type: wikipedia

text:
Informācijas tehnoloģijās pakete ir īpašā veidā izveidots datu fragments, kas pārvietojas datortīklā. Sakaru līnijas, kas neatbalsta paketes, piemēram, tradicionālie "point-to-point" telekomunikāciju savienojumi vienkārši pārraida datus kā atsevišķu baitu vai bitu virkni. Ja datus saformē paketēs, tīkls var pārraidīt garākus paziņojumus efektīvāk un drošāk.
 Pakešu darbības mehānisms
 Pakete satur trīs elementus: pirmais elements ir hederis jeb galvene, kas apzīmē paketes sākumu un satur paketes izcelsmes un gala adresi. Otrais elements ir derīgā krava, kas satur datus, ko paketei ir jāpārsūta. Trešais elements ir noslēgums jeb treileris, kas apzīmē paketes beigas un satur kontrolsummu, kuru var izmantot, lai noskaidrotu, vai pakete pārsūtīšanas laikā tika sabojāta. Daudzi protokoli (IP, UDP) treilerus nelieto un kontrolsummu (ja lieto) ievieto hederī.
 Dažādi sakaru protokoli lieto dažādas vienošanās, kas ļauj atšķirt pakešu hederus, derīgos datus un noslēgumus, kā arī dažādus datu formatēšanas nosacījumus. Bināri sinhronajā pārraidē paketi veido 8-bitu baiti, speciālie simboli atdala paketes 3 sastāvdaļas. Citi protokoli, piemēram Ethernet, nosaka hedera un datu elementu sākumus relatīvi pret paketes sākumu. Daži protokoli formatē informāciju bitu nevis baitu līmenī.
 Laba analoģija ir uzskatīt paketi par kaut ko līdzīgu vēstulei: hederis ir līdzīgs aploksnei, un datu apgabals ir vēstules saturs. Ir tomēr atšķirība - daži datortīkli var sadalīt lielāku paketi mazākās, kad nepieciešams. Turklāt mazākie datu elementi tad tiek arī noformēti kā paketes. Tīkla arhitektūra iegūst divas lietas, izmantojot paketes - kļūdu labošanu un vairāku saimniekdatoru adresāciju.
 Kļūdu atklāšana
 Ir efektīvāk un drošāk pārbaudīt kontrolsummu vai CRC vērtību visam paketes saturam kopumā, nekā pārbaudīt kļūdas, izmantojot paritātes bitu katrā pārraidītajā baitā atsevišķi. Paketes noslēgumā (treilerī) bieži ir kļūdu pārbaudes dati, lai atklātu pārraides laikā radušās kļūdas.
 Saimniekdatoru adresēšana
 Mūsdienu tīkli parasti saista kopā trīs vai vairākus saimniekdatorus. Šādos gadījumos paketes hederis parasti satur adreses informāciju, lai to varētu saņemt pareizais saimniekdators. Sarežģītos tīklos, kur ir daudz maršrutēšanas un komutācijas punktu, piemēram tīklā ARPANET un mūsdienu Internetā, pakešu virknē, ko viens dators sūta otram, dažādas paketes var sasniegt to pašu adresātu pa dažādiem ceļiem. Šo tehnoloģiju sauc par pakešu komutāciju.
 Drošas paketes un nedrošas datagrammas
 Jēdziens pakete attiecas uz jebkuru ziņojumu, kas formatēts kā pakete, turpretī jēdziens datagramma ir šaurāks jēdziens - tās ir paketes, kuru pārsūtīšana nav droša. Droša pārsūtīšana (reliable delivery) nav atkarīga no tā, vai tīkls var atklāt pārraides kļūdas paketēs - datagrammu tīklā sabojātās paketes vienkārši izmet, nepaziņojot par to sūtītājam vai saņēmējam.
 Kad ARPANET pirmoreiz sāka nodarboties ar pakešu komutāciju (switching), tas nodrošināja drošu pakešu piegādes procedūru saimniekdatoriem saskaņā ar 1822 interface. Saimniekdators vienkārši sakārtoja datus pareizā pakešu formātā un sūtīja ziņojumu pa interfeisu uz piesaistīto IMP. Kad paziņojums tika piegādāts adresāta saimniekdatoram, sūtītājam nosūtīja apstiprinājumu. Ja tīkls nevarēja pārraidīt ziņojumu, tad sūtošajam saimniekdatoram sūtīja kļūdas paziņojumu.
 Pat to laiku CYCLADES un ALOHAnet izstrādātāji demonstrēja, ka var uzbūvēt efektīvu datortīklu arī tad, ja drošu pakešu pārraidi nevar garantēt. Šo secinājumu vēlāk izmantoja Ethernet tīkla projektētāji. Ja tīkls negarantē pakešu piegādi, tad pazaudēto pakešu pamanīšana un pārsūtīšana ir saimniekdatoru atbildība. Turpmākā pieredze ARPANET projektā norādīja, ka pats tīkls nevar droši pamanīt visas pakešu piegādes kļūdas, tādēļ atbildība par kļūdu atpazīšanu jebkurā gadījumā kļuva par sūtošā saimniekdatora atbildību. Tas noveda pie principa "no gala līdz galam" (:en:end-to-end principle), kas ir viens no Interneta galvenajiem projektēšanas principiem.
 Piemērs: IP paketes
 IP paketes veido vairāki komponenti - . Tie iedalās 2 galvenajās daļās: hederis un derīgie dati. IPv4 pakete satur šādas lietas:
 4 biti, kas satur versiju, kas norāda, vai tā ir IPv4 vai IPv6 pakete,
 4 biti, kas satur Interneta hedera garumu, kas izsaka hedera garumu,
 8 biti, kas satur servisa tipu, ko sauc arī par Quality of Service (QoS), kas apraksta šīs paketes prioritāti,
 16 biti, kas satur paketes garumu baitos,
 16 biti, kas satur identifikācijas tagu, kas palīdz rekonstruēt paketi, ja tā sadalīta vairākos fragmentos,
 3 biti, kas satur nulli - nosacījumu, kas apliecina, vai šo paketi var fragmentēt, vai attiecīgi DF - Don't fragment. Un arī karodziņu, kas nosaka, vai sekos vairāk paketes fragmenti: MF - More Fragments.
 13 biti, kas satur fragmenta nobīdi, lauks, kas nosaka, kuram fragmentam šī pakete tiek piestiprināta,
 8 biti, kas satur atlikušo dzīves ilgumu jeb Time to live (TTL), kas ir pārsūtījumu (t.i. maršrutizācijas soļu) skaits, kuras paketei ir atļauts iziet pirms tā nomirst. Piemēram, pakete ar TTL=16 var iet caur 16 maršrutizētājiem, lai nonāktu galapunkttā pirms to izmet,
 8 biti, kas satur protokola apzīmējumu (TCP, UDP, ICMP, utt.)
 16 biti, kas satur headera kontrolsummu - skaitli, ko izmanto kļūdas labošanai,
 32 biti, kas satur avota IP adresi,
 32 biti, kas satur galamērķa adresi.
 Pēc tā var tikt pievienoti dažāda garuma neobligātie karodziņi, kas var mainīties atkarībā no izmantotā protokola (tos gan lieto reti). Pēc tam seko paketes dati.
 Piegāde nav garantēta
 Vairāki tīkli negarantē pakešu piegādi, to, ka nav dublikātu un pakešu ierašanos noteiktā secībā, piemēram, UDP protokols no Interneta protokolu komplekta. Ir tomēr iespējams izveidot transporta protokolu virs pakešu servisa, kas var garantēt visas šīs 3 lietas, šāda protokola piemērs ir TCP. Gan TCP gan UDP ir piemēri ceturtajam jeb transporta slānim septiņu slāņu OSI modelī.
 Paketes hederis norāda datu tipu, paketes numuru, kopējo pakešu skaitu kā arī sūtītāja un saņēmēja IP adreses. Terminu kadrs dažreiz lieto, lai apzīmētu paketi - tieši tādu, kādu to pārraida pa fizisko sakaru kanālu (kanāla slāņa protokola paketi). Pakešu izmēri var būt mainīgi, viena protokola ietvaros (piem IP pakešu garums var būt no dažiem desmitiem baitu līdz ≈64k), bet freimu izmērs ir fiksēts (piem. ethernet datu freima izmērs ir 1500 baitu un nemainās).
 Bojātās paketes izmet
 Paketes hederis (piem. IP) vai treileris (piem. ethernet) satur kontrolsummu (checksum). Kontrolsumma var būt aprēķināta visai paketei, vai arī tikai hederim. Kontrolsummas aprēķināšana tikai hederim prasa mazāk skaitļošanas resursu. Paketes, kurām neatbilst kontrolsumma, izmet (iznīcina) tuvākā node (IP gadījumā - tuvākais rūteris, UDP un ethernet gadījumā - saņēmējdators). Dažu protokolu paketes satur kļūdu labošanas kodu (eror correction code), kas ļauj izlabot ierobežota lieluma kļūdas. IP protokolos lietotās kontrolsummas var neatrast kļūdu 1 kļūdainā paketē no ≈32000.
 Izmestās paketes ir datu zudumi, tās vai nu pārsūta vēlreiz, vai arī rēķinās ar datu zudumiem.
 Atsauces
 Dean, Tamara (2006). Network+ Guide to Networks. Boston, Massachusetts: Thomson Course Technology.
