type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 11/ 30
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 89
 22002A1127(02)
 L 322/40
 ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ
 СПОРАЗУМЕНИЕ ЗА СЪТРУДНИЧЕСТВО
 между Европейската общност за атомна енергия и Кабинета на министрите на Украйна в областта на контролирания ядрен синтез
 ЕВРОПЕЙСКАТА ОБЩНОСТ ЗА АТОМИА ЕНЕРГИЯ
 наричана по-долу „Общността“,
 от една страна, и
 КАБИНЕТЪТ НА МИНИСТРИТЕ НА УКРАЙНА,
 от друга страна,
 наричани общо по-долу „страна“ или „страни“, както е уместно,
 КАТО СЪЗНАВАТ, че Споразумението за партньорство и сътрудничество, подписано на 14 юни 1994 г. от Европейския съюз и Украйна, предвижда страните да си сътрудничат в ядрения сектор, inter alia, чрез изпълнението на споразумение за термоядрен синтез,
 КАТО ЖЕЛАЯТ да улеснят постигането на ядрен синтез на енергия като потенциално приемлив за околната среда, икономически конкурентоспособен и практически неограничен източник на енергия,
 КАТО ОТБЕЛЯЗВАТ, че програмата за ядрен синтез на Общността е мащабна програма на базата на тороидална магнитна камера,
 КАТО ОТБЕЛЯЗВАТ, че научните изследвания на Украйна в областта на ядрения синтез се основават на конкретни силни страни на науката и технологията за ядрен синтез в Украйна,
 КАТО ПРИЗНАВАТ взаимните изгоди, които могат да бъдат постигнати чрез създаване на по-тесни връзки между научните общности на страните, работещи в сферата на контролирания термоядрен синтез,
 РЕШЕНИ да засилят сътрудничеството между страните в областта на контролирания термоядрен синтез чрез редовни консултации,
 СЕ СПОРАЗУМЯХА ЗА СЛЕДНОТО:
 Член 1
 Сътрудничеството по силата на настоящото споразумение е само за мирни цели и се осъществява на базата на взаимна изгода. Целта на настоящото споразумение е да поддържа и засили сътрудничеството между страните в областите, обхванати от техните съответни програми за ядрен синтез, за да развият научното разбиране и технологичните възможности, на които се основава една система за синтез на ядрена енергия.
 Член 2
 Сътрудничеството по настоящото споразумение може да бъде предприето в следните сфери:
 а)
 експериментални и теоретични изследвания на удържане на плазмата, транспорт, нагряване и възбуждане на ток (включително разработване на съответните радиочестотни системи) и диагностика, в тороидални магнитни устройства;
 б)
 проучвания по теория за плазмата, по-специално върху физиката на бързите йони и алфа частици в тороидални магнитни устройства, и проучвания на турбулентна плазма и нелинейни взаимодействия между плазма и вълни;
 в)
 технология на синтеза;
 г)
 приложна плазмена физика;
 д)
 политика относно програми и планове.
 Други области на сътрудничество могат да бъдат добавени съгласно действащите процедури на всяка страна.
 Член 3
 Сътрудничеството се осъществява по-специално чрез:
 —
 обмен на техническа информация чрез доклади, посещения, семинари, технически заседания и др.,
 —
 обмен на персонал между лаборатории и/или органи, участващи от двете страни, включително за учебни цели,
 —
 обмен на проби, материали, прибори и апаратура за експериментални цели,
 —
 балансирано участие в съвместни проучвания и дейности.
 Член 4
 1. В рамките на настоящото споразумение се сключват договорености за изпълнение на конкретни действия за сътрудничество между:
 Общността или която и да било организация, свързана с нея в рамките на Програмата за ядрен синтез на Общността или на съвместното начинание на Общия европейски тор (JET), определен от Общността за тази цел,
 и правителството на Украйна или която и да било друга институция, определена от правителството на Украйна за тази цел.
 2. Специфичните срокове и условия, необходими за осъществяването на дейностите, описани в член 3, се посочват в договореностите за изпълнение, и съдържат:
 а)
 специфични подробности, процедури и условия на финансиране за отделни дейности на сътрудничество;
 б)
 възлагане на отговорността за оперативното управление на съответната дейност на конкретна организация или физическо лице;
 в)
 подробни условия относно разпространението на информация и третирането на интелектуалната собственост.
 3. Всяка страна се стреми да координира своите дейности по настоящото споразумение с други международни дейности, свързани с изследователска и развойна дейност в областта на контролирания ядрен синтез, в която другата страна участва, с оглед да бъде сведено до минимум дублирането на усилия.
 Член 5
 1. Страните създават координационен комитет, който координира и упражнява надзор върху изпълнението на настоящото споразумение. Всяка от страните назначава еднакъв брой членове в координационния комитет и посочва един от назначените членове за ръководител на нейната делегация. Координационният комитет заседава всяка година, последователно в Европейската общност и в Украйна, или във всяко друго уговорено време или място. Ръководителят на делегацията на приемащата страна е председател на заседанието.
 2. Функциите на координационния комитет включват:
 а)
 оценка на състоянието на сътрудничество по настоящото споразумение;
 б)
 определяне на конкретните задачи, които се предприемат в областите, посочени в член 2, без да се накърнява взимането на единодушни решения от страните по техните съответни програми.
 3. Всички решения на координационния комитет се взимат единодушно и са задължителни за страните. За взимането на такива решения, всяка страна има един глас, който се дава от ръководителя на нейната делегация.
 4. За периоди между заседания на координационния комитет, всяка страна посочва изпълнителен секретар, който да действа от нейно име по всички въпроси, свързани със сътрудничеството по настоящото споразумение. Изпълнителните секретари носят отговорност от ден на ден за управлението на това сътрудничество.
 Член 6
 Всички разходи, произтичащи от сътрудничеството са за сметка на страната, която ги прави, освен когато изпълнителните агенции имат друга изрична писмена договореност.
 Член 7
 Използването и разпространението на информация и права върху интелектуална собственост, включително права върху индустриална собственост, патенти и авторски права, свързани с дейностите на сътрудничество по настоящото споразумение са в съответствие с приложенията, които представляват неразделна част от настоящото споразумение.
 Член 8
 Нищо в настоящото споразумение няма да се тълкува в ущърб на съществуващи или бъдещи договорености за сътрудничество между страните.
 Член 9
 1. Действията на страните съгласно настоящото споразумение е предмет на наличието на необходимите средства.
 2. Сътрудничеството по силата на настоящото споразумение е в съответствие с действащите законови и подзаконови нормативни актове, както и с международните споразумения, сключени от страните.
 3. Всяка страна полага най-големи усилия, в рамките на приложимите законови и подзаконови нормативни актове, да улесни изпълнението на формалностите по отношение на движението на лица, прехвърлянето на материали и оборудване и трансфера на необходимата валута за провеждане на сътрудничеството.
 Член 10
 Страните се стремят да уреждат всички въпроси, свързани с настоящото споразумение посредством консултации помежду им.
 Член 11
 1. Настоящото споразумение влиза в сила на датата, на която страните си разменят дипломатически ноти, с които взаимно се информират, че техните съответни вътрешни процедури, необходими за неговото влизане в сила са изпълнени и остава в сила за първоначален период от 10 години (1).
 2. След това настоящото споразумение се подновява автоматично за периоди от пет години, освен ако някоя от страните не поиска с писмено известие неговото прекратяване или преразглеждане не по-късно от шест месеца преди датата на изтичане на действието му.
 3. Настоящото споразумение може да бъде прекратено по всяко време от всяка от страните с шестмесечно писмено предизвестие.
 4. Прекратяването на настоящото споразумение няма да засяга правата и задълженията по силата член 7.
 Член 12
 1. Настоящото споразумение може да бъде изменено по взаимно писмено споразумение на страните съгласно техните съответни законови и подзаконови нормативни актове. Измененията формират неразделна част от настоящото споразумение.
 2. В случай на изменение, прекратяване или преразглеждане, настоящото споразумение остава в сила в предишната си форма по отношение на действията за сътрудничество, предприети преди влизането в сила на изменението или преди искането за прекратяване или преразглеждане, до края на тези действия и свързаните с тях изпълнителни договорености, но за не по-дълго от една календарна година след изтичането на настоящото споразумение в неговата предишна форма.
 Член 13
 Доколкото това засяга Общността, настоящото споразумение се прилага на териториите, в които се прилага Договорът за създаване на Европейската общност за атомна енергия и на териториите на държавите, участващи в програмата за ядрен синтез на Общността, като напълно асоциирани трети държави.
 Съставено в Киев на 23 юли 1999 година в два екземпляра на датски, нидерландски, английски, фински, френски, немски, гръцки, италиански, португалски, испански, шведски и украински език, като всеки от текстовете е еднакво автентичен.
 Por la Comunidad Europea de la Energía Atómica
 På Det Europæiske Atomenergifællesskabs vegne
 Für die Europäische Atomgemeinschaft
 Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα Ατομικής Ενέργειας
 For the European Atomic Energy Community
 Pour la Communauté européenne de l'énergie atomique
 Per la Comunità europea dell'energia atomica
 Voor de Europese Gemeenschap voor Atoomenergie
 Pela Comunidade Europeia da Energia Atómica
 Euroopan atomienergiayhteisön puolesta
 På Europeiska atomenergigemenskapens vägnar
 Por el Consejo de Ministros de Ucrania
 På vegne af Ukraines ministerkabinet
 Für das Ministerkabinett der Ukraine
 Για το Υπουργικό Συμβούλιο της Ουκρανίας
 For the Cabinet of Ministers of Ukraine
 Pour le Cabinet des ministres de l'Ukraine
 Per il Consiglio dei ministri dell'Ucraina
 Voor de Ministerraad van Oekraïne
 Pelo Gabinete de Ministros da Ucrânia
 Ukrainan hallituksen puolesta
 På Ukrainas regerings vägnar
 (1) Настоящото споразумение влиза в сила на 13 ноември 2002 г.
 ПРИЛОЖЕНИЕ I
 РЪКОВОДНИ ПРИНЦИПИ ЗА РАЗПРЕДЕЛЯНЕТО НА ПРАВА ВЪРХУ ИНТЕЛЕКТУАЛНА СОБСТВЕНОСТ (1), ПРОИЗТИЧАЩИ ОТ СЪВМЕСТНИ ИЗСЛЕДВАНИЯ СЪГЛАСНО СПОРАЗУМЕНИЕТО ЗА СЪТРУДНИЧЕСТВО МЕЖДУ ЕВРОПЕЙСКАТА ОБЩНОСТ ЗА АТОМНА ЕНЕРГИЯ И КАБИНЕТА НА МИНИСТРИТЕ НА УКРАЙНА В ОБЛАСТТА НА КОНТРОЛИРАНИЯ ЯДРЕН СИНТЕЗ
 I. СОБСТВЕНОСТ, РАЗПРЕДЕЛЯНЕ И УПРАЖНЯВАНЕ НА ПРАВАТА
 1.
 Всички изследвания, проведени съгласно настоящото споразумение са „съвместни изследвания“. Участниците разработват съвместно съвместни планове за технологично управление (ПТУ) (2) по отношение на собствеността и използването, включително публикуване, на информация и интелектуална собственост (ИС), създадена в хода на съвместните изследвания. Тези планове се одобряват от отговорната финансираща агенция или служба на страната, участваща във финансирането на изследванията, преди сключването на конкретните договори за сътрудничество в изследователски и развойни дейности, към които са приложени. ПТУ се разработват с оглед на целите на съвместните изследвания, съответните приноси на участниците, предимствата и недостатъците на лицензирането по територия или сфери на употреба, изискванията, наложени от приложимите закони и други фактори, които участниците считат за уместни. Съвместните планове за технологично управление уреждат и правата и задълженията по отношение на ИС във връзка с изследвания, проведени от гостуващи изследователи.
 2.
 Информацията или ИС, създадени в хода на съвместните изследвания и неуредени в ПТУ, се разпределят, с одобрението на страните, съгласно принципите, изложени в плана за технологично управление. В случай на разногласие, такава информация или ИС е съсобственост на всички участници в съвместните изследвания, от които произтича информацията или ИС. Всеки участник, за който е приложимо това условие, има правото да използва такава информация или ИС за своя собствено търговско ползване без никакво географско ограничение.
 3.
 Всяка страна осигурява на другата страна и нейните участници правата на ИС, отредени им съгласно тези принципи.
 4.
 Като поддържа условията на конкуренция в областите, за които настоящото споразумение се отнася, всяка страна полага усилия да осигури правата, придобити съгласно настоящото споразумение, да бъдат упражнени по начин, който насърчава по-специално:
 i)
 разпространението или използването на информация, създадена, разкрита или предоставена по друг начин, по силата на споразумението;
 ii)
 приемането и изпълнението на международни стандарти.
 II. ПРОИЗВЕДЕНИЯ, ПРЕДМЕТ НА АВТОРСКО ПРАВО
 Авторското право, принадлежащо на страните или на техните участници, се тълкува в съответствие с Бернската конвенция (Парижкия акт, 1971 г.).
 III. ПРОИЗВЕДЕНИЯ НА НАУЧНАТА ЛИТЕРАТУРА
 Без оглед на раздел IV, освен когато в ПТУ бъде договорено друго условие, публикуването на резултати от научни изследвания става съвместно от страните или участниците в съвместното изследване. При условията на горепосоченото правило се прилагат следните процедури:
 1.
 В случай на публикуване от някоя страна или от публични органи на тази страна на научни и технически списания, статии, доклади, книги, включително видео и софтуер, произтичащи от съвместно изследване съгласно настоящото споразумение, другата страна има право на неизключителна, неотменяема, освободена от авторско възнаграждение лицензия за цял свят за превод, възпроизвеждане, преработване, предаване и публично разпространение на такива произведения.
 2.
 Страните осигуряват колкото е възможно по-широко разпространение на литературни произведения с научен характер, произтичащи от съвместни изследвания съгласно настоящото споразумение и публикувани от независими издатели.
 3.
 Всички копия на произведение, предмет на авторско право, които са публично разпространени и подготвени съгласно тези условия, трябва да посочват имената на автора/ите на произведението, освен когато авторът или авторите изрично откаже или откажат да бъде или бъдат посочени поименно. Те трябва да съдържат също ясно видимо потвърждение на съвместната подкрепа от страните.
 IV. НЕРАЗКРИТА ИНФОРМАЦИЯ
 A. Неразкрита документирана информация
 1. Всяка страна или нейните участници, според случая, идентифицира възможно най-рано и за предпочитане в ПТУ информацията, която желае да остане неразкрита по отношение на настоящото споразумение, като отчита, inter alia, следните критерии:
 —
 поверителността на информацията в смисъл, че информацията като цяло или в точна конфигурация или съвкупност от нейни компоненти, не е общоизвестна сред експерти в областта или свободно достъпна за тях със законни средства,
 —
 действителната или потенциалната търговска стойност на информацията, произтичаща от нейната поверителност,
 —
 предишна защита на информацията ако лицето, под чийто законен контрол се намира тя е предприело стъпки, които са били оправдани предвид обстоятелствата, за поддържане на нейната поверителност.
 Страните и участниците могат в определени случаи, освен когато е указано друго, да се договорят, че част или цялата информация, предоставена, разменена или създадена в процеса на съвместното изследване съгласно споразумението, не може да бъде разкривана.
 2. Всяка страна се задължава да осигури неразкритата информация по настоящото споразумение и нейният съответно привилегирован характер да подлежи на незабавно признаване като такава от другата страна, например чрез подходящо маркиране или ограничителна легенда. Това се отнася и за всяко възпроизвеждане на посочената информация, цялостно или частично.
 Страна, получаваща неразкрита информация съгласно споразумението, зачита нейния привилегирован характер. Тези ограничения се прекратяват автоматично, когато тази информация бъде разкрита от собственика без ограничение сред експерти в областта.
 3. Неразкрита информация, съобщена по силата на настоящото споразумение, може да бъде разпространена от получаващата страна пред лица от или назначени в получаващата страна и други заинтересовани служби или агенции на получаващата страна, упълномощени за конкретните цели на провежданото съвместно изследване, при условие че всяка така разпространена неразкрита информация е предмет на споразумение за поверителност и подлежи на незабавно признаване като такава, както е посочено по-горе.
 4. С предварителното писмено съгласие на страната, предоставяща неразкрита информация по силата на настоящото споразумение, получаващата страна може да разпространява такава неразкрита информация по-широко, отколкото иначе е позволено съгласно параграф 3 по-горе. Страните си сътрудничат по разработването на процедури за поискване и получаване на предварително писмено съгласие за такова по-широко разпространение, и всяка страна дава такова одобрение до степента, позволена от нейните вътрешни политики, законови и подзаконови нормативни актове.
 Б. Недокументирана неразкрита информация
 Недокументирана, неразкрита или друга поверителна или привилегирована информация, предоставена на семинари и други събрания, организирани по силата на настоящото споразумение, или информация, произтичаща от назначаването на персонал, използване на съоръжения, или съвместни проекти, се третира от страните или от техните участници съгласно принципа за документирана информация, посочен в споразумението, обаче при условие че получателят на такава неразкрита или друга поверителна или привилегирована информация е бил информиран за поверителния характер на информацията, съобщена по време на извършването на такова уведомяване.
 В. Контрол
 Всяка страна осигурява неразкритата информация, получена от нея по силата на настоящото споразумение, да бъде контролирана както е предвидено тук. Ако една от страните разбере, че ще бъде или може разумно да се очаква, че ще стане неспособна да изпълни условията за неразпространение съгласно горните параграфи А и Б, тя незабавно информира другата страна. След това страните се консултират за да определят съответния курс на действие.
 (1) Дефиниции на понятията, упоменати в тези ръководни принципи, се съдържат в приложение II.
 (2) Ориентировъчните характеристики на такива ПТУ са изложени в приложение III.
 ПРИЛОЖЕНИЕ II
 ДЕФИНИЦИИ
 1.
 ИНТЕЛЕКТУАЛНА СОБСТВЕНОСТ: има значението, посочено в член 2 на Конвенцията за създаване на Световната организация за интелектуална собственост, съставена в Стокхолм на 14 юли 1967 г.
 2.
 УЧАСТНИК: всяко физическо или юридическо лице, включително самите страни, участващо в проект по настоящото споразумение.
 3.
 СЪВМЕСТНО ИЗСЛЕДВАНЕ: изследване, реализирано и/или финансирано със съвместния принос на страните и със съдействието на участници на двете страни, където е уместно.
 4.
 ИНФОРМАЦИЯ: научни или технически данни, резултати или методи на изследователска и развойна дейност, произтичаща от СЪВМЕСТНОТО ИЗСЛЕДВАНЕ и всяка друга информация, която страните и/или участниците, ангажирани в СЪВМЕСТНОТО ИЗСЛЕДВАНЕ считат за необходимо да бъде предоставена или обменена по силата на настоящото споразумение или на изследване съгласно споразумението.
 ПРИЛОЖЕНИЕ III
 ПОКАЗАТЕЛНИ ХАРАКТЕРИСТИКИ НА ПЛАН ЗА ТЕХНОЛОГИЧНО УПРАВЛЕНИЕ (ПТУ)
 ПТУ е специфично споразумение, което участниците сключват за реализирането на съвместно изследване и на съответните права и задължения на участниците. По отношение на правата върху интелектуална собственост ПТУ нормално обхваща, inter alia: собственост, защита, права на ползване за изследователски и развойни цели, експлоатация и разпространение, включително споразумения за съвместно публикуване, правата и задълженията на гостуващи изследователи и процедури за разрешаване на спорове. ПТУ може да бъде насочен и към основна и предварителна информация, лицензиране и доставки.


type: other

text:
Veröffentlichungen – PGB – Praxis für psychologische Gutachtenerstellung und Beratung
 Eine Auswahl von Beiträgen aktueller und ehemaliger PGB MitarbeiterInnen
 „Bindung – Scheidung – Begutachtung – Glaubhaftigkeit“
 Böhm, B. (1998): Sprachliche Unterschiede zwischen 10-13jährigen Jungen aus Scheidungs- und Nichtscheidungsfamilien. Regensburg, Röder.
 Böhm, B., Großmann K.: Unterschiede in der sprachlichen Repräsentation von 10-14jährigen Jungen geschiedener und nicht-geschiedener Eltern. In: Praxis der Kinderpsychologie und Kinderpsychiatrie,2000,49, 16-35
 Böhm, B., Emslander Chr., Großmann, K.: Unterschiede in der Beurteilung 9-14jähriger Söhne geschiedener und nicht geschiedener Eltern. In: Praxis Kinderpsychologie und Kinderpsychiatrie, 2001, 50, S.77-91
 Grossmann, K.E., August-Frenzel, P. (1990): Emotional Development. In: R.M. Lerner et al: Encyclopedia of Adolescence, 301-306
 Grossmann, K.E., August, P., Fremmer-Bombik, E., Friedl, A., Großmann, K., Scheuerer-Englisch, H., Spangler, G., Stephan, C., Süss, G.(1990): Die Bindungstheorie: Modell und entwicklungspsychologische Forschung. In: Keller, H.(Hg.): Handbuch der Kleinkindforschung, Springer, Berlin
 Heinz Kindler als Erst-Autor:
 Kindler, Heinz (2014): Die Rolle von Verfahren im Kinderschutz. In: Bühler-Niederberger, Doris, Alberth, Lars & Eisentraut, Steffen (Hrsg.), Kinderschutz. Wie kindzentriert sind Programme, Praktiken, Perspektiven? Weinheim und Basel: Beltz Juventa, 119-137.
 Kindler, Heinz (2014): Rückführungsentscheidungen. Belastbarkeit der Einschätzungen von Sachverständigen und Jugendämtern. In: Coester-Waltjen, Dagmar; Lipp, Volker; Schumann, Eva; Veit, Barbara (Hrsg.): Das Pflegekindverhältnis – zeitlich befristete oder dauerhafte Lebensperspektive für Kinder. 12. Göttinger Workshop zum Familienrecht. Reihe: Göttinger Juristische Schriften. Band 15. Göttingen: Universitätsverlag, S. 43-52.
 Kindler, Heinz; Eschelbach, Diana: Familiengerichtliche Verfahren bei Umgangskonflikten wegen sexuellen Missbrauchs: Ein Diskussionsbeitrag. In: IzKK-Nachrichten 2013/2014 Heft 1, S. 73-79
 Kindler, Heinz (2014): §33 SGB VIII: Vollzeitpflege. In: Macsenaere, Michael; Esser, Klaus; Knab, Eckhart und Hiller, Stefan (Hrsg.), Handbuch der Hilfen zur Erziehung. Freiburg i.B., Lambertus, S. 122-130
 Kindler H. (2013). Trennungen zwischen Kindern und Bezugspersonen, FPR – Familie, Partnerschaft, Recht 19, S. 194-200.
 Kindler H. & Schwabe-Höllein M. (2012). Aspekte seelischer Kindesmisshandlung. Praxis d. Rechtspsychologie, 22(2), 404-418.
 Kindler H. & Suess G. (2010). Forschung zu Frühen Hilfen. Eine Einführung in Methoden. In Renner I. & Sann A. (Hrsg.), Forschung und Praxisentwicklung Früher Hilfen. Köln: Nationales Zentrum Früher Hilfen, 11-38.
 Kindler H. (2010). Risikoeinschätzung und Diagnostik im Rahmen Früher Hilfen. IzKK-Nachrichten Heft 1/2010, 53-56.
 Kindler H. (2010). Risikoscreening als systematischer Zugang zu Frühen Hilfen. Ein gangbarer Weg? Bundesgesundheitsblatt, 53, 1073-1079. Praxis der Rechtsspsychologie, 7, 6-21.
 Kindler H. (2010). Wieder und wieder oder doch nicht mehr? ZJJ – Zeitschrift für Jugendkriminalrecht und Jugendhilfe, 21, 289-294.
 Kindler H. (2010). Empirisch begründete Strategien zur Verbesserung des deutschen Kinderschutzsystems. In: Suess G. & Hammer W. (Hrsg.), Kinderschutz. Risiken erkennen, Spannungsverhältnisse gestalten. Stuttgart: Klett-Cotta, 234-260.
 Kindler H., Derr R. & Herzig S. (2010). Kinderschutz und neue Medien bzw. Kommunikationstechnologien. Forschungsüberblick: Teil 2. Kindesmisshandlung und -ver-nachlässigung, 13, 4-19.
 Kindler H. & Sann A. (2010). Früherkennung von Risiken für Kindeswohlgefährdung. In: Kißgen R. & Heinen N. (Hrsg.), Frühe Risiken und Frühe Hilfen. Stuttgart: Klett-Cotta, 161-174.
 Kindler H. (2009). Kindeswohlgefährdung: Ein Forschungsupdate zu Ätiologie, Folgen, Diagnostik und Intervention. Praxis der Kinderpsychologie und Kinderpsychiatrie, 58, 764-785.
 Kindler H. (2009). Risikoeinschätzung bei Kindeswohlgefährdung und Umgang mit Verdachtsfällen. In Kirch W., Middeke M. & Rychlik R. (Hrsg.). Aspekte der Prävention. Stuttgart: Thieme, 100-110.
 Kindler H., Derr R. & Herzig S. (2009). Kinderschutz und neue Medien bzw. Kommunikationstechnologien. Teil 1. Ein Forschungsüberblick. Kindesmisshandlung und –vernachlässigung, 12, 5-22.
 Kindler H. (2009). Wie könnte ein Risikoinventar für Frühe Hilfen aussehen? Expertise für das Projekt „Guter Start ins Kinderleben“. In Arbeitsgruppe Fachtagungen Jugendhilfe im Deutschen Institut für Urbanistik (Hrsg.), Frühe Hilfen interdisziplinär gestalten. Zum Stand des Aufbaus Früher Hilfen in Deutschland. Aktuelle Beiträge zur Kinder- und Jugendhilfe, 70, 62-77.
 Kindler H. (2009). Umgangsregelungen im Einzelfall – Psychologische Aspekte. Familie – Partnerschaft – Recht, 15, 150-152.
 Kindler H. (2009). Umgang und Kindeswohl. Empirische Befundlage und Folgerungen. ZKJ – Zeitschrift für Kindschaftsrecht und Jugendhilfe, 95, 110-114.
 Kindler H. (2008). Gefährdungseinschätzung durch psychologische Sachverständige im Kontext von § 1666 BGB / § 8a SGB VIII. Praxis der Rechtspsychologie, 18, 240-257.
 Kindler H., Lukasczyk P. & Reich W. (2008). Validierung und Evaluation eines Diagnoseinstrumentes zur Gefährdungseinschätzung bei Verdacht auf Kindeswohlgefährdung (Kinderschutzbogen). ZKJ – Zeitschrift für Kindschaftsrecht und Jugendhilfe, 94, 500-505.
 Kindler H., Ziesel B., König C., Schöllhorn A., Ziegenhain U. & Fegert J. (2008). Unterstützungs-bogen für die Jugendhilfe: Bogen zur Unterstützung der Hilfeplanung im frühen Kindesalter. Das Jugendamt, 81, 467-470.
 Kindler H., Pluto L. & Strobel B. (2008). Kinderschutz im Jugendamt der Hansestadt Lüneburg. Abläufe, Kommunikationswege und Handlungskriterien. München: DJI.
 Kindler H. (2008). Gefährdungseinschätzung in der Kindertagesstätte – auch das noch? In Diskowski D. & Pesch L. (Hrsg.), Familien stützen, Kinder schützen. Was Kitas beitragen können. Weimar/Berlin: Verlag das netz, 174-189.
 Kindler H. (2008). Developing Evidence Based Child Protection Practice: A View from Germany. Research in Social Work Practice, 18, 319-324.
 Kindler H. & Fichtner J. (2008). Die gemeinsame elterliche Sorge aus der Sicht der Bindungs- und Scheidungsforschung. Familie, Partnerschaft, Recht, 14, 139-143.
 Kindler H. (2008). Frühe Vernachlässigung und Gewalt an Kindern. In A. Dessecker & Egg R. (Hrsg.), Gewalt im privaten Raum: Aktuelle Formen und Handlungsmöglichkeiten. Krimi-nologie und Praxis. Schriftenreihe der Kriminologischen Zentralstelle Bd. 54. Wiesbaden: Eigenverlag, 97-123.
 Kindler H. (2007). Kinderschutz in Deutschland stärken. Analyse des nationalen und internationalen Forschungsstandes zu Kindeswohlgefährdung und die Notwendigkeit eines nationalen Forschungsplanes zur Unterstützung der Praxis. Eine Expertise im Auftrag des Informations-zentrums Kindesmisshandlung/Kindesvernachlässigung. München: dji.
 Kindler H. (2007). Empirisch gestützte Diagnostik und Intervention bei Kindeswohlgefährdung. In P. Sommerfeld & Hüttemann M. (Hrsg.), Evidenzbasierte Soziale Arbeit. Nutzung von Forschung in der Praxis. Baltmannsweiler: Schneider Verlag, 92-115.
 Kindler H. & Unterstaller A. (2007). Reviktimisierung sexuell missbrauchter Kinder. IzKK-Nachrichten, Heft 1-2/2007, 8-12.
 Kindler H. (2007). Prävention von Vernachlässigung und Kindeswohlgefährdung im Säuglings und Kleinkindalter. In Ziegenhain U. & Fegert J.M. (Hrsg.), Kindeswohlgefährdung und Vernachlässigung. München: Reinhardt, 94-108.
 Kindler H. & Reich W. (2007). Einschätzung von Gefährdungsrisiken am Beispiel der weiterentwickelten Version des Kinderschutzbogens. In Verein für Kommunalwissenschaften e.V. (Hrsg.): Kinderschutz gemeinsam gestalten: § 8a SGB VIII – Schutzauftrag der Kinder- und Jugendhilfe. Berlin, 63-94.
 Kindler H. & Reinhold C. (2007). Umgangskontakte: Wohl und Wille des Kindes. Familie, Partnerschaft, Recht, 13, 291-293.
 Kindler H. (2007). Die Zukunft des Kinderschutzes. Forum Erziehungshilfen, 13, 145-148.
 Kindler H. & Thrum K. (2007). Praxisnutzen von Forschung in der Pflegekinderhilfe. Jugendhilfe, 45, 11-20.
 Kindler H., Lillig S., Blüml H., Meysen T. & Werner A. (2006). Handbuch Kindeswohlgefährdung nach § 1666 BGB und Allgemeiner Sozialer Dienst (ASD). München: DJI (online zugänglich unter www.dji.de/asd).
 Kindler H. & Lillig S. (2006). Was ist unter „gewichtