumu.
 I APAKŠDAĻA
 7. pants
 SBAS-ASECNA sistēmas ieviešana un ekspluatācija
 1.
 SBAS-ASECNA sistēmas ieviešanā ASECNA palīdz Savienība. Papildus īpašajiem noteikumiem, kas paredzēti 8.–16. pantā, tā apņemas vispārīgā kārtā atvieglot SBAS-ASECNA sistēmas ieviešanu un ekspluatāciju, bez maksas nododot ASECNA rīcībā jebkādu noderīgu informāciju, dodot ASECNA padomus programmas pārvaldības jomā un tehniskajā un organizatoriskajā līmenī, kā arī sniedzot ieguldījumu SBAS-ASECNA programmas vērtēšanā un pārraudzībā.
 2.
 Kad ir izveidoti starpsavienojumi starp EGNOS sistēmu un SBAS-ASECNA sistēmu, katra Puse ir atbildīga par savas sistēmas grozījumiem un uzņemas ar tiem saistītās ieguldījumu un ekspluatācijas izmaksas. Tā paziņo otrai Pusei vajadzīgo informāciju un palīdz veikt grozījumus šai otrajai Pusei piederošajā sistēmā. Tiek ieviests saistību un darbības rezultātu uzraudzības process, nosakot attiecīgos pienākumus.
 8. pants
 SBAS-ASECNA sistēmas definēšana un izstrāde
 Savienība palīdz ASECNA saistībā ar SBAS-ASECNA sistēmas definēšanu un izstrādi, it īpaši attiecībā uz sistēmas arhitektonisko izveidi, zemes infrastruktūras izvietojumu un darbības koncepciju. Izpētē, kas veikta šajā sakarā, tiks precizēti starpsavienojumi starp EGNOS sistēmu un SBAS-ASECNA sistēmu.
 9. pants
 RIMS staciju izstrāde un izvēršana
 Savienība palīdz ASECNA saistībā ar SBAS-ASECNA sistēmas RIMS staciju izstrādi un izvēršanu, it īpaši attiecībā uz aprīkojumu, ekspluatācijas procedūrām, operatoru kvalifikāciju un zemes infrastruktūras izvietojuma validēšanu, tostarp ieviešot un pārbaudot drošuma prasības.
 Lai optimizētu EGNOS sistēmas un SBAS-ASECNA sistēmas veiktspēju un pakalpojumu zonas, Puses saskaņo savu attiecīgo RIMS staciju izvietošanu, it īpaši to, kuras atrodas robežzonās, kur pārklājas abas sistēmas, tā lai šo staciju izvietojums būtu saskanīgs un lai tās varētu darboties sinerģijā, pateicoties šo RIMS staciju raidīto datu apmaiņai, ievērojot drošības un drošuma prasības, kas paredzētas ar katrai Pusei piemērojamajiem noteikumiem.
 10. pants
 Kontroles centru izstrāde un izvēršana
 Savienība palīdz ASECNA saistībā ar SBAS-ASECNA sistēmas kontroles centru izstrādi un izvēršanu, it īpaši attiecībā uz aprīkojumu, ekspluatācijas procedūrām, operatoru kvalifikāciju un zemes infrastruktūras izvietojuma validēšanu, tostarp ieviešot un pārbaudot drošuma prasības.
 11. pants
 NLES staciju un retranslatoru izstrāde un izvēršana
 Savienība palīdz ASECNA, lai attīstītu un izvērstu tādus datu izplatīšanas pakalpojumus, kuri balstīti uz SBAS-ASECNA sistēmas retranslatoriem, kas uzstādīti uz ģeostacionāriem satelītiem un uz zemes stacijām saistīto datu pārraidei. Tā palīdz ASECNA arī procedūrās un pasākumos, kas vajadzīgi nepieciešamo PRN kodu iegūšanai SBAS-ASECNA sistēmas ekspluatācijai, jo šādu kodu trūkums dara šo ekspluatāciju neiespējamu.
 12. pants
 SBAS-ASECNA sistēmas apstiprināšana un sertifikācija
 Savienība pēc ASECNA lūguma palīdz tai:
 –
 SBAS-ASECNA sistēmas sertifikācijā,
 –
 SBAS-ASECNA sistēmas drošuma apstiprināšanā, ieskaitot objektus zemes infrastruktūras izvietošanai,
 –
 SBAS-ASECNA sistēmas sniegto pakalpojumu sertifikācijā.
 Savienība pēc ASECNA lūguma var tai palīdzēt arī metožu un procesu attīstībā, lai:
 –
 pirms publicēšanas Aeronavigācijas informatīvajā izdevumā apstiprinātu ar SBAS-ASECNA sistēmu saistītās gaisakuģu pacelšanās, lidošanas un nolaišanās procedūras,
 –
 sertificētu aprīkojumus, kas novietoti uz gaisakuģu borta un paredzēti satelītnavigācijas signālu uztveršanai un apstrādei, un apstiprinātu gaisakuģu ekspluatācijas personālu un ekipāžas.
 13. pants
 SBAS-ASECNA sistēmas ekspluatācija
 1.
 Savienība palīdz ASECNA saistībā ar SBAS-ASECNA sistēmas ekspluatāciju.
 Attiecībā uz ekspluatācijas uzsākšanas sagatavošanu tā palīdz ASECNA, lai:
 –
 ieviestu pakalpojumu sniegšanas pārvaldības shēmu,
 –
 SBAS-ASECNA sistēmas labā pielāgotu EGNOS sistēmas darbības procedūras un apmācības dokumentāciju,
 –
 īstenotu pakalpojumu sniegšanai veltītu integrētu vadības sistēmu, ietverot jo īpaši kvalitātes, drošības, drošuma un vides jautājumus,
 –
 analizētu un ieviestu apakšlīgumu shēmas,
 –
 apmācītu ekspluatācijas personālu,
 –
 nodrošinātu pakalpojumu deklarēšanu.
 Savienība palīdz ASECNA arī tādu ekspluatācijas problēmu risināšanā, kuras rodas pēc pakalpojumu deklarēšanas, konkrēti nododot tās rīcībā veiktspēju analīzes procedūras un instrumentus, mācību materiālu un nodrošinot personāla klātbūtni objektos uz noteiktu laiku sākumposmā.
 Savienība sniedz ASECNA arī atbalstu, lai ekspluatācijā esošās sistēmas turpmākas izmaiņas nodotu ekspluatācijā.
 2.
 Puses sniedz viena otrai palīdzību, lai rosinātu lietotājus pieņemt EGNOS un SBAS-ASECNA sistēmas sniegtos pakalpojumus un veicinātu attiecīgo tirgu attīstību.
 14. pants
 Pakalpojumu sniegšanas zonas
 EGNOS sistēmas SOL pakalpojumu sniegšanas zonas un SBAS-ASECNA pakalpojumu sniegšanas zonas definēšana notiek abu Pušu sadarbībā, lai nerastos nekādas grūtības saistībā ar ekspluatāciju, it īpaši sadarbspējas un atbildības jomā. Šajā sakarā Puses cenšas nonākt pie kopīgiem risinājumiem.
 Ja EGNOS sistēmas SOL pakalpojumu sniegšanas zona pārklāj daļu ASECNA atbildībā esošās zonas vai tad, ja SBAS-ASECNA pakalpojumu sniegšanas zona pārklāj daļu Eiropas Savienības dalībvalstu teritorijas, tiek ieviests saistību un darbības rezultātu uzraudzības process, nosakot attiecīgos pienākumus.
 Ja EGNOS sistēmas SOL pakalpojumu sniegšanas zona un SBAS-ASECNA pakalpojumu sniegšanas zona pārklāj teritoriju, kas atrodas ārpus Eiropas Savienības dalībvalstu teritorijas un ASECNA atbildībā esošās zonas — vai pārklājas ar citu sistēmu, kas nav EGNOS un SBAS-ASECNA, — Puses viena otru informē un saskaņo savus pasākumus, ar kādiem tās vēršas attiecīgās teritorijas vai teritoriju iestādēs, lai nodrošinātu, ka radušās problēmas, it īpaši sadarbspējas un atbildības jomā, tiek pārvarētas ar kopīgiem risinājumiem.
 15. pants
 Publiskais iepirkums
 1.
 Savienība pēc ASECNA lūguma palīdz tai publiskā iepirkuma procedūras dokumentācijas izstrādē un piedāvājumu analīzē saskaņā ar publisko iepirkumu saistībā ar SBAS-ASECNA sistēmas ieviešanu un ekspluatāciju.
 2.
 Neskarot XXIII pantu Nolīgumā par publiskiem iepirkumiem, kas noslēgts Pasaules Tirdzniecības organizācijas ietvaros (Pārskatītā nolīguma III pants), Eiropas Savienības dalībvalstu struktūrām un uzņēmumiem ir tiesības piedalīties publiskā iepirkuma konkursos saistībā ar SBAS-ASECNA sistēmas ieviešanu un ekspluatāciju, ja vien tam par šķērsli nav interešu konflikts.
 3.
 Iepirkumus saistībā ar EGNOS un SBAS-ASECNA sistēmas ieviešanu un ekspluatāciju var iegādāties kopējos Savienības un ASECNA publiskā iepirkuma konkursos atkarībā no katras Puses interesēm, it īpaši zemes staciju un retranslatoru jomā.
 16. pants
 Intelektuālā īpašuma tiesības
 1.
 Katra Puse bez maksas otras Puses rīcībā nodod visas intelektuālā īpašuma tiesības uz darbiem un izgudrojumiem, kuru īpašniece tā ir un kuras ir noderīgas EGNOS un SBAS-ASECNA sistēmas ieviešanai un ekspluatācijai. Šis nolīgums tiek uzskatīts par tā tiesību izmantošanas atļauju.
 Ja viena no Pusēm rada vai izveido jaunas intelektuālā īpašuma tiesības, kuru pamatā ir intelektuālā īpašuma tiesības, ko tās rīcībā nodevusi otra Puse, tad pēdējā saņem īpašumā šādi radītās vai izveidotās jaunās intelektuālā īpašuma tiesības un bez maksas piešķir šo jauno tiesību izmantošanas atļauju Pusei, kas tās radījusi vai izveidojusi. Tomēr Puse, kas ir šo jauno tiesību īpašniece, atļauju tās izmantot trešai personai var piešķirt tikai ar otras Puses skaidri izteiktu piekrišanu.
 Pirmajā un otrajā daļā minētās atļaujas izmantošanas nosacījumi ir noteikti 2. un 3. punktā.
 2.
 Atļaujas, kas minēta 1. punkta pirmajā daļā, izmantošana ir personiska, neekskluzīva un tālāk nenododama, neskarot 1. punkta otrās daļas noteikumus. Atļaujas izmantošanā atkarībā no gadījuma ietilpst tiesības lietot, organizēt lietošanu, grozīt, reproducēt un izgatavot vienīgi EGNOS un SBAS-ASECNA sistēmas ieviešanas un ekspluatācijas vajadzībām.
 Puse drīkst nodot trešās personas rīcībā un jebkādā veidā komercializēt intelektuālās tiesības, kuras tās rīcībā nodevusi otra Puse, ievērojot 1. punkta pirmo punktu, vienīgi ar šīs otrās Puses skaidri izteiktu piekrišanu, izņemot tad, ja šī nodošana trešās personas rīcībā notiek saskaņā ar publisko iepirkumu vai līgumu, ko iegādājusies vai noslēgusi viena vai otra no Pusēm EGNOS sistēmas, no Galileo programmas radītas sistēmas un SBAS-ASECNA sistēmas ieviešanas un ekspluatācijas vajadzībām.
 3.
 Katra Puse kārto un atjaunina to intelektuālo tiesību reģistru, kuras tā nodod otras Puses rīcībā, ievērojot 1. punkta pirmo daļu. Vienu tā eksemplāru tā nodod otrai Pusei. Par katru no rīcībā nodotajām intelektuālā īpašuma tiesībām , reģistrā ieraksta ziņas par:
 –
 tiesību objektu, piemēram, izgudrojumu, datorprogrammu, datu bāzi utt.,
 –
 tiesību veidu, piemēram, autortiesības, patents utt.,
 –
 piešķirto tiesību veidu, piemēram, tiesības reproducēt, pielāgot, izgatavot utt.,
 –
 teritoriju, attiecībā uz kuru tiesības ir nodotas, lai ar tām rīkotos,
 –
 laiku, uz kādu tiesības ir nodotas, lai ar tām rīkotos.
 4.
 Katra Puse, kas otrai Pusei piešķir izmantošanas atļauju, ievērojot 1.punkta pirmo daļu, var anulēt minēto atļauju, ja tā konstatē, ka 2. un 3. punktā noteiktie lietošanas nosacījumi netiek ievēroti.
 5.
 Puses piešķir un nodrošina intelektuālā īpašuma tiesību piemērotu un efektīvu aizsardzību attiecīgajās EGNOS sistēmas un SBAS-ASECNA sistēmas ieviešanas un ekspluatācijas jomās un nozarēs saskaņā ar visaugstākajiem starptautiskajiem standartiem, kā noteikts Pasaules Tirdzniecības organizācijas Nolīgumā par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem (TRIPS), tostarp paredzot efektīvus līdzekļus šo standartu ievērošanas nodrošināšanai.
 II APAKŠDAĻA
 Citas darbības
 17. pants
 Galileo
 1.
 Puses sadarbojas, lai Āfrikas kontinentā popularizētu un izmantotu no Galileo programmas radīto sistēmu, it sevišķi lietotņu attīstībā un uz šīs sistēmas balstītu pakalpojumu izmantošanā, it īpaši datēšanas, navigācijas, uzraudzības un meklēšanas un glābšanas jomā, kā arī lai uzsvērtu ieguvumus, ko sniedz uz šīs sistēmas balstītas lietotnes un pakalpojumi.
 2.
 ASECNA atturas no jebkādas darbības vai iniciatīvas, kas varētu kaitēt Savienības interesēm to intelektuālā īpašuma tiesību jomā, kuras saistītas ar Galileo programmu.
 18. pants
 Radiofrekvenču spektrs
 1.
 Puses sadarbojas un palīdz viena otrai visā, kas skar radiofrekvenču spektru, kuru pārvalda Starptautiskā Telesakaru savienība (še turpmāk “ITU”), it īpaši lai aizsargātu frekvenču joslas, kas saistītas ar satelītnavigācijas un aviācijas sakaru pakalpojumiem.
 2.
 Puses apmainās ar informāciju un palīdz viena otrai ITU frekvenču sadales un piešķiršanas jomā. Tās rosina un aizsargā EGNOS un SBAS-ASECNA sistēmai pielāgotu, kā arī no Galileo programmas radītajai sistēmai pielāgotu frekvenču piešķīrumus, lai nodrošinātu šo sistēmu piedāvāto pakalpojumu pieejamību Savienībā un Āfrikā.
 3.
 Lai satelītnavigācijai atvēlēto radiofrekvenču spektru aizsargātu pret tādiem darbības pasliktinājumiem kā tīšiem vai netīšiem traucējumiem un “maskēšanu”, Puses cenšas pasliktinājumus identificēt un atrast abpusēji pieņemamus risinājumus.
 4.
 Nekas šajā nolīgumā nav interpretējams tā, ka tas liktu atkāpties no piemērojamajiem ITU noteikumiem, it īpaši no ITU noteikumiem par radiosakariem.
 19. pants
 Standarti, sertifikācija un starptautiskās organizācijas
 1.
 Puses cenšas pieņemt kopīgu pieeju standartizācijas jomā un visos jautājumos, kuri saistīti ar satelītnavigācijas sistēmām un ar kuriem strādā starptautiskas organizācijas un apvienības, it īpaši Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija, apvienība “Radio Technical Commission for Aeronautics” (“RTCA”) un Eiropas Civilās aviācijas aprīkojuma organizācija (“EUROCAE”), kā arī standartizācijas jomā darbojošās apvienības un kompetences grupas.
 2.
 Puses kopīgi atbalsta satelītnavigācijas standartu attīstību starptautiskajās organizācijās, it īpaši ICAO (SARP) standartus un ieteicamo praksi un RTCA un EUROCAE obligātos navigācijas iekārtu darbības parametrus. Šajā saistībā tās kopīgi atbalsta to, ka Galileo, EGNOS un SBAS-ASECNA standartus atzīst šīs starptautiskās organizācijas, un cenšas veicināt to piemērošanu visā pasaulē, uzsverot sadarbspēju ar citām satelītnavigācijas sistēmām.
 20. pants
 Drošums
 Lai Eiropas satelītnavigācijas sistēmu un SBAS-ASECNA sistēmu aizsargātu pret apdraudējumiem un ļaunprātīgu rīcību, piemēram, tīšiem traucējumiem un “maskēšanu”, Puses veic visus iespējamos pasākumus, it īpaši tehnoloģiju kontroles un neizplatīšanas jomā, lai, neskarot 6. panta 2. punktu, nodrošinātu satelītnavigācijas pakalpojumu un ar tiem saistītās infrastruktūras pastāvību, drošumu un drošību.
 21. pants
 Pētniecība un izstrāde
 Puses cenšas veikt kopīgas pētniecības un izstrādes darbības satelītnavigācijas jomā, it sevišķi lai attīstītu un plānotu satelītnavigācijas sistēmu turpmākos tehnoloģiskos risinājumus.
 Katra Puse veicina otras Puses dalību savās pētniecības un izstrādes programmās.
 Savienība atvieglo ASECNA pieeju savu pētniecības un izstrādes pamatprogrammu fondiem.
 22. pants
 Cilvēkresursi
 Savienība, pamatojoties uz savu pieredzi, sniedz ASECNA visu noderīgo informāciju SBAS-ASECNA programmas īstenošanai vajadzīgā cilvēkkapitāla pārvaldībai.
 Savienība palīdz ASECNA izveidot darbvietas un definēt kompetences, kas vajadzīgas SBAS-ASECNA sistēmas ieviešanā un ekspluatācijā.
 Savienība atvieglo jebkādu sadarbības un partnerības iniciatīvu starp ASECNA un struktūrām, kas iesaistītas spēju stiprināšanā jomās, kuras attiecas uz Eiropas satelītnavigācijas programmām. Tā atvieglo ASECNA pieeju arī Eiropas mācību programmu fondiem.
 Kopīgus mācību pasākumus var rīkot arī, lai apmierinātu EGNOS, SBAS-ASECNA un no Galileo programmas radīto sistēmu ieviešanas un ekspluatācijas un to tehnoloģiskās attīstības sagatavošanas vajadzības.
 23. pants
 Saziņa un redzamība
 Puses cenšas veikt kopīgas darbības savu attiecīgo satelītnavigācijas programmu skaidrošanai un popularizēšanai.
 Savienība palīdz ASECNA noteikt un īstenot saziņas stratēģijas, ar kurām vēršas gan pie attiecīgajām struktūrvienībām, kuras saistītas ar SBAS-ASECNA sistēmas ieviešanu un ekspluatāciju, gan arī pie plašas sabiedrības.
 24. pants
 Personāla apmaiņa
 Puses apmainās ar personālu saskaņā ar sadarbības pasākumiem, kas paredzēti ar šo nolīgumu.
 25. pants
 Satelītnavigācijas popularizēšana āfrikas kontinentā
 Puses palīdz viena otrai, lai popularizētu satelītnavigāciju Āfrikas kontinentā, un rīkojas saskaņoti, kad vien tas ir vajadzīgs, lai vienotos par kopīgiem šajā jomā īstenojamiem pasākumiem. Tās jo īpaši atbalsta iniciatīvas, kas var rosināt lietotājus pieņemt satelītnavigāciju un attīstīt ar šo tehnoloģiju saistītos tirgus.
 III DAĻA
 FINANŠU NOTEIKUMI
 26. pants
 Finansējums
 1.
 ASECNA finansē SBAS-ASECNA sistēmas ieviešanu un ekspluatāciju ar pašu resursiem, atbalstiem un subsīdijām, it īpaši tām, kas minētas 3. punktā, ar aizdevumiem, ko tā ņem no finanšu institūcijām, vai ar jebkādiem citiem finanšu līdzekļiem, ievērojot 2. punkta noteikumus.
 2.
 SBAS-ASECNA sistēmas ieviešanu un ekspluatāciju nekādā gadījumā nevar finansēt ar budžeta ieguldījumiem, kas paredzēti Eiropas satelītnavigācijas sistēmām un minēti Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulas (ES) Nr. 1285/2013 II nodaļā.
 3.
 SBAS-ASECNA sistēmas ieviešanai un ekspluatācijai Savienība atvieglo ASECNA piekļuvi fondiem, kuri atvēlēti sadarbībai un attīstībai un kurus tā var izmantot gan esošajām, gan nākamajām programmām. Esošās programmas ir Panāfrikas programma, kas paredzēta 9. pantā un III pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regulā (ES) Nr. 233/2014, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā 2014.–2020. gadam, un ES un Āfrikas infrastruktūras ieguldījumu fonda programmas, kas paredzētas Komisijas 2006. gada 13. jūlija paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam — Āfrikas savienojamība: ES un Āfrikas partnerība infrastruktūras jomā — COM(2006) 376 galīgā redakcija.
 IV DAĻA
 NOBEIGUMA NOTEIKUMI
 27. pants
 Juridiskā atbildība
 1.
 Tā kā ASECNA nav Eiropas satelītnavigācijas sistēmu īpašniece, tai nav nekādas atbildības saistībā ar šo sistēmu īpašumtiesībām.
 Tā kā Savienība nav SBAS-ASECNA sistēmas īpašniece, tai nav nekādas atbildības saistībā ar šīs sistēmas īpašumtiesībām.
 2.
 Neviena no Pusēm neuzņemas atbildību par zaudējumiem, kas rodas, otrai Pusei izmantojot šajā nolīgumā minētās tehnoloģijas, kā arī negarantē to pareizu darbību.
 28. pants
 Klasificētas informācijas apmaiņa
 Puses apmainās ar klasificētu informāciju tikai tad, ja tās šajā sakarā ir noslēgušas vienošanos. Tās cenšas izveidot pilnīgu un saskanīgu juridisko regulējumu, kas ļauj šādu vienošanos noslēgt.
 29. pants
 Apvienotā komiteja
 1.
 Ar šo tiek izveidota Apvienotā komiteja ar nosaukumu “ES un ASECNA GNSS komiteja”. Tās sastāvā ir Pušu pārstāvji, un tā ir atbildīga par šā nolīguma pārvaldību un pareizu piemērošanu. Šajā sakarā tā pieņem lēmumus šajā nolīgumā paredzētajos gadījumos; minētos lēmumus Puses īsteno saskaņā ar saviem noteikumiem. Apvienotā komiteja pieņem lēmumus, kopīgi vienojoties. Apvienotā komiteja sagatavo arī ieteikumus jautājumos, kādos tai nav lēmumpieņemšanas pilnvaru.
 Apvienotā komiteja definē nosacījumus un sīki izklāstītu kārtību, kas nav norādīti šajā nolīgumā.
 2.
 Apvienotā komiteja pieņem savu reglamentu, kurā cita starpā paredzēta sanāksmju sasaukšanas, priekšsēdētāja iecelšanas un tā pilnvaru termiņa noteikšanas kārtība, kā arī kārtība Pušu kontaktiem.
 3.
 Apvienotās komitejas sanāksmes notiek pēc vajadzības. Sanāksmes sasaukšanu var pieprasīt Savienība vai ASECNA. Apvienotās komitejas sanāksme notiek piecpadsmit dienu laikā pēc attiecīgā pieprasījuma.
 4.
 Apvienotā komiteja var nolemt izveidot tādas darba grupas vai ekspertu grupas, ko tā uzskata par vajadzīgām, lai palīdzētu tai veikt tās uzdevumus.
 5.
 Apvienotā komiteja var nolemt grozīt I pielikumu.
 30. pants
 Apspriešanās
 1.
 Lai nodrošinātu šā nolīguma pienācīgu īstenošanu, Puses regulāri apmainās ar informāciju un pulcējas Apvienotajā komitejā, kad to pieprasa viena no Pusēm.
 2.
 Ja viena no Pusēm to pieprasa, Puses nekavējoties apspriežas par jebkuru jautājumu, kas ir saistīts ar šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu.
 3.
 Puses sistemātiski viena otru informē un nodrošina viena otrai pārredzamību attiecībā uz savu satelītnavigācijas programmu pārvaldību un pārmaiņām. Ja viena no Pusēm grasās pieņemt lēmumu, kas var ietekmēt otras Puses satelītnavigācijas sistēmu vai sistēmas, tad tā ar šo otro Pusi iepriekš apspriežas, lai varētu sniegt nesaistošu atzinumu. Katra Puse piekrīt tam, ka otras Puses pārstāvis kā novērotājs piedalās tās darba grupās, struktūrvienībās un pārvaldības komitejās, ja vien tas nav pretrunā ar konfidencialitātes prasībām, kas paredzētas ar Pusēm piemērojamajiem noteikumiem.
 31. pants
 Aizsardzības pasākumi
 1.
 Katra Puse pēc apspriešanās Apvienotajā komitejā var pieņemt pienācīgus drošības pasākumus, ietverot viena vai vairāku sadarbības pasākumu apturēšanu, ja tā konstatē, ka starp Pusēm vairs netiek nodrošināts līdzvērtīgs eksporta kontroles vai drošuma līmenis. Ja Eiropas satelītnavigācijas sistēmu vai SBAS-ASECNA sistēmas netraucētu darbību var apdraudēt iekavēšanās, var tikt pieņemti pagaidu drošības pasākumi bez iepriekšējas apspriešanās ar nosacījumu, ka apspriešanās tiek uzsākta uzreiz pēc minēto pasākumu pieņemšanas.
 2.
 Panta 1. punktā minēto pasākumu apjoms un ilgums nedrīkst pārsniegt to, kāds ir nepieciešams, lai atrisinātu problēmu un nodrošinātu līdzsvaru starp tiesībām un pienākumiem atbilstīgi šim nolīgumam. Otra Puse var pieprasīt apspriešanos Apvienotajā komitejā par minēto pasākumu proporcionalitāti. Ja šīs domstarpības nav iespējams izšķirt sešu mēnešu laikā, jebkura Puse saskaņā ar I pielikumā izstrādāto procedūru domstarpības var iesniegt šķīrējtiesā, kuras lēmums ir saistošs. Šādi nevar atrisināt nekādus jautājumus par tādu šā nolīguma noteikumu interpretēšanu, kuri ir identiski atbilstīgiem noteikumiem Savienības tiesību aktos.
 32. pants
 Domstarpību izšķiršana
 Neskarot 31. pantu, domstarpības par šā nolīguma interpretēšanu vai piemērošanu izšķir, apspriežoties Apvienotajā komitejā.
 Ja domstarpības nav izšķirtas trīs mēnešus pēc lietas iesniegšanas dienas Apvienotajā komitejā, izmanto šķīrējtiesas procedūru, kas paredzēta I pielikumā.
 33. pants
 Pielikumi
 Šā nolīguma pielikumi ir tā neatņemama sastāvdaļa.
 34. pants
 Pārskatīšana
 Šo nolīgumu var grozīt un pilnveidot jebkurā laikā, abām Pusēm savstarpēji vienojoties saskaņā ar to attiecīgajām iekšējām procedūrām.
 35. pants
 Denonsēšana
 1.
 Savienība vai ASECNA var denonsēt šo nolīgumu, savu lēmumu paziņojot otrai Pusei. Šis nolīgums zaudē spēku sešus mēnešus pēc šāda paziņojuma saņemšanas dienas.
 2.
 Šā nolīguma denonsēšana neskar tādu iespējamu materiālo noteikumu spēkā esību vai termiņu, par kuriem ir panākta vienošanās saskaņā ar minētā nolīguma īstenošanu. Tā neskar arī īpašās tiesības un pienākumus, kas saskaņā ar šo nolīgumu ir noteikti intelektuālā īpašuma jomā, jo jebkura Puse, kas otrai Pusei piešķīrusi izmantošanas atļauju, pēc nolīguma denonsēšanas saglabā tiesības atļauju anulēt, ja tā konstatē, ka netiek ievēroti šīs atļaujas lietošanas nosacījumi.
 3.
 Ja šo nolīgumu denonsē, Apvienotā komiteja izstrādā priekšlikumu, lai Puses varētu atrisināt jebkādus nenokārtotus jautājumus, tostarp par finansiālām sekām, vajadzības gadījumā ievērojot pro rata temporis principu.
 36. pants
 Stāšanās spēkā
 1.
 Šo nolīgumu Puses apstiprina saskaņā ar to iekšējām procedūrām. Tas stājas spēkā tā mēneša pirmajā dienā, kurš ir pirmais, kas seko pēc tās Puses paraksta datuma, kura šīs formalitātes nokārtošanā ir pēdējā.
 2.
 Šis nolīgums, kas sagatavots divos eksemplāros tikai franču valodā, tiek noslēgts uz nenoteiktu laiku.
 Eiropas Savienības vārdā —
 ASECNA vārdā —
 I PIELIKUMS
 ŠĶĪRĒJTIESAS PROCEDŪRA
 Ja domstarpības iesniedz šķīrējtiesā, izraugās trīs šķīrējtiesnešus, ja vien Puses nenolemj citādi.
 Katra Puse ieceļ šķīrējtiesnesi trīsdesmit dienās pēc domstarpību konstatēšanas Apvienotajā komitejā.
 Abi šādi izraudzītie šķīrējtiesneši pēc kopīgas vienošanās ieceļ virsšķīrējtiesnesi, kas nav vienas vai otras Puses dalībvalsts valstspiederīgais. Ja abi šķīrējtiesneši, ko Puses izraudzījušās, divu mēnešu laikā pēc tam, kad iecelts pēdējais no tiem, nevar vienoties, virsšķīrējtiesnesi izraugās no septiņu personu saraksta, ko sastādījusi Apvienotā komiteja. Apvienotā komiteja šo sarakstu sastāda un atjaunina saskaņā ar savu reglamentu.
 Ja vien Puses nenolemj citādi, šķīrējtiesa nosaka savus procedurālos noteikumus. Savus lēmumus tā pieņem ar balsu vairākumu.
 ________________
 (1)
 OV L 347, 20.12.2013., 1. lpp.
 (2)
 OV L 276, 20.10.2010., 11. lpp.