 Datortīkli


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 21986A0613(01)
 Acuerdo entre la Comunidad Económica Europea y la Confederación Suiza relativo a una acción concertada en el ámbito de la citología analítica automatizada
 Diario Oficial n° L 158 de 13/06/1986 p. 0059
 *****ACUERDO entre la Comunidad Económica Europea y la Confederación Suiza relativo a una acción concertada en el ámbito de la citología analítica automatizada LA COMUNIDAD ECONÓMICA EUROPEA, denominada en lo sucesivo « Comunidad », por una parte, LA CONFEDERACIÓN SUIZA, por otra parte, CONSIDERANDO que una acción concertada de investigación en el ámbito de la citología analítica automatizada puede contribuir eficazmente a garantizar un estado de salud óptimo al individuo y a la sociedad; CONSIDERANDO que en su Decisión de 17 de agosto de 1982, el Consejo de las Comunidades Europeas adoptó un programa sectorial de investigación y desarrollo en el ámbito de la investigación en medicina y salud pública - acción concertada (1982-1986), que comprende una acción concertada en el ámbito de la citología analítica automatizada; CONSIDERANDO que los Estados miembros de la Comunidad y la Confederación Suiza, denominados en lo sucesivo « Estados », tienen la intención de llevar a cabo total o parcialmente, de conformidad con las normas y procedimientos aplicables a sus programas nacionales, las investigaciones descritas en el Anexo A, y que están dispuestos a integrarlas en un marco de coordinación que consideran beneficioso para ambas partes; CONSIDERANDO que los costes de las investigaciones indicadas en el Anexo A y realizadas en los Estados, se estiman en 27 millones de ECUS, CONVIENEN EN LO SIGUIENTE: Artículo 1 La Comunidad y la Confederación Suiza, denominadas en lo sucesivo « Partes Contratantes », participarán, durante el período comprendido entre el 1 de enero de 1984 y el 31 de diciembre de 1986, en una acción concertada en el ámbito de la citología analítica automatizada. La acción consistirá en coordinar el programa de acción concertada de la Comunidad y el programa correspondiente de la Confederación Suiza. Las investigaciones a que se refiere el presente Acuerdo se enumeran en el Anexo A. Los Estados serán plenamente responsables de las investigaciones efectuadas por sus institutos u organismos oficiales. Artículo 2 La Comisión de las Comunidades Europeas, denominada en lo sucesivo « Comisión », será responsable de la coordinación. En la ejecución de dicha tarea, le prestará asistencia un jefe de proyecto. Artículo 3 Para facilitar la ejecución de la acción, el Comité general de acción concertada y el Comité de acción concertada relativo a esta acción, creados por la Decisión del Consejo de las Comunidades Europeas, de 17 de agosto de 1982, se ampliarán, para cualquier actividad inherente a la acción concertada a que se refiere el presente Acuerdo, a la Confederación Suiza. El mandato de estos Comités ampliados se define en el Anexo B. Las funciones de secretaría de estos Comités ampliados serán desempeñadas por la Comisión. Artículo 4 La contribución financiera estimada de las Partes Contratantes en los gastos de coordinación, para el período contemplado en el artículo 1, ascenderá a: - 480 000 ECUS para la Comunidad, - 48 000 ECUS para la Confederación Suiza. El ECU se define en el Reglamento financiero aplicable al prespuesto general de las Comunidades Europeas y en las disposiciones financieras adoptadas en aplicación de este Reglamento. Las normas relativas a la financiación del presente Acuerdo se recogen en el Anexo C. Artículo 5 Los Estados y la Comisión intercambiarán periódicamente todas las informaciones útiles relativas a la realización de las investigaciones a las que se refiere el presente Acuerdo. Los Estados facilitarán a la Comisión todas las informaciones necesarias para la coordinación. Procurarán también comunicar a la Comisión las informaciones relativas a investigaciones similares, proyectadas o realizadas por organizaciones fuera de su competencia. Cualquier información se considerará confidencial cuando así lo solicite el Estado que la suministre. Al finalizar el programa, la Comisión, previa consulta al Comité general ampliado, enviará a los Estados un informe de síntesis sobre la realización y los resultados del programa, en particular, a fin de que los resultados obtenidos sean accesibles lo antes posible a las empresas, instituciones y demás interesados, especialmente a nivel social. Artículo 6 1. El presente Acuerdo entrará en vigor el día de su firma. 2. Durante un período de doce meses desde la fecha de su entrada en vigor, el presente Acuerdo estará abierto a la adhesión de otros Estados europeos que hayan participado en la Conferencia ministerial celebrada en Bruselas los días 22 y 23 de noviembre de 1971. Los instrumentos de adhesión se depositarán en la Secretaría General del Consejo de las Comunidades Europeas. El Estado que se adhiera al presente Acuerdo pasará a ser Parte Contratante, con arreglo al artículo 1, en la fecha del depósito del instrumento de adhesión, y las referencias a la « Confederación Suiza » que figuran en el presente Acuerdo también deberán interpretarse como referencias a dicho Estado adherente. Cada Estado adherente contribuirá a los gastos de coordinación en las condiciones previstas en el artículo 4 para la confederación Suiza. 3. El Secretario General del Consejo de las Comunidades Europeas notificará a cada una de las Partes Contratantes el depósito de los istrumentos de adhesión contemplados en el apartado 2. Artículo 7 El presente Acuerdo se aplicará, por una parte, a los territorios en los que sea aplicable el Tratado constitutivo de la Comunidad Económica Europea y en las condiciones previstas por dicho Tratado, y, por otra, al territorio de la Confederación Suiza. Artículo 8 El presente Acuerdo, redactado en un ejemplar único en lenguas alemana, danesa, española, francesa, griega, inglesa, italiana, neerlandesa y portuguesa, siendo todos los textos igualmente auténticos, se depositará en los archivos de la Secretaría General del Consejo de las Comunidades Europeas, que enviará una copia certificada conforme a cada una de las Partes Contratantes. ANEXO A INVESTIGACIONES A LAS QUE SE REFIERE EL ACUERDO 1. Toma de muestras, preparación y tinción de células. 2. Análisis de sistemas: - Sistema y obtención de datos. - Tratamiento de datos. 3. Evaluación del sistema y creación de un banco de muestras. 4. Nuevas aplicaciones clínicas. ANEXO B MANDATO DE LOS COMITÉS AMPLIADOS I. Comité general de acción concertada ampliado 1. El Comité general: - contribuirá a la a la realización óptima del programa, emitiendo su dictamen sobre todos los aspectos del mismo, - procurará integrar las distintas actividades nacionales de investigación a las que se refiere el Acuerdo, en el marco de un proceso de coordinación a nivel de las Partes Contratantes, - dentro de los límites del programa que se define en el Anexo A del Acuerdo, coordinará la creación, la prosecución y, en su caso, la terminación anticipada de los proyectos que constituyen los distintos campos de investigación de este programa, en función de las necesidades que surjan o de los resultados de las evaluaciones periódicas, - dará orientaciones al Comité ampliado de acción concertada, - asesorará a la Comisión sobre el destino de los fondos, con vistas a llevar a cabo la coordinación, apoyar la acción de las infraestructuras centralizadas, satisfacer las necesidades urgentes que surjan en sectores críticos y emprender actividades exploratorias con miras a la preparación de futuros trabajos. 2. Los informes y dictámenes del Comité general ampliado se transmitirán a las Partes Contratantes. La Comisión transmitirá dichos dictámenes al Comité de investigación científica y técnica (CREST). II. Comité ampliado de acción concertada 1. El Comité: - prestará su asistencia al Comité general ampliado en sus tareas de gestión, garantizando la ejecución científica y técnica de todos los proyectos que se le asignen en función de su competencia, - evaluará los resultados y extraerá las conclusiones referentes a sus aplicaciones, - garantizará el intercambio de las informaciones contempladas en el párrafo primero del artículo 5 del Acuerdo, - seguirá el desarrollo de las investigaciones nacionales realizadas en los sectores a los que se refieran los programas y, en particular, los progresos científicos y técnicos que puedan incidir en su ejecución, - dará orientaciones al jefe de proyecto. 2. Los informes y dictámenes del Comité se transmitirán al Comité general ampliado y a la Comisión. 3. El jefe de proyecto asistirá sin derecho a voto a las reuniones del Comité. ANEXO C NORMAS DE FINANCIACIÓN Artículo 1 El presente Anexo fija las normas de financiación contempladas en el artículo 4 del Acuerdo. Artículo 2 En el momento de la entrada en vigor del Acuerdo, la Comisión dirigirá a la Confederación Suiza una solicitud de contribución a los fondos, correspondiente al importe fijado en el artículo 4 del Acuerdo. Esta contribución se expresará en ECUS y en la moneda de la Confederación Suiza. El valor del ECU se define en el Reglamento financiero aplicable al presupuesto general de las Comunidades Europeas y se fijará en la fecha de la solicitud de contribución a los fondos. Las contribuciones totales cubrirán, además de los gastos de coordinación propiamente dichos, los gastos de viaje y estancia de los delegados del Comité. La Confederación Suiza aportará su contribución a los gastos de coordinación previstos en el Acuerdo, a más tardar, tres meses después de que la Comisión solicite la contribución a los fondos. Cualquier retraso en el desembolso entrañará el pago de un tipo de interés igual al tipo de descuento más alto aplicado en los Estados el día del vencimiento. El tipo se aumentará en 0,25 puntos por cada mes de retraso. El tipo aumentado se aplicará durante todo el período de retraso. Artículo 3 Los fondos desembolsados por la Confederación Suiza se consignarán en el haber de la acción concertada, como ingresos del presupuesto destinados a un capítulo del estado de ingresos del presupuesto general de las Comunidades Europeas (sección Comisión). Artículo 4 Se incorpora como anexo el calendario de los gastos previstos de coordinación a los que se refiere el artículo 4 del Acuerdo. Artículo 5 El Reglamento financiero aplicable al presupuesto general de las Comunidades Europeas se aplicará a la gestión de los créditos. Artículo 6 Al finalizar cada ejercicio, se elaborará un estado de los créditos relativos a la acción concertada que se transmitirá con fines informativos a la Confederación Suiza. ANEXO GASTOS DE COORDINACIÓN RELATIVOS A LA ACCIÓN CONCERTADA EN EL ÁMBITO DE LA CITOLOGÍA ANALÍTICA AUTOMATIZADA PARTIDA PRESUPUESTARIA 7325 « INVESTIGACIÓN MÉDICA » (en ECUS) 1.2,3.4,5.6,7.8,9 // // // // // // // 1984 // 1985 // 1986 // TOTAL // // // // 1.2.3.4.5.6.7.8.9 // // CC // CP // CC // CP // CC // CP // CC // CP // // // // // // // // // // 1. Estimación inicial de las necesidades globales // // // // // // // // // - Personal // - // - // - // - // - // - // - // - // - Funcionamiento administrativo // 22 000 // 22 000 // 22 000 // 22 000 // 22 000 // 22 000 // 66 000 // 66 000 // - Contratos // 138 000 // 138 000 // 138 000 // 138 000 // 138 000 // 138 000 // 414 000 // 414 000 // TOTAL // 160 000 // 160 000 // 160 000 // 160 000 // 160 000 // 160 000 // 480 000 // 480 000 // (que cubrirán los créditos inscritos en la partida 7325) // // // // // // // // // // // // // // // // // // 2. Estimación revisada de los gastos habida cuenta de las necesidades suplementarias derivadas de la adhesión de la Confederación Suiza // // // // // // // // // - Personal // - // - // - // - // - // - // - // // - Funcionamiento administrativo // 22 000 // 22 000 // 22 000 // 22 000 // 22 000 // 22 000 // 66 000 // 66 000 // // 2 200 // 2 200 // 2 200 // 2 200 // 2 200 // 2 200 // 6 600 // 6 600 // - Contratos // 138 000 // 138 000 // 138 000 // 138 000 // 138 000 // 138 000 // 414 000 // 414 000 // // 13 800 // 13 800 // 13 800 // 13 800 // 13 800 // 13 800 // 41 400 // 41 400 // // // // // // // // // // NUEVO TOTAL // 160 000 // 160 000 // 160 000 // 160 000 // 160 000 // 160 000 // 480 000 // 480 000 // // 16 000 // 16 000 // 16 000 // 16 000 // 16 000 // 16 000 // 48 000 // 48 000 // // // // // // // // // // 3. Diferencia entre 1 y 2, que deberá sufragarse con las contribuciones de la Confederación Suiza // 16 000 // 16 000 // 16 000 // 16 000 // 16 000 // 16 000 // 48 000 // 48 000 // // // // // // // // // CC = Créditos comprometidos CP = Créditos de pago


text:
A hangtömörítési eljárás digitális hangtechnikai, tágabb értelemben számítástechnikai fogalom.
 Ezen eljárások fő célja az, hogy a nagyon nagy méretű (nagy adatmennyiséget tartalmazó) audioanyagok méretét csökkentse, és így gazdaságosabbá tegye tárolásukat, illetve lehetővé tegye azok tárolását és forgalmazását adott kapacitású adathordozókon (mint amilyen a CD és a DVD).
 A hangtömörítési eljárások az adattömörítési eljárások részhalmazát képezik, ezek speciális változata, ami kifejezetten a hanganyagok adatfolyamának jellegzetességeire épül.
 Az eljárások elve
 Veszteségmentes tömörítés
 A veszteségmentes tömörítés lényege, hogy az adatok mérete csökken amellett, hogy azok minősége bármilyen módon változna; így elkerülve az adatvesztést. Az eljárások között azok jobbak, melyek nagyobb tömörítést képesek elérni.
 Az eljárások elve az, hogy a hanganyagok jellegzetességeire alapulva speciálisan ezen célra kialakított algoritmusokat használnak. A veszteségmentesen elérhető méretcsökkenés jelentősen kisebb(15-30%), mint a veszteségesen elérhető, tipikus mértéke (50–60)%.
 Tömörítési eljárások:
 Meridian Lossless Packing – MLP
 Free Lossless Audio Codec – FLAC
 Apple Lossless – ALAC
 Monkey's Audio – APE
 Shorten – SHN
 WMA Lossless – WMA
 The True Audio codec – TTA (egy szabad, egyszerű, valós idejű, veszteségmentes eljárás).
 WavPack – WV
 Veszteséges tömörítés
 A hangtömörítési eljárások nagy része veszteséges tömörítés, vagyis a tömörítés folyamán információ vész el: a cél az, hogy ez az információvesztés ne okozzon hallható minőségromlást, illetve a minőségromlás minél kisebb legyen. Az, hogy ezt a célt mennyire sikerül elérni (vagyis hogy egy adott mértékű tömörítés esetén mekkora a minőségromlás) határozza meg az eljárás sikerességét, jóságát.
 (Szigorúan véve ezen eljárások nem adattömörítések, hanem lényegtelen adatokat mellőző kódolások (irrelevance coding), mivel adatvesztést okoznak.)
 A módszer lényege az úgynevezett pszichoakusztika, vagyis hogy az emberi fül nem minden létező hangot hall meg, illetve nem minden hangmagasságra egyformán érzékeny. Az eljárások megpróbálják a kevéssé hallott, vagy nem hallható részeket elhagyni, vagy beolvasztani a jobban hallható részekbe úgy, hogy ezzel adatcsökkenést tudjanak elérni. A módszerek jóságát a pszichoakusztikai modelljük jósága, hatékonysága nagyban meghatározza. Ha a modell hibás, akkor a hanganyagból hallható részek hiányoznak, ami minőségromlást jelent.
 Mivel a kódolások adatvesztéssel járnak, és az eltérő eljárások eltérő módon okoznak adatvesztést, minden ezen eljárásokkal kódolt hanganyag (veszteséges tömörítéssel való) újrakódolása vagy átalakítása jelentős minőségromlást eredményez.
 Eljárások:
 Ogg Vorbis
 Ogg Speex (speciális beszédtömörítő eljárás)
 MP3
 MP2
 RealAudio
 AAC (az Apple által favorizált formátum)
 Dolby AC-3
 ATRAC – (a Sony védett formátuma)
 Musepack (MPC)
 Windows Media Audio – WMA
 Források
 True Audio Software Project
 Compression theory
 TTA format description
 True Audio codec comparison
 Hardware Support
 Tau Producer (GUI-based TTA compressor for Windows)
 Tau Producer Screen Shoots
 Informatika
 Hangtömörítési algoritmusok
 en:Data compression#Audio


type: other

text:
Unfall: Mietwagenkostenersatz - Angebote Kfz-Haftpflichtversicherer
 AG Frankfurt, Az.: 29 C 3791/15 (81), Urteil vom 16.06.2016
 Die Beklagte wird verurteilt, an die Klägerin EUR 124,81 nebst Zinsen in Höhe von fünf Prozentpunkten über dem jeweiligen Basiszinssatz hieraus seit dem 07.04.2012 sowie vorgerichtliche Rechtsanwaltskosten in Höhe von EUR 39,00 nebst Zinsen in Höhe von fünf Prozentpunkten über dem jeweiligen Basiszinssatz hieraus seit dem 12.02.2016 zu zahlen.
 Die Kosten des Rechtsstreits haben die Klägerin zu 62,56 % und die Beklagte zu 37,44 % zu tragen.
 Von der Darstellung des Tatbestandes wird gemäß §§ 313 a Abs. 1, 511 ZPO abgesehen.
 I. Da die Voraussetzungen hierfür vorlagen, konnte das Gericht nach § 495 a ZPO ein Endurteil erlassen.
 III. Die Klage ist teilweise begründet.
 Symbolfoto: ProstoFhoto /Bigstock
 1. Die Klägerin hat gegen die Beklagte keinen Anspruch auf Zahlung von weiteren EUR 124,81 aus §§ 7 Abs. 1, 18, 17 StVG, 249 BGB, 115 VVG i. V. m. § 398 BGB.
 a. Unstreitig ist die Beklagte als Haftpflichtversicherung des Unfallverursachers gegenüber der Geschädigten, ..., verpflichtet, dem Grunde nach zu 100 % für deren Schäden aus dem streitgegenständlichen Verkehrsunfall vom 22.02.2012 in Frankfurt am Main zwischen dem Fahrzeug des Unfallverursachers und dem Fahrzeug der Geschädigten einzustehen. ... hat ihre Ansprüche am 12.03.2012 gemäß § 398 ZPO an die Klägerin abgetreten.
 b. Zu dem erstattungsfähigen Schaden gehören die Mietwagenkosten. Die nach § 249 Abs. 2 Satz 1 BGB erforderlichen Mietwagenkosten beziffert das Gericht vorliegend auf insgesamt EUR 378,85. Hierauf hat die Beklagte bereits EUR 254,04 gezahlt.
 aa. Hierbei schätzt das Gericht die “erforderlichen” Mietwagenkosten gemäß § 287 ZPO nach dem arithmetischen Mittel der Mietwagenkosten nach dem Schwacke-Mietpreisspiegel und der Fraunhofer-Liste (vgl. OLG Karlsruhe, Urteil vom 01.02.2013 – 1 U 130/12 –, juris).
 Grundsätzlich kann der Geschädigte nach § 249 Abs. 2 Satz 1 BGB als Herstellungsaufwand den Ersatz derjenigen Mietwagenkosten verlangen, die ein verständiger, wirtschaftlich, vernünftig denkender Mensch in seiner Lage für zweckmäßig und notwendig halten darf (st. Rspr. des BGH, vgl. BGH, Beschluss vom 13.01.2009, VI ZR 134/08, juris m. w. N.). Dies umfasst grundsätzlich auch die Kosten der Anmietung eines Ersatzfahrzeugs. Die Anmietung eines Ersatzfahrzeugs war vorliegend unstreitig erforderlich. § 249 Abs. 2 Satz 1 BGB beschränkt den Ersatzanspruch des Geschädigten auf den erforderlichen Herstellungsaufwand, also die Aufwendungen, die ein verständiger, wirtschaftlich denkender Mensch in der Lage des Geschädigten für zweckmäßig und notwendig halten durfte vgl. BGH, Urteil vom 19.02.2008 – VI ZR 32/07 –, juris). Der Geschädigte ist nach dem Wirtschaftlichkeitsgebot gehalten, im Rahmen des Zumutbaren von mehreren möglichen den wirtschaftlicheren Weg zu wählen. Erforderlichkeit nach § 249 Abs. 2 Satz 1 BGB bedeutet für den Bereich der Mietwagenkosten, dass der Geschädigte von mehreren auf dem örtlich relevanten Markt – nicht nur für Unfallgeschädigte – erhältlichen Tarifen für die Anmietung eines vergleichbaren Ersatzfahrzeugs (innerhalb eines gewissen Rahmens) grundsätzlich nur den günstigeren Mietpreis als zur Herstellung objektiv erforderlich verlangen kann (st. Rspr. des BGH, vgl. BGH, Beschluss vom 13.01.2009, VI ZR 134/08, juris m. w. N.).
 Diesen als “Normaltarif” bezeichneten Mietpreis schätzt das Gericht auf der Grundlage des Mittelwerts zwischen dem Wert des sog. “Mietpreisspiegels” der Schwacke GmbH und dem Wert des sog. “Marktpreisspiegels Mietwagen Deutschland” des “Fraunhofer-Instituts für Arbeitswirtschaft und Organisation IAO”. Dies stellt nach Ansicht des Gerichts – nach derzeitigem Sachstand – die am besten geeignete Methode für eine Schadensschätzung im Rahmen des § 287 ZPO dar.
 Es steht im tatrichterlichen Ermessen, die Angemessenheit des Normaltarifs nach § 287 ZPO zu schätzen. Die Art der Schätzungsgrundlage gibt § 287 ZPO nicht vor. Die Schadenshöhe darf lediglich nicht auf der Grundlage falscher oder offenbar unsachlicher Erwägungen festgesetzt werden und ferner dürfen wesentliche die Entscheidung bedingende Tatsachen nicht außer Acht bleiben (vgl. BGH, Urteil vom 18.12.2012 – VI ZR 316/11 –, juris, dort Rn. 10; BGH, Urteil vom 18.05.2010 – VI ZR 293/08). Als Vergleichs- und Schätzgrundlage für die Ermittlung des insoweit ersatzfähigen Mietpreises stehen die Schwacke-Liste sowie der Fraunhofer Mietpreisspiegel zur Verfügung. Beide Listen weisen mitunter erhebliche preisliche Differenzen für denselben Anmietzeitraum der gleichen Fahrzeugklasse auf. Zu der Frage, welcher der Listen bei der Ermittlung der nach § 249 Abs. 2 S. 1 BGB “erforderlichen” Mietwagenkosten der Vorrang zu geben ist, werden in der Rechtsprechung unterschiedliche Ansätze vertreten, wobei als Schätzgrundlage sowohl die Werte der Schwacke-Liste (vgl. etwa BGH, Urteil vom 14.10.2008 – VI ZR 308/07 –, beck-online; Urteil vom 24.06.2008 – VI ZR 234/07 –), als auch die der Fraunhofer verwendet und als zulässige Schätzungsgrundlage angesehen werden (vgl. BGH, Urteil vom 18.12.2012 – VI ZR 316/11 –, juris, Rn. 10).
 Vermehrt wird zudem der Schätzung der erforderlichen Mietwagenkosten ein aus den Werten beider Listen gebildeter Mittelwert zu Grunde gelegt (vgl. etwa OLG Köln, Urteil vom 11.08.2010 – 11 U 106/09 –, juris; LG Bielefeld, Urteil vom 09.10.2009 – 21 S 27/09 –; Saarl. OLG, Urteil vom 22.12.2009 – 4 U 294/09 –; AG Köln, Urteil vom 11.01.2010 – 268 C 145/08 –; AG Essen, Urteil vom 03.11.2009 – 2 C 229/09 –; AG Kassel, Urteil vom 21.04.2010 – 40 C 505/09 –, AG Kassel Urteil vom 17.02.2011 – 414 C 2182/09 –, juris; AG Frankfurt am Main, Urteil vom 19.07.2012 – 31 C 1208/11 (78) –).
 Der letzteren Schätzungsmethode schließt sich das erkennende Gericht – in Ausübung des ihm nach § 287 ZPO eingeräumten Ermessens – an. Zwar haben beide Listen gewisse Schwachstellen, jedoch sind zum einen beide Listen deshalb nicht gänzlich als Grundlage zur Schadensschätzung ungeeignet, zum anderen ist auch keiner Liste der absolute Vorrang vor der jeweils anderen einzuräumen. Schließlich beruhen beide Listen auf realen Erhebungen, sodass hinsichtlich beider Listen – trotz teilweise erheblicher Unterschiede – weder deren Richtigkeit, noch deren Unrichtigkeit festgestellt werden kann.
 Nach ständiger Rechtsprechung des Bundesgerichtshofs kann der Tatrichter in Ausübung seines Ermessens nach § 287 ZPO den “Normaltarif” anhand des “Schwacke-Mietpreisspiegels” ermitteln (BGH, Urteil vom 13.02.2007 – VI ZR 105/06 –, beck-online), so lange nicht auf Grund konkreter Tatsachen Mängel der betreffenden Schätzgrundlage aufgezeigt werden, die sich auf den zu entscheidenden Fall auswirken (BGH, Urteil vom 18.12.2012 – VI ZR 316/11 –, juris, dort Rn. 11). Gleiches muss nach Auffassung des erkennenden Gerichts umgekehrt für den Fraunhofer-Mietpreisspiegel gelten, weil beide Schätzgrundlagen gleichberechtigt nebeneinander stehen und zumindest nach derzeitigem Erkenntnisstand keiner per se der Vorzug gegeben werden kann. Aus diesem Grund erachtet es das erkennende Gericht für sachgerecht, sich bei der Schätzung des Normaltarifs an den Werten der Fraunhofer-Erhebungen als Untergrenze und denjenigen des Schwacke-Mietpreisspiegels als Obergrenze des am regionalen Markt üblichen Normaltarifs zu orientieren (AG Kassel, Urteil vom 17.02.2011 – 414 C 2182/09 –, juris).
 Obwohl für sich genommen gegen eine isolierte Anwendung einer der beiden Listen Bedenken hinsichtlich der jeweiligen Eignung bestehen könnten, ist die Einholung eines Sachverständigengutachtens nicht geboten. Denn im Ergebnis ist eine geeignete Grundlage der Schadensschätzung durch die Kombination beider Schätzgrundlagen gegeben. Insbesondere ist nicht ersichtlich, dass die von einem Sachverständigen anzuwendenden Erhebungsmethoden denen der Schwacke GmbH oder des Fraunhofer-Instituts überlegen wären. Einem gerichtlich bestellten Sachverständigen stünden keine Erkenntnismöglichkeiten offen, die eine bessere und realistischere Ermittlung der Mietwagenkosten zum Unfallzeitpunkt erwarten ließen. Die Ermittlung von Mietpreisen für einen vergangenen Zeitraum könnte ebenfalls nur durch eine Markterhebung in Form einer Befragung der im einschlägigen Postleitzahlenbereich ansässigen Mietwagenunternehmer erfolgen. Damit wären jedoch dieselben Fehlerquellen und Manipulationsmöglichkeiten (z. B. offene Art der Datenerhebung) eröffnet, aus denen teilweise Bedenken gegen die Zuverlässigkeit der Schwacke-Liste hergeleitet werden. Da im vorliegenden Fall von keiner der Parteien hinsichtlich der jeweiligen Liste konkrete Tatsachen aufgezeigt werden, nach denen sich die etwaig methodischen Mängel bei der jeweiligen Datenerhebung auf den zu entscheidenden Fall in erheblichem Umfang auswirken, bedarf die Eignung der beiden zur Schadensschätzung herangezogenen Erhebungen vorliegend keiner sachverständigen Klärung (vgl. BGH, Urteil vom 18.05.2010 – VI ZR 293/08 –).
 Im Ergebnis ist daher im konkreten Fall der angemessene Mietpreis durch Bildung des Mittelwertes der Schwacke-Liste 2012 und des Fraunhofer-Mietpreisspiegels 2012 für das Postleitzahlengebiet 537 bzw. 53 zu ermitteln.
 (1) Zur Ermittlung der Mietwagenkosten ist zunächst in einem ersten Schritt der rechnerische Mittelwert zwischen den Angaben der Schwacke-Liste einerseits und den Angaben aus dem Frauenhofer Mietpreisspiegel andererseits zu bilden.
 Hinsichtlich der Schwacke-Liste ist bei der Bemessung des Normaltarifs eines Mietfahrzeugs der Klasse 5 vom arithmetischen Mittel des Automietpreisspiegels auszugehen. Das arithmetische Mittel gibt den rechnerischen Durchschnittswert der ermittelten Preise an.
 Bei der Ermittlung der erforderlichen Mietwagenkosten ist zu dem Tarif der Schwacke-Liste die Kosten einer Vollkaskoversicherung hinzu zu addieren. Denn ein Kfz-Eigentümer kann bei Inanspruchnahme eines Mietwagens die Aufwendungen für eine Haftungsreduzierung grundsätzlich insoweit ersetzt verlangen, als er während der Mietzeit einem erhöhten wirtschaftlichen Risiko ausgesetzt war (vgl. BGH Urteil vom 15.02.2005 – VI ZR 74/04 –, beck-online). In den Tarifen der Fraunhofer-Liste sind die Kosten einer Haftungsreduzierung bereits mit einer marktüblichen Selbstbeteiligung von ca. EUR 750,00 bis 950,00 erfasst. Daher sind sie im Rahmen der Ermittlung des Betrages nach der Schwacke-Liste zuzuschlagen.
 (2) Von diesem arithmetischen Mittel sind generell in einem zweiten Schritt im Wege des Vorteilsausgleichs nach Schätzung des Gerichts noch 10 % wegen ersparter Eigenaufwendungen abzuziehen (vgl. Landgericht Frankfurt am Main, Urteil vom 19.06.2009 – 2-24 S 186/08, juris), sofern kein, im Vergleich zu dem Fahrzeug des Geschädigten klassenniedrigeres Fahrzeug angemietet wurde (vgl. BGH Urteil vom 05.03.2013 – VI ZR 245/11 –, juris, dort Rn. 26; LG Karlsruhe, Urteil vom 27.09.2013 – 10 O 122/13 –). Vorliegend erfolgte die Anmietung und die Abrechnung anhand eines eine Stufe klassenniedrigeren Fahrzeugs.
 (3) In einem dritten und letzten Schritt sind sonstige Nebenkosten bzw. Mehrleistungen (z. B. Winterreifen etc.) nach den Erhebungswerten der Schwacke-Liste zu schätzen, da die Fraunhofer-Liste insoweit keine Daten enthält.
 Hierzu gehörten die Kosten für das Überbringen und Abholen des Fahrzeugs. Denn Kosten für das Überbringen und spätere wieder Abholen des Mietwagens sind grundsätzlich erstattungsfähige Nebenleistungen (so auch bspw. auch OLG Köln, Urteil vom 18.08.2010 – 5 U 44/10 –, beck-online).
 Kosten für ein Navigationsgerät sowie für einen zweiten Fahrer sind nicht zu addieren. Es handelt sich nur dann um erforderliche gesonderte Kosten, soweit auch das geschädigte Fahrzeug hiermit ausgestattet war (vgl. OLG Köln, Urteil vom 30.7.2013 – 15 U 186/12 –, beck-online) oder das beschädigte Fahrzeug durch einen zweiten Fahrer genutzt worden ist. Ob das Fahrzeug der Klägerin mit einem solchen Navigationsgerät serienmäßig ausgestattet war oder durch einen zweiten Fahrer genutzt worden ist, hat die Klägerin nicht vorgetragen.
 (4) Im Einzelnen ergibt sich daher die folgende Berechnung:
 Schwacke Liste (2012, Mietwagenklasse 5)
 1 x 3-Tagespauschale (EUR 326,76)
 + 3-Tage Haftungsreduzierung (3 x EUR 18,96)
 Frauenhofer Mietpreisspiegel (2012, Mietwagenklasse 5)
 1 x 3-Tagespauschale (EUR 196,38)
 Arithmetischer Mittelwert zwischen
 Schwacke-Liste und Frauenhofer Mietpreisspiegel:
 zzgl. Bringkosten + EUR 26,18
 zzgl. Abholkosten + EUR 26,18
 zzgl. Winterreifen (3 x EUR 12,16) + EUR 36,48
 abzgl. gezahlter Betrag – EUR 254,04
 Rest EUR 124,81
 bb. Der Schätzung des Gerichts steht auch nicht entgegen, dass die Beklagte der Geschädigten in ihrem Schreiben vom 28.02.2012 (Bl. 29 f. d. A.) Angebote der Firmen ... und ... mit Angabe der Netto-Tagespreise (inkl. aller Kilometer und Haftungsreduzierung/Vollkasko) vorgelegt hat. Denn es handelt sich nicht um ein für die Geschädigte konkret nutzbares Angebot. Die von der Beklagten angeführten Angebote sind aufgrund ihrer preislichen Unwägbarkeiten unvollständig und damit nicht ohne weiteres für die Geschädigte annahmefähig. An die Darlegung günstigerer zugänglicher Autoanmietungstarife sind nämlich strenge Anforderungen zu stellen. Dies ergibt sich aus einer Gesamtbetrachtung der Interessenlage und der Berücksichtigung der sich den Geschädigten stellenden Situation. Der Natur der Sache nach sind die Geschädigten ohnehin durch den Schadensfall maßgeblich belastetet. Ihnen zudem im Einzelfall noch eine umfangreiche Nachforschungspflicht hinsichtlich weiterer Tarife bzw. der Angemessenheit eines Ersatztarifes aufzuerlegen, wäre unangemessen. Auch der erforderliche Einsatz einer Kreditkarte und die nötige Vorauszahlung sind dem Geschädigten nicht selbstverständlicherweise aufzubürden. Zum einen deswegen, weil nicht erwartet werden kann, dass jedermann über eine Kreditkarte verfügt, zum anderen ist es nicht sachgerecht, dem ohnehin Geschädigten auch noch die Vorleistungspflicht und das Risiko des Ersatzkostenausfalls aufzuerlegen (vgl. LG Aachen, Urteil vom 11.03.2010 – 12 O 39/10 –, beck-online).
 Die Beklagte hat hier jeweils Angebote der Firmen ... und ... angeführt, die Fahrzeugklasse und die Netto-Tagespreise angeben. Sie enthalten aber keine Angaben zu dem Anmietort, gegebenenfalls anfallenden Zustell- und Abholungskosten oder der Finanzierung. Angaben zu eventuell entstehenden Zusatzkosten für Zusatzfahrer, Navigationsgeräte oder Winterreifen sind in den Angeboten nicht enthalten. Ihnen lässt sich weiterhin auch nicht entnehmen, ob es sich um Internet- oder Vor-Ort-Angebote handelt.
 c. Der Anspruch der Klägerin ist nicht verjährt. Die Verjährung ist gemäß §§ 204 Abs. 1 Nr. 1 BGB, 253 Abs. 1, 167 ZPO durch Einreichung der Klageschrift am 28.12.2015 gehemmt worden.
 2. Die Klägerin hat gegen die Beklagte einen Anspruch auf Zahlung von Zinsen aus EUR 124,81 seit dem 07.04.2012 gemäß §§ 286 Abs. 1, 288 Abs. 1 BGB.
 3. Die Klägerin hat gegen die Beklagte einen Anspruch auf Zahlung vorgerichtlicher Rechtsanwaltskosten in Höhe von EUR 39,00 gemäß §§ 280 Abs. 1 und Abs. 2, 286 Abs. 1 BGB. Als Gegenstandwert für die Geschäftsgebühr kann nur der der Klägerin zustehende Betrag in Höhe von EUR 124,81 angesetzt werden. Nach Nr. 2300 des Vergütungsverzeichnisses (VV) zum RVG a. F. ergibt dies eine 1,3 Geschäftsgebühr in Höhe von EUR 32,50 sowie nach Nr. 7002 VV zum RVG a. F. eine Pauschale für Entgelte für Post- und Telekommunikationsdienstleistungen in Höhe von EUR 6,50.
 4. Der Anspruch auf Zahlung von Prozesszinsen ergibt sich aus §§ 291, 288 Abs. 1 BGB. Die Klage ist der Beklagten am 11.02.2016 zugestellt worden.
 IV. Die Kostenentscheidung folgt aus § 92 Abs. 1 ZPO; die Entscheidung über die vorläufige Vollstreckbarkeit beruht auf §§ 708 Nr. 11, 711, 713 ZPO.
 Verkehrsunfall – Beseitigung ölhaltiger Betriebsstoffe auf einer Kreisstraße Bußgeldbescheid auf Fehler prüfen – Lohnt ein Einspruch?
 Verkehrsunfall mit Privatfahrzeug bei Rufbereitschaft – Arbeitgeberhaftung
 Muss ein Arbeitnehmer im Rahmen des Arbeitsverhältnisses Rufbereitschaften leisten, haftet der Arbeitgeber für Unfallschäden am Privatfahrzeug des Arbeitnehmers, wenn der Einsatz des
 Beseitigt die Feuerwehr gefährliche Eiszapfen an einer Hausfront bzw. am Hausdach zum Schutze des öffentlichen Verkehrsraums, so muss der Hauseigentümer die diesbezüglich anfallenden Kosten (im


text:
 23.5.2017
 ES
 Diario Oficial de la Unión Europea
 L 134/46
 DECISIÓN N.o 1/2015 DEL SUBCOMITÉ DE INDICACIONES GEOGRÁFICAS UE-GEORGIA
 de 25 de noviembre de 2015
 por la que se adopta su Reglamento interno [2017/879]
 EL SUBCOMITE DE INDICACIONES GEOGRÁFICAS UE-GEORGIA,
 Visto el Acuerdo de Asociación entre la Unión Europea y la Comunidad Europea de la Energía Atómica y sus Estados miembros, por una parte, y Georgia, por otra (1) («Acuerdo»), y en particular su artículo 179,
 Considerando lo siguiente:
 (1)
 De conformidad con el artículo 431 del Acuerdo, algunas de sus partes se han aplicado provisionalmente desde el 1 de septiembre de 2014.
 (2)
 En virtud del artículo 179 del Acuerdo, el Subcomité de Indicaciones Geográficas («Subcomité IG») debe supervisar el desarrollo del Acuerdo en el ámbito de las indicaciones geográficas y servir de foro para la cooperación y el diálogo sobre las indicaciones geográficas.
 (3)
 En virtud del artículo 179, apartado 2, del Acuerdo, el Subcomité IG debe adoptar su Reglamento interno.
 HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISIÓN:
 Artículo 1
 Queda adoptado el Reglamento interno del Subcomité IG, tal y como se establece en el anexo.
 Artículo 2
 La presente Decisión entrará en vigor el día de su adopción.
 Hecho en Tiflis, el 25 de noviembre de 2015.
 Por el Subcomité IG
 El Presidente
 Nikolos GOGILIDZE
 (1) DO L 261 de 30.8.2014, p. 4.
 ANEXO
 REGLAMENTO INTERNO DEL SUBCOMITÉ DE INDICACIONES GEOGRÁFICAS UE-GEORGIA
 Artículo 1
 Disposiciones generales
 1. El Subcomité de Indicaciones Geográficas («Subcomité IG»), creado de conformidad con el artículo 179 del Acuerdo de Asociación entre la Unión Europea y la Comunidad Europea de la Energía Atómica y sus Estados miembros, por una parte, y Georgia, por otra («Acuerdo»), asistirá en el desempeño de sus funciones al Comité de Asociación en su configuración de comercio, tal como establece el artículo 408, apartado 4, del Acuerdo («Comité de Asociación en su configuración de comercio»).
 2. El Subcomité IG desempeñará las funciones establecidas en el artículo 179 del Acuerdo.
 3. El Subcomité IG estará compuesto por representantes de la Comisión Europea y de Georgia con competencia en materia de indicaciones geográficas.
 4. Cada Parte designará a un jefe de delegación, que será la persona de contacto para todos los asuntos relacionados con el Subcomité IG.
 5. Los jefes de delegación presidirán el Subcomité IG de conformidad con el artículo 2.
 6. Cada jefe de delegación podrá delegar la totalidad o parte de sus funciones en un delegado autorizado, en cuyo caso todas las referencias sucesivas al jefe de delegación se aplicarán igualmente al delegado autorizado.
 7. Las Partes en el presente Reglamento interno se definirán de conformidad con el artículo 428 del Acuerdo.
 Artículo 2
 Presidencia
 Las Partes presidirán el Subcomité IG alternativamente, por períodos de 12 meses. El primer período comenzará en la fecha de la primera reunión del Consejo de Asociación y finalizará el 31 de diciembre del mismo año.
 Artículo 3
 Reuniones
 1. Salvo que las Partes acuerden otra cosa, el Subcomité IG se reunirá a petición de cualquiera de las Partes, alternativamente en la Unión y en Georgia, y, en cualquier caso, a más tardar 90 días naturales a partir de la solicitud.
 2. El presidente convocará cada reunión del Subcomité IG en la fecha y el lugar que acuerden las Partes. El presidente del Subcomité IG emitirá la convocatoria de la reunión a más tardar 28 días naturales antes de su inicio, salvo que las Partes acuerden otra cosa.
 3. En la medida de lo posible, la reunión ordinaria del Subcomité IG será convocada a su debido tiempo antes de la reunión ordinaria del Comité de Asociación en su configuración de comercio.
 4. A modo de excepción, las reuniones del Subcomité IG podrán celebrarse por cualquier medio tecnológico acordado por las Partes, incluida la videoconferencia.
 Artículo 4
 Delegaciones
 Antes de cada reunión, la secretaría del Subcomité IG comunicará a las Partes la composición prevista de la delegación de cada Parte que asistirá a la reunión.
 Artículo 5
 Secretaría
 1. Un funcionario de la Comisión Europea y otro de Georgia, nombrados por los jefes de delegación, ejercerán conjuntamente las funciones de secretarios del Subcomité IG y ejecutarán las tareas de secretaría de forma conjunta, en un espíritu de confianza mutua y cooperación.
 2. La secretaría del Comité de Asociación en su configuración de comercio será informada de todas las decisiones, informes y otras acciones acordadas del Subcomité IG.
 Artículo 6
 Correspondencia
 1. La correspondencia destinada al Subcomité IG se enviará al secretario de una de las Partes, que, a su vez, informará al otro secretario.
 2. La secretaría del Subcomité IG garantizará que la correspondencia destinada al Subcomité IG se transmita a la presidencia de dicho subcomité y se distribuya, si procede, en forma de documentos conforme al artículo 7.
 3. La secretaría enviará a las Partes la correspondencia del presidente en su nombre. Esta correspondencia se distribuirá, si procede, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 7.
 Artículo 7
 Documentos
 1. Los documentos se distribuirán a través de los secretarios del Subcomité IG.
 2. Las Partes transmitirán sus documentos a sus respectivos secretarios. Estos, a su vez, los transmitirán al secretario de la otra Parte.
 3. El secretario de la Unión distribuirá los documentos a los representantes correspondientes de esta, siempre con copia al secretario de Georgia y a los secretarios del Comité de Asociación en su configuración de comercio.
 4. El secretario de Georgia distribuirá los documentos a los representantes correspondientes de esta, siempre con copia al secretario de la Unión y a los secretarios del Comité de Asociación en su configuración de comercio.
 Artículo 8
 Confidencialidad
 Salvo que las Partes acuerden otra cosa, las reuniones del Subcomité IG no serán públicas. Cuando una Parte comunique al Subcomité IG información declarada confidencial, la otra Parte tratará dicha información como tal.
 Artículo 9
 Orden del día de las reuniones
 1. La secretaría del Subcomité IG elaborará, para cada reunión y a partir de las propuestas de las Partes, un orden del día provisional y un proyecto de conclusiones operativas de acuerdo con lo establecido en el artículo 10. El orden del día provisional incluirá los puntos cuya solicitud de inclusión acompañada de los documentos pertinentes, haya llegado a la secretaría a más tardar 21 días naturales antes de la fecha de la reunión.
 2. El orden del día provisional, junto con los documentos pertinentes, se distribuirá de conformidad con lo dispuesto en el artículo 7, a más tardar 15 días naturales antes del inicio de la reunión.
 3. El presidente y el otro jefe de delegación aprobarán el orden del día al comienzo de cada reunión. Las Partes podrán acordar añadir puntos a los que ya figuren en el orden del día provisional.
 4. El presidente del Subcomité IG podrá, previo acuerdo de la otra Parte, invitar de forma puntual a representantes de otros órganos de las Partes o a expertos independientes en un área temática a asistir a reuniones del Subcomité IG con el fin de recabar información sobre cuestiones concretas. Las Partes se asegurarán de que los observadores o expertos respeten los requisitos de confidencialidad.
 5. El presidente del Subcomité IG podrá, en consulta con las Partes, reducir, los plazos mencionados en los apartados 1 y 2 a fin de tener en cuenta circunstancias particulares.
 Artículo 10
 Actas y conclusiones operativas
 1. Los secretarios elaborarán conjuntamente un proyecto de acta de cada reunión del Subcomité IG.
 2. Por regla general, el acta incluirá, respecto a cada punto del orden del día:
 a)
 la lista de los participantes en la reunión, la lista de los funcionarios que los acompañen y la lista de los observadores o expertos presentes;
 b)
 la documentación presentada al Subcomité IG;
 c)
 las declaraciones cuya constancia en acta haya solicitado el Subcomité IG, y
 d)
 las conclusiones operativas de la reunión, en caso necesario, de conformidad con lo dispuesto en el apartado 4.
 3. El proyecto de acta se someterá a la aprobación del Subcomité IG. Se aprobará en el plazo de 28 días naturales después de cada reunión del Subcomité IG. Se remitirá una copia a cada uno de los destinatarios mencionados en el artículo 7.
 4. El proyecto de conclusiones operativas de cada reunión será elaborado por el secretario del Subcomité IG de la Parte que lo presida y se distribuirá a las Partes, junto con el orden del día, a más tardar 15 días naturales antes del comienzo de la reunión. El proyecto se actualizará en el transcurso de la reunión, de manera que, cuando esta concluya, y salvo que las Partes acuerden otra cosa, el Subcomité IG adopte las conclusiones operativas, que recogerán las medidas de seguimiento acordadas por las Partes. Una vez acordadas, las conclusiones operativas se adjuntarán al acta y su aplicación se analizará en toda reunión posterior del Subcomité IG. A tal fin, el Subcomité IG adoptará un modelo que permita hacer un seguimiento de cada medida en función de un plazo específico.
 Artículo 11
 Decisiones
 1. El Subcomité IG estará facultado para adoptar decisiones en los casos contemplados en el artículo 179, apartado 3, del Acuerdo. Su adopción será por consenso entre las Partes una vez finalizados los procedimientos internos respectivos a tal efecto. Las decisiones serán vinculantes para las Partes, que tomarán las medidas necesarias para aplicarlas.
 2. Toda decisión deberá será firmada por el presidente y autenticada por los secretarios del Subcomité IG. Sin perjuicio de lo dispuesto en el apartado 4, el presidente firmará dichos documentos durante la reunión en que se adopte la decisión pertinente.
 3. El Subcomité IG podrá tomar decisiones o adoptar informes por procedimiento escrito tras la conclusión de los procedimientos internos respectivos, si así lo acuerdan las Partes. El procedimiento escrito consistirá en un intercambio de notas entre los dos secretarios, de acuerdo con las Partes. A tal fin, el texto de la propuesta se distribuirá con arreglo a lo dispuesto en el artículo 7 en un plazo no inferior a 21 días naturales, durante el cual los miembros deberán dar a conocer sus eventuales reservas o propuestas de modificación. El presidente podrá, en consulta con las Partes, reducir dicho plazo a fin de tener en cuenta circunstancias particulares. Una vez acordado el texto, el presidente firmará la decisión o el informe y los secretarios los autenticarán.
 4. Los actos del Subcomité IG se denominarán, respectivamente, «decisión» o «informe». Toda decisión entrará en vigor el día de su adopción, salvo que en ella se disponga otra cosa.
 5. Las decisiones se distribuirán a las Partes.
 6. Cada Parte podrá decidir la publicación de las decisiones del Subcomité IG en su respectivo boletín oficial.
 Artículo 12
 Informes
 El Subcomité IG informará acerca de sus actividades en cada reunión ordinaria del Comité de Asociación en su configuración de comercio.
 Artículo 13
 Lenguas
 1. Las lenguas de trabajo del Subcomité IG serán el inglés y el georgiano.
 2. Salvo que se decida otra cosa, el Subcomité IG basará sus deliberaciones en documentos redactados en dichas lenguas.
 Artículo 14
 Gastos
 1. Cada Parte se hará cargo de los gastos en que incurra en razón de su participación en las reuniones del Subcomité IG, tanto de personal, viajes y estancia como de correos y telecomunicaciones.
 2. Los gastos relacionados con la organización de las reuniones y la reproducción de documentos correrán a cargo de la Parte que organice la reunión.
 3. Los gastos de la interpretación en las reuniones y la traducción de los documentos del inglés al georgiano y viceversa, de acuerdo con el artículo 13, apartado 1, del presente Reglamento interno, correrán a cargo de la Parte que organice la reunión.
 Los gastos de interpretación y traducción a otras lenguas, o a partir de ellas, correrán directamente a cargo de la Parte que las haya solicitado.
 Artículo 15
 Modificación del Reglamento interno
 El presente Reglamento interno podrá ser modificado mediante decisión del Subcomité IG, de conformidad con el artículo 179, apartado 2, del Acuerdo.


text:
Tasneem Zehra Husain is a Pakistani theoretical physicist. She is one of few Pakistani women to obtain a doctorate in physics, and the first Pakistani woman string theorist. An eminent scientist, she has been a guest speaker at a various schools and colleges in an effort to promote science and technology in Pakistan.
 Husain has represented Pakistan at the Meeting of Nobel Laureates in Lindau, Germany and led the Pakistan team to the World Year of Physics (WYP) Launch Conference in Paris. In 2013, Husain was invited by the Cambridge Science Festival to be the moderator for a panel of eminent scientists, including National Academy of Sciences member and Harvard Medical School Professor, George M. Church, Pulitzer prize winner, Amy D. Marcus and MIT Professor and National Medal of Science winner, Sallie Chisholm.
 In November 2014, Husain released her first novel, "Only the Longest Threads." Kirkus Reviews described the novel as, "A fictional approach to physics that captures both the substance of the theory and the passion of its practitioners."
 Biography
 Early life
 Husain received her early education in Lahore. At the age of eleven, Husain dropped out of a regular school and was home schooled. Husain sat for her O Levels (privately, through the British Council) at the age of 13 and went on to take her A Levels at the age of 15. During these years, Husain wrote extensively. Her articles were featured in various national newspapers as well as the magazine Newsline. In 1988, she won an international essay competition held by the
 Children as the Peacemakers Foundation based in California, USA. In 1990, she won First Prize in an essay competition held by the Pakistan Post Office. In an interview given to the Dawn news, Husain has been misquoted as saying that this 'isolation' created problems for her at Kinnaird College, when she went there for her under-graduate education. In fact, she was an active participant in many extra-curricular activities and represented her college at inter-school competitions both for poetry recitation and science. Upon graduation, Husain received the Boswell Medal for excellence which is awarded to students who excel academically and are also exceptionally well-rounded.
 Education
 Husain attended Kinnaird College in Lahore where she obtained her Bachelor of Science (BSc) in Mathematics and Physics. This was followed by a Master of Science (M.S.) in Physics from the Quaid-i-Azam University in Islamabad. She then went to Trieste, Italy on a scholarship awarded by the Abdus Salam International Centre for Theoretical Physics (ICTP) for a yearlong post-graduate degree in the field of High-Energy Physics. Husain obtained her PhD in Theoretical Physics from Stockholm University in 2003, after which she went to Harvard University for a two-year-long post-doctoral research position.
 Husain in Europe
 After the ICTP, Husain moved to Sweden to attend Stockholm University where her thesis advisor was Ansar Fayyazuddin. She completed her PhD in theoretical physics at the age of twenty six, becoming the first Pakistani woman String Theorist.
 Career in physics
 After her post-doctoral stint at Harvard University, Husain moved back to Pakistan, where she joined the Lahore University of Management Sciences's School of Science and Engineering. She became an Assistant Professor of Physics. Husain's academic research focuses on using 11-dimensional supergravity to arrive at a classification of the flux backgrounds that arise when M-branes wrap supersymmetric cycles.
 Advocate for science in Pakistan
 Husain has become a vocal and vehement supporter of science in Pakistan. Keenly interested in education and science popularisation in her country, she designed Pakistan's logo for the World Year of Physics (WYP) and was an active participant in the WYP Physics Stories project, led by Argonne National Laboratory of the United States.
 Husain has made contemporary efforts to make basic theoretical physics accessible to high-school students, and has developed a series of animated presentations which she delivered to various high school and college students. Husain has also taught both Mathematics and Physics at her alma mater, Kinnaird College. She has helped train Pakistan's physics team to the International Physics Olympiad. Husain is a trustee and board of directors of the Alif Laila Book Bus Society, a non-profit educational institution catering primarily to under-privileged children.
 Notes and references
 External resources
 External links
 Pakistani women physicists
 Harvard Fellows
 Punjabi academics
 Pakistani scholars
 Pakistani string theorists
 Pakistani women scientists
 Pakistani emigrants to the United States
 Quaid-i-Azam University alumni
 Lahore University of Management Sciences faculty
 Stockholm University alumni
 Year of birth missing (living people)
 Living people
 Punjabi people
 Pakistani women academics
 Kinnaird College for Women University alumni
 Scientists from Lahore
 21st-century women scientists


type: caselaw

text:
 15.9.2014
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 315/22
 Sodba Sodišča (tretji senat) z dne 17. julija 2014 (predlog za sprejetje predhodne odločbe Tribunale di Verona – Italija) – Shamim Tahir proti Ministero dell'Interno, Questura di Verona
 (Zadeva C-469/13) (1)
 ((Predhodno odločanje - Območje svobode, varnosti in pravice - Direktiva 2003/109/ES - Členi 2, 4(1), 7(1) in 13 - „Dovoljenje EU za prebivanje rezidenta za daljši čas“ - Pogoji za izdajo - Zakonito in neprekinjeno petletno prebivanje v državi članici gostiteljici pred vložitvijo vloge za izdajo dovoljenja - Oseba, ki je v družinskem razmerju z rezidentom za daljši čas - Ugodnejši nacionalni predpisi - Učinki))
 2014/C 315/32
 Jezik postopka: italijanščina
 Predložitveno sodišče
 Tribunale di Verona
 Stranke v postopku v glavni stvari
 Tožeča stranka: Shamim Tahir
 Toženi stranki: Ministero dell'Interno, Questura di Verona
 Izrek
 1.
 Člena 4(1) in 7(1) Direktive Sveta 2003/109/ES z dne 25. novembra 2003 o statusu državljanov tretjih držav, ki so rezidenti za daljši čas, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2011/51/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2011, je treba razlagati tako, da družinski član, kot je opredeljen v členu 2(e) te direktive, osebe, ki je že pridobila status rezidenta za daljši čas, ne more biti izvzet iz pogoja, določenega v členu 4(1) te direktive, in sicer, da mora državljan tretje države za pridobitev tega statusa pred vložitvijo ustrezne vloge pet let zakonito in neprekinjeno prebivati v zadevni državi članici.
 2.
 Člen 13 Direktive 2003/109, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2011/51, je treba razlagati tako, da državi članici ne dovoljuje, da pod ugodnejšimi pogoji od tistih, ki so določeni v tej direktivi, družinskemu članu v smislu člena 2(e) te direktive izda dovoljenje EU za prebivanje rezidenta za daljši čas.
 (1) UL C 52, 22.2.2014.


text:
Paula Todoran, din nou sportivul anului la CSM Zalău - Sportul Salajean - stiri sportive salaj
 Home ATLETISM Paula Todoran, din nou sportivul anului la CSM Zalău
 ATLETISMŞtiri din Sălaj
 Paula Todoran, din nou sportivul anului la CSM Zalău
 Atleta pregătită de Mirel Seișanu își păstrează “coroana de regină” la Clubul Sportiv Municipal, iar la final de săptămână ea îşi poate îmbunătăţi “zestrea” din vitrina de trofee, deoarece experimentata sportivă participă duminică la Campionatul European de Cros din Slovacia
 În ultimii ani, Paula Todoran a cam dominat topurile de final de an de la CSM Zalău, dar şi clasamentul celor mai buni sportivi ai Sălajului, în probele olimpice.
 Şi în acest an, atleta în vârstă de 32 de ani are şanse mari să fie desemnată cea mai bună sportivă a judeţului. Cert este însă că eleva lui Mirel Seişanu este din nou “regină” la Clubul Sportiv Municipal, acolo unde ocupă primul loc, la mare distanţă faţă de ceilalţi sportivi nominalizaţi în clasamentul de final de an.
 Glumind puțin, valoroasa sportivă poate fi considerată ca şi o atletă ce se află singură pe turnantă, deoarece ceilalţi sportivi de la CSM Zalău din top au un punctaj mult mai mic.
 Mai mult, Paula Todoran îşi poate îmbunătăţi rezultatele din anul 2017 la finalul acestei săptămâni, când ea participă cu lotul României la Campionatul European de Cros, programat duminică în localitatea Samorin din Slovacia.
 Rezultatul de la Europenele de cros îi pot aduce atletei puncte importante şi în clasamentul celor mai buni sportivi ai Sălajului în anul 2017, întocmit de DJTS Sălaj, acolo unde ea are şanse mari de a ocupa din nou cea mai bună poziţie în probele olimpice.
 Să vă reamintim faptul că gala “Laureaţii anului sportiv 2017 din Sălaj” va avea loc pe data de 19 decembrie la Clădirea Transilvania din Zalău.
 Evenimentul a fost amânat puţin, deoarece şi alţi sportivi din Sălaj se află în focul unor competiţii importante, precum handbalista Ana Maria Dragut, cea care participă cu reprezentativa României la Campionatul Mondial din Germania, acolo unde are deja trei victorii şi este ca şi calificată în optimi!
 În ediţia viitoare a ziarului Sportul Sălăjean, cea din data de 13 decembrie, puteţi vedea clasamentul complet cu cei mai buni sportivi de la CSM Zalău.
 Paula Todoran, din nou sportivul anului la CSM Zalău was last modified: December 6th, 2017 by Călin ONICAŞ
 atletismCampionatul European de crosClasamentCSM Zalaumirel seisanuPaula TodoranSalajSlovacia
 0 comment | 324 views
 Special. O tânără din Ileanda i-a impresioant cu talentul său artistic pe primarii din Cluj-Napoca şi Baia Mare. Galerie FOTO şi VIDEO
 Crina Pintea, din nou senzaţională la Naţională. Fostul pivot al Zalăului a fost MVP-ul partidei cu Spania!
 Tu știi ce face copilul pe internet?
 Un tânăr din Șimleu Silvaniei, cercetat de...
 Atleţi de la „LPS” Avram Iancu, pe...
 Atenţie şoferi! Trafic închis pe o perioadă...
 Incendiu pe bulevardul Mihai Viteazul din Zalău!
 Urmează cel mai friguros weekend din acest...
 Înşelăciuni cu maşini de cusut germane
 Percheziţii de amploare și în Sălaj, într-un...
 Pompierii sălăjeni, pregătiţi pentru un accident feroviar...
 Preotul Nicolae Sîrca a fost condamnat şi...
 Veste bună pentru şoferi. Radarele ascunse după...
 O nouă zi liberă pentru români!? Proiectul...
 O femeie din Jibou a fost accidentată...
 S-au stabilit locaţiile de unde se pot...


type: legislation

text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 13.8.2020.
 COM(2020) 366 final
 2020/0169(NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti u Zajedničkom odboru EGP-a o izmjeni Protokola 31 uz Sporazum o EGP-u o suradnji u posebnim područjima izvan područja četiriju sloboda (Proračunska linija 04 03 01 03 – Socijalna sigurnost)
 (Tekst značajan za EGP)
 OBRAZLOŽENJE
 1.KONTEKST PRIJEDLOGA
 •Razlozi i ciljevi prijedloga
 Kako bi se zajamčile pravna sigurnost i homogenost unutarnjeg tržišta, Zajednički odbor EGP-a mora u Sporazum o EGP-u u što kraćem roku nakon njegova donošenja uključiti cjelokupno relevantno zakonodavstvo EU-a te također omogućiti sudjelovanje država EFTA-e koje su članice EGP-a u aktivnostima ili programima EU-a relevantnima za EGP.
 Cilj je nacrta odluke Zajedničkog odbora EGP-a (priloženog predloženoj odluci Vijeća) izmjena Protokola 31 uz Sporazum o EGP-u o „suradnji u posebnim područjima izvan područja četiriju sloboda”. To je potrebno kako bi se državama EFTA-e koje su članice EGP-a omogućilo sudjelovanje u programima i djelovanjima Unije koji se financiraju iz proračunskih linija općeg proračuna Europske unije. U ovom je slučaju svrha izmjene omogućiti državama EFTA-e koje su članice EGP-a (Norveška, Island i Lihtenštajn) sudjelovanje u djelovanjima Unije koja se odnose na slobodno kretanje radnika, usklađivanje sustava socijalne sigurnosti i mjere za migrante, uključujući migrante iz trećih zemalja, povezanima s proračunskom linijom 04 03 01 03 i uključenima u opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2020.
 •Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području
 Priloženi nacrt odluke Zajedničkog odbora u potpunosti je u skladu s ciljem Sporazuma o EGP-u u pogledu promicanja trajnog i uravnoteženog jačanja trgovinskih i gospodarskih odnosa među ugovornim strankama s jednakim uvjetima tržišnog natjecanja i poštovanjem istih pravila radi stvaranja homogenog Europskoga gospodarskog prostora.
 •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije
 Odluka Zajedničkog odbora u skladu je i s drugim politikama Unije, posebno u pogledu cilja o zaštiti homogenosti unutarnjeg tržišta EU-a.
 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST
 •Pravna osnova
 Prijedlog se temelji na člancima 46. i 48. UFEU-a u vezi s njegovim člankom 218. stavkom 9. Člankom 1. stavkom 3. Uredbe Vijeća (EZ) br. 2894/94
 1
 o rješenjima za provedbu Sporazuma o EGP-u predviđa se da Vijeće na prijedlog Komisije utvrđuje stajalište o takvim odlukama koje treba zauzeti u ime Unije.
 •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)
 Prijedlog je u skladu s načelom supsidijarnosti iz sljedećeg razloga:
 cilj ovog prijedloga – osiguravanje homogenosti unutarnjeg tržišta – ne mogu u dovoljnoj mjeri ostvariti države članice i stoga se zbog svojih učinaka on može bolje ostvariti na razini Unije.
 •Proporcionalnost
 U skladu s načelom proporcionalnosti ovaj prijedlog ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje njegova cilja.
 •Odabir instrumenta
 U skladu s člankom 98. Sporazuma o EGP-u, odabrani je instrument odluka Zajedničkog odbora EGP-a. Zajednički odbor EGP-a osigurava učinkovitu provedbu i primjenu Sporazuma o EGP-u. U tu svrhu on donosi odluke u slučajevima koji su predviđeni u Sporazumu o EGP-u.
 3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA
 Nije primjenjivo.
 4.UTJECAJ NA PRORAČUN
 Države članice EFTA-e koje su članice EGP-a daju financijski doprinos proračunskoj liniji 04 03 01 03 „Slobodno kretanje radnika, usklađivanje sustavâ socijalne sigurnosti i mjere za migrante, uključujući migrante iz trećih zemalja”. Točan iznos utvrdit će se u skladu s odredbama Sporazuma o EGP-u čim se donese ovaj nacrt odluke Vijeća.
 5.DRUGI ELEMENTI
 U skladu s proračunskom politikom EU-a u aktivnostima EU-a može se sudjelovati tek kad je plaćen odgovarajući financijski doprinos. Međutim, u skladu s Protokolom 32 uz Sporazum o EGP-u godišnji financijski doprinos država EFTA-e koje su članice EGP-a uplaćuje se svake godine do 31. kolovoza, nakon poziva EU-a za sredstva koji raspisuje Europska komisija i do 15. kolovoza dostavlja državama EFTA-e koje su članice EGP-a.
 Kako bi se premostilo razdoblje od siječnja do kolovoza, nacrt odluke Zajedničkog odbora EGP-a primjenjuje se retroaktivno od siječnja. Na taj se način kontinuitet suradnje, kako je predviđeno u Sporazumu o EGP-u, osigurava tijekom cijele kalendarske godine.
 Retroaktivnost ne utječe na prava i obveze predmetnih osoba te je u skladu s načelom opravdanih očekivanja.
 2020/0169 (NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti u Zajedničkom odboru EGP-a o izmjeni Protokola 31 uz Sporazum o EGP-u o suradnji u posebnim područjima izvan područja četiriju sloboda
 (Proračunska linija 04 03 01 03 – Socijalna sigurnost)
 (Tekst značajan za EGP)
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 46. i 48., u vezi s člankom 218. stavkom 9.,
 uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 2894/94 od 28. studenoga 1994. o rješenjima za provedbu Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru
 2
 , a posebno njezin članak 1. stavak 3.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 budući da:
 (1)Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru
 3
 („Sporazum o EGP-u”) stupio je na snagu 1. siječnja 1994.
 (2)Na temelju članka 98. Sporazuma o EGP-u Zajednički odbor EGP-a može odlučiti izmijeniti, među ostalim, Protokol 31 uz Sporazum o EGP-u.
 (3)Protokol 31 uz Sporazum o EGP-u sadržava posebne odredbe o suradnji u posebnim područjima izvan područja četiriju sloboda.
 (4)Primjereno je nastaviti suradnju ugovornih stranaka Sporazuma o EGP-u u djelovanjima Unije koja se financiraju iz općeg proračuna Europske unije, a odnose se na slobodno kretanje radnika, usklađivanje sustavâ socijalne sigurnosti i mjere za migrante, uključujući migrante iz trećih zemalja.
 (5)Protokol 31 uz Sporazum o EGP-u trebalo bi stoga izmijeniti kako bi se omogućio nastavak te proširene suradnje nakon 31. prosinca 2019.
 (6)Stajalište Unije u Zajedničkom odboru EGP-a trebalo bi se stoga temeljiti na priloženom nacrtu odluke,
 DONIJELO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 Stajalište koje u ime Unije treba zauzeti u Zajedničkom odboru EGP-a o predloženoj izmjeni Protokola 31 uz Sporazum o EGP-u o suradnji u posebnim područjima izvan područja četiriju sloboda temelji se na nacrtu odluke Zajedničkog odbora EGP-a priloženom ovoj Odluci.
 Članak 2.
 Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
 Sastavljeno u Bruxellesu,
 Za Vijeće
 Predsjednik
 (1)
 SL L 305, 30.11.1994., str. 6.–8.
 (2)
 SL L 305, 30.11.1994., str. 6.
 (3)
 SL L 1, 3.1.1994., str. 3.
 ---documentbreak---
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 13.8.2020.
 COM(2020) 366 final
 PRILOG
 Prijedlogu odluke Vijeća
 o stajalištu koje u ime Europske unije treba zauzeti u Zajedničkom odboru EGP-a o izmjeni Protokola 31 uz Sporazum o EGP-u o suradnji u posebnim područjima izvan područja četiriju sloboda (Proračunska linija 04 03 01 03 – Socijalna sigurnost)(Tekst značajan za EGP)
 PRILOG
 ODLUKA ZAJEDNIČKOG ODBORA EGP-a
 br. [...]
 od [...]
 o izmjeni Protokola 31 uz Sporazum o EGP-u
 o suradnji u posebnim područjima izvan područja četiriju sloboda
 ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a,
 uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru („Sporazum o EGP-u”), a posebno njegove članke 86. i 98.,
 budući da:
 (1)Primjereno je nastaviti suradnju ugovornih stranaka Sporazuma o EGP-u u djelovanjima Unije koja se financiraju iz općeg proračuna Unije, a odnose se na slobodno kretanje radnika, usklađivanje sustavâ socijalne sigurnosti i mjere za migrante, uključujući migrante iz trećih zemalja.
 (2)Protokol 31 uz Sporazum o EGP-u trebalo bi stoga izmijeniti kako bi se omogućilo ostvarivanje te proširene suradnje od 1. siječnja 2020.,
 DONIO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 U članku 5. stavcima 5. i 13. Protokola 31 uz Sporazum o EGP-u riječi „i 2019.” zamjenjuju se riječima „, 2019. i 2020.”.
 Članak 2.
 Ova Odluka stupa na snagu prvog dana nakon posljednje obavijesti u skladu s člankom 103. stavkom 1. Sporazuma o EGP-u.
 Primjenjuje se od 1. siječnja 2020.
 Članak 3.
 Ova se Odluka objavljuje u odjeljku o EGP-u Službenog lista Europske unije i u Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije.
 Sastavljeno u Bruxellesu
 Za Zajednički odbor EGP-a
 Predsjednik
 Tajnici
 Zajedničkog odbora EGP-a


text:
 12.9.2016
 HR
 Službeni list Europske unije
 C 335/31
 Zahtjev za prethodnu odluku koji je 19. svibnja 2016. uputio Landgericht Aachen (Njemačka) – Frank Sleutjes
 (Predmet C-278/16)
 (2016/C 335/41)
 Jezik postupka: njemački
 Sud koji je uputio zahtjev
 Landgericht Aachen
 Stranke glavnog postupka
 Frank Sleutjes
 Druga stranka: Staatsanwaltschaft Aachen
 Prethodno pitanje
 Treba li članak 3. Direktive 2010/64/EU (1) Europskog parlamenta i Vijeća od 20. listopada 2010. o pravu na tumačenje i prevođenje u kaznenim postupcima (Broj Celexa: 32010L0064) tumačiti na način da pojam „presuda” koji se nalazi u članku 37. stavku 3. StPO-a (Strafprozessordnung, Zakonik o kaznenom postupku) obuhvaća i kaznene naloge u smislu članka 407. i sljedećih StPO-a?
 (1) SL L 280, str. 1. (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 19., svezak 10., str. 213.)


text:
 |
 52014PC0374
 Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o određenim postupcima za primjenu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Crne Gore, s druge strane, (kodifikacija) /* COM/2014/0374 final - 2014/0190 (COD) */
 OBRAZLOŽENJE
 1. U kontekstu Europe građana
 Komisija veliku važnost pridaje pojednostavnjenju i objašnjenju prava Unije
 kako bi ono bilo jasnije i pristupačnije građanima te kako bi se
 građanima dala mogućnost i prilika da ostvare svoja posebna prava koja
 su im njime dana.
 Taj cilj ne može se ostvariti sve dok su brojne
 odredbe koje su nekoliko puta izmijenjene, često i znatno, razasute u
 različitim aktima pa se moraju tražiti dijelom u izvornom aktu, a dijelom
 u aktima o izmjenama. Kako bi se pronašla pravila na snazi potreban je stoga
 opsežan istraživački rad i usporedba mnogih različitih akata.
 Zbog toga je, ako pravo mora biti jasno i
 transparentno, od ključne važnosti i kodifikacija pravila koja su često mijenjana.
 2. Komisija je 1. travnja 1987. donijela odluku[1] da
 će svojem osoblju dati uputu o tome da bi sve akte trebalo kodificirati
 nakon najviše deset izmjena, u kojoj je naglasila da je riječ o minimalnom
 zahtjevu i da bi odjeli morali nastojati tekstove za koje su nadležni
 kodificirati i u kraćim razmacima kako bi se osiguralo da su odredbe jasno
 i lako razumljive.
 3. To je potvrđeno u
 Zaključcima predsjedništva Europskog vijeća u Edinburghu (u prosincu
 1992.)[2] te je naglašena važnost kodifikacije jer se njome osigurava izvjesnost
 u pogledu prava koje se primjenjuje na određeni predmet u određeno
 vrijeme.
 Kodifikacija se mora obaviti
 u cijelosti u skladu s uobičajenim postupkom za donošenje akata Unije.
 Budući da se akti koji
 se kodificiraju sadržajno ne izmjenjuju, Europski parlament, Vijeće i Komisija
 sporazumjeli su se u međuinstitucijskom sporazumu od 20. prosinca 1994.
 da se za brzo donošenje kodificiranih akata može primijeniti ubrzani postupak.
 4. Svrha je ovog prijedloga
 kodificirati Uredbu Vijeća (EZ) br. 140/2008 od 19. studenog
 2007. o određenim postupcima za primjenu Sporazuma o stabilizaciji i
 pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s
 jedne strane, i Republike Crne Gore, s druge strane, i za primjenu Privremenog
 sporazuma između Europske zajednice, s jedne strane, i Republike Crne
 Gore, s druge strane[3]. Novom uredbom nadomjestit će se razni akti koji su u nju
 ugrađeni[4]; u ovaj se prijedlog u cijelosti prenosi sadržaj akata koji se
 kodificiraju te se njime oni objedinjuju u jedan akt samo uz one formalne
 izmjene koje su potrebne za kodifikaciju.
 5. Prijedlog kodifikacije izrađen
 je na temelju privremene konsolidacije, na 22 službena jezika, Uredbe (EZ)
 140/2008 i akta o njezinoj izmjeni, koju je obavio Ured za publikacije Europske
 unije s pomoću sustava za obradu podataka. U slučajevima kada su člancima dani novi brojevi, korelacija
 između starih i novih brojeva prikazana je u tablici u Prilogu II.
 kodificirane Uredbe.
 ê 140/2008
 (prilagođeno)
 2014/0190 (COD)
 Prijedlog
 UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
 o određenim postupcima za primjenu
 Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih zajednica i
 njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Crne Gore, s druge
 strane, (kodifikacija)
 EUROPSKI PARLMENT I VIJEĆE
 EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u
 obzir Ugovor o Ö funkcioniranju
 Europske unije Õ, a posebno njegov
 članak Ö 207. stavak
 2. Õ,
 uzimajući u
 obzir prijedlog Europske komisije,
 nakon
 prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
 uzimajući u
 obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora[5],
 u skladu s
 redovnim zakonodavnim postupkom,
 budući da:
 ê
 (1) Uredba Vijeća (EZ) br.
 140/2008[6]
 bila je značajno izmijenjena[7].
 U interesu jasnoće i racionalnosti, ovu Uredbu potrebno je kodificirati.
 ê 140/2008 uv.
 izjava 1. (prilagođeno)
 (2) Sporazum o stabilizaciji i
 pridruživanju između Europskih zajednica i njihovih država članica, s
 jedne strane, i Republike Crne Gore, s druge strane, (SSP) potpisan je 15. listopada
 2007. Ö i stupio je
 na snagu 1. svibnja 2010. Õ
 ê 140/2008
 (prilagođeno)
 (3) Potrebno je propisati
 postupke za primjenu pojedinih odredaba SSP-a.
 (4) SSP propisuje da se riblji
 proizvodi podrijetlom iz Republike Crne Gore mogu uvoziti u Ö Uniju Õ po smanjenim
 carinskim stopama, u okviru ograničenja tarifnih kvota. Stoga je potrebno
 utvrditi odredbe kojima se uređuje upravljanje tim tarifnim kvotama
 (5) Kad su potrebne mjere
 trgovinske zaštite, trebalo bi ih donositi u skladu s općim odredbama
 utvrđenim Uredbom Vijeća (EZ) br. 260/2009[8], Uredbom Vijeća
 (EZ) br. 1061/2009[9],
 Uredbom Vijeća (EZ) br. 1225/2009[10]
 ili, ovisno o slučaju, Uredbom Vijeća (EZ) br. 597/2009[11].
 (6) Kad država članica
 Komisiji osigurava podatke o mogućoj prijevari ili izostanku upravne
 suradnje, primjenjuje se odgovarajuće zakonodavstvo Ö Unije Õ, ponajprije Uredba
 Vijeća (EZ) br. 515/97[12].
 (7) U svrhu provedbe
 odgovarajućih odredaba ove Uredbe, Komisiji pomaže Odbor za carinski
 zakonik Ö osnovan Õ člankom 285.
 Uredbe (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i Vijeća[13].
 ê 37/2014
 čl. 1. i Prilog, tč. 15. (prilagođeno)
 (8) Za provedbu bilateralnih
 zaštitnih klauzula Ö SSP-a Õ potrebni su
 jednaki uvjeti za donošenje zaštitnih i drugih mjera. Te bi mjere trebalo
 donijeti u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i
 Vijeća[14].
 (9) Komisija bi trebala donijeti
 odmah primjenjive provedbene akte kada, u valjano utemeljenim slučajevima
 povezanim sa iznimnim i kritičnim okolnostima koje nastaju u smislu
 članka 41. stavka 5.b i članka 42. stavka 4. Ö SSP-a Õ , to zahtijevaju
 krajnje hitni razlozi.
 ê 140/2008
 DONIJELI SU OVU UREDBU:
 Članak 1.
 Predmet
 Ovom se Uredbom
 utvrđuju pojedini postupci za donošenje podrobnih pravila za provedbu
 pojedinih odredaba Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između
 Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike
 Crne Gore, s druge strane, ('SSP').
 ê 37/2014 čl.
 1. i Prilog, tč. 15. (1) (prilagođeno)
 Članak 2.
 Ö Koncesije Õ za ribu i
 proizvode ribarstva
 Komisija donosi
 detaljna pravila o provedbi članka 29. SSP-a u vezi s carinskom kvotom za
 ribu i proizvode ribarstva u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 9.
 stavka 3. ove Uredbe.
 ê 140/2008
 (prilagođeno)
 Članak 3.
 Tarifna sniženja
 Ö 1. Õ Podložno stavku 2.
 preferencijalne carinske stope zaokružuju se na prvo decimalno mjesto.
 2. Kad
 preferencijalna carinska stopa izračunana u skladu sa stavkom 1. postigne
 jednu od sljedećih vrijednosti, smatra se da preferencijalna stopa uživa
 puno oslobađanje od plaćanja:
 (a) 1 % ili manje u slučaju
 carina ad valorem; ili
 (b) 1 euro ili manje pri pojedinom
 iznosu Ö u
 slučaju Õ posebnih carina.
 ê 37/2014
 čl. 1. i Prilog, tč. 15. (2)
 Članak 4.
 Tehničke prilagodbe
 Izmjene i
 tehničke prilagodbe odredbi koje su donesene u skladu s ovom Uredbom, a
 koje su potrebne zbog promjena oznaka kombinirane nomenklature i pododjeljaka
 TARIC-a ili zbog sklapanja novih ili izmijenjenih sporazuma, protokola,
 razmjena pisama ili drugih akata između Unije i Crne Gore donose se u
 skladu s postupkom ispitivanja iz članka 9. stavka 3. ove Uredbe.
 Članak 5.
 Opća zaštitna klauzula
 Ako Unija treba
 poduzeti mjeru kako je predviđeno u članku 41. SSP-a, ona se donosi u
 skladu s postupkom ispitivanja iz članka 9. stavka 3. ove Uredbe, ako nije
 drukčije određeno u članku 41. SSP-a.
 Članak 6.
 Klauzula o nestašici
 Ako Unija treba
 poduzeti mjeru kako je predviđeno u članku 42. SSP-a, ona se donosi u
 skladu s postupkom ispitivanja iz članka 9. stavka 3. ove Uredbe.
 ê 140/2008
 Članak 7.
 Iznimne i kritične okolnosti
 Pri iznimnim i
 kritičnim okolnostima u smislu članka 41. stavka 5. točke (b) i
 članka 42. stavka 4. SSP-a, Komisija odmah može poduzeti mjere
 predviđene člancima 41. i 42. SSP-a.
 Ako Komisija primi
 zahtjev države članice, o tome donosi odluku u roku pet radnih dana od
 primitka zahtjeva.
 ê 37/2014 čl.
 1. i Prilog, tč. 15. (3) (prilagođeno)
 Komisija poduzima
 takve mjere u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 9. stavka 3. Ö ove
 Uredbe. Õ U hitnim
 slučajevima primjenjuje se članak 9. stavak 4. Ö ove Uredbe Õ.
 ê 140/2008
 (prilagođeno)
 Članak 8.
 Zaštitna klauzula za poljoprivredne i riblje proizvode
 1. Neovisno o
 postupcima predviđenim člancima 5. i 6. ove Uredbe, kad Ö Unija Õ mora poduzeti
 zaštitnu mjeru predviđenu člankom 41. SSP-a, o poljoprivrednim i
 ribljim proizvodima, Komisija na zahtjev države članice ili na svoju
 inicijativu, odlučuje o potrebnim mjerama, ako je to potrebno, nakon što
 primijeni postupak prosljeđivanja predviđen člankom 41.
 SSP-a.
 Ako Komisija primi
 zahtjev države članice, o njemu odlučuje:
 (a) u roku tri radna dana nakon primitka
 zahtjeva, i u tom se slučaju ne primjenjuje postupak Ö prosljeđivanja Õ predviđen
 člankom 41. SSP-a; ili
 (b) u roku tri dana od završetka
 razdoblja od 30 dana iz članka 41. stavka 5. točke (a) SSP-a, kad se
 primjenjuje postupak prosljeđivanja iz članka 41. SSP-a.
 Komisija
 obavješćuje Vijeće o mjerama koje je donijela.
 ê 37/2014
 čl. 1. i Prilog, tč. 15. (4)
 2. Komisija
 poduzima takve mjere u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 9. stavka
 3. U hitnim slučajevima primjenjuje se članak 9. stavak 4.
 ê 37/2014 čl.
 1. i Prilog, tč. 15. (5) (prilagođeno)
 Članak 9.
 Ö Postupak
 Odbora Õ
 1. Za potrebe članka 4. Komisiji pomaže Odbor za Carinski zakonik
 osnovan člankom 285. Uredbe (EU) br. 952/2013. Navedeni odbor je odbor u smislu
 Uredbe (EU) br. 182/2011.
 2. Za potrebe
 članaka 5. Ö do Õ 8., Komisiji
 pomaže Odbor Ö za zaštitne
 mjere Õ osnovan
 člankom 4. stavkom 1. Uredbe (EZ) br. 260/2009. Navedeni odbor je
 odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.
 3. Kod
 upućivanja na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU)
 br. 182/2011.
 4. Kod
 upućivanja na ovaj stavak primjenjuje se članak 8. Uredbe (EU)
 br. 182/2011 u vezi s njezinim člankom 5.
 ê 140/2008
 (prilagođeno)
 Članak 10.
 Damping i subvencije
 U slučaju
 postupaka na temelju kojih Ö Unija Õ ima pravo
 primijeniti mjere predviđene člankom 40. stavkom 2. SSP-a, o
 uvođenju protudampinških i/ili kompenzacijskih mjera, odlučuje se u
 skladu s odredbama utvrđenim Uredbom (EZ) br. 1225/2009 i/ili Uredbom (EZ)
 br. 597/2009.
 Članak 11.
 Tržišno natjecanje
 1. U slučaju
 postupaka na temelju kojih Ö Unija Õ ima pravo
 primijeniti mjere predviđene člankom 73. SSP-a, Komisija nakon
 razmatranja slučaja, na vlastitu inicijativu ili na zahtjev države
 članice, odlučuje o tome je li takvo postupanje spojivo sa Ö SSP-om Õ.
 Mjere
 predviđene člankom 73. stavkom 10. SSP-a, donose se u slučaju
 pomoći u skladu s postupcima utvrđenim Uredbom (EZ) br. 597/2009, a u
 drugim slučajevima u skladu s postupkom utvrđenim člankom Ö 207 Õ. Ugovora.
 2. U slučaju
 postupaka na temelju kojih Crna Gora može primijeniti mjere protiv Ö Unije Õ na temelju
 članka 73. SSP-a, Komisija, nakon razmatranja slučaja, odlučuje
 je li takvo postupanje spojivo s načelima navedenim u SSP-u. Kad je to
 potrebno, Ö Komisija Õ poduzima
 odgovarajuće mjere na temelju kriterija koji proizlaze iz primjene
 članaka 101., 102. i 107. Ugovora.
 Članak 12.
 Prijevara ili izostanak osiguranja
 administrativne suradnje
 Kad Komisija na temelju informacija koje joj dostavi država
 članica, ili na vlastitu inicijativu, utvrdi da su ispunjeni uvjeti
 predviđeni člankom 46. SSP-a, ona Ö bez
 nepotrebnog odlaganja Õ:
 (a) o
 tome obavješćuje Vijeće; i
 (b) o svojim nalazima zajedno s
 objektivnim informacijama obavješćuje Odbor za stabilizaciju i
 pridruživanje i započinje savjetovanja u okviru Odbora za stabilizaciju i
 pridruživanje
 Svaku obavijest na
 temelju članka 46. stavka 5. SSP-a, Komisija objavljuje u Službenom
 listu Europske unije.
 ê 37/2014 čl.
 1. i Prilog, tč. 15. (6) (prilagođeno)
 U skladu s
 postupkom ispitivanja iz članka 9. stavkom 3. ove Uredbe, Komisija može
 odlučiti privremeno obustaviti Ö određeni Õ povlašteni tretman
 proizvoda kako je predviđeno u članku 46. stavku 4. SSP-a.
 ê 140/2008
 (prilagođeno)
 Članak 13.
 Obavijest
 Komisija,
 djelujući u ime Ö Unije Õ, odgovorna je za
 obavijest Vijeću za stabilizaciju i pridruživanje te Odboru za
 stabilizaciju i pridruživanje, kako to zahtijeva SSP.
 ê
 Članak 14.
 Stavljanje izvan snage
 Uredba (EZ) br. 140/2008 stavlja se izvan snage.
 Upućivanja na
 Uredbu stavljenu izvan snage smatraju se upućivanjima na ovu Uredbu i
 čitaju se u skladu s korelacijskom tablicom u Prilogu II.
 ê 140/2008
 Članak 15.
 Stupanje na snagu
 Ova Uredba stupa na snagu dvadesetoga dana od dana objave u Službenom
 listu Europske unije.
 Ova je
 Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama
 članicama.
 Sastavljeno u Bruxellesu,
 Za Europski parlament Za
 Vijeće
 Predsjednik Predsjednik
 [1] COM(87) 868 PV.
 [2] Vidi Prilog 3. dijelu A. zaključaka.
 [3] Unesena u zakonodavni program za 2014.
 [4] Vidi Prilog I. ovog prijedloga.
 [5] SL C [...], [...], str [...].
 [6] Uredba Vijeća (EZ) br. 140/2008 od 19. studednog o određenim postupcima za
 primjenu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Europskih
 zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Republike Crne
 Gore, s druge strane, i za primjenu Privremenog sporazuma između Europske
 zajednice, s jedne strane, i Republike Crne Gore, s druge strane (SL L 43,
 19.2.2008., str. 1.).
 [7] Vidi Prilog I.
 [8] Uredba Vijeća br. 260/2009
 od 26. veljače 2009. o zajedničkim pravilima za uvoz (SL L 84,
 31.3.2009., str. 1.).
 [9] Uredba Vijeća (EZ) br. 1061/2009 od 19.
 listopada 2009. o utvrđivanju zajedničkih pravila za izvoz (SL L
 291, 7.11.2009., str. 1.).
 [10] Uredba Vijeća (EZ) br. 1225/2009 od 30. studenoga
 2009. o zaštiti od dampinškog uvoza iz zemalja koje nisu članice Europske
 zajednice (SL L 343, 22.12.2009., str. 51.).
 [11] Uredba Vijeća (EZ) br. 597/2009 od 11. lipnja
 2009. o zaštiti od subvencioniranog uvoza iz zemalja koje nisu članice
 Europske zajednice (SL L 188, 18.7.2009., str. 93.).
 [12] Uredba Vijeća (EZ) br. 515/97 od 13. ožujka 1997.
 o uzajamnoj pomoći upravnih tijela država članica i o suradnji
 potonjih s Komisijom radi osiguravanja pravilne primjene propisa o carinskim i
 poljoprivrednim pitanjima (SL L 82, 22.3.1997., str. 1.).
 [13] Uredba (EU) br. 952/2013 Europskog parlamenta i
 Vijeća od 9. listopada 2013. o Carinskom zakoniku Unije (SL L 269,
 10.10.2013., str. 1.).
 [14] Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i
 Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih
 načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem
 provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).
 é
 PRILOG I.
 Uredba
 stavljena izvan snage i njezina izmjena
 Uredba Vijeća (EZ) br. 140/2008 (SL L 43, 19.2.2008., str. 1.) || ||
 || Uredba (EU) br. 37/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 18, 21.1.2014., str. 1.) || Samo točka 15. Priloga
 _____________
 PRILOG II.
 KORELACIJSKA
 TABLICA
 Uredba (EZ) br. 140/2008 || Ova Uredba
 Članak 1. do 8. || Članak 1. do 8.
 Članak 8.a || Članak 9.
 Članak 9. || Članak 10.
 Članak 10. || Članak 11.
 Članak 11. || Članak 12.
 Članak 13. || Članak 13.
 __ || Članak 14.
 Članak 14. || Članak 15.
 __ || Prilog I.
 __ || Prilog II.
 _____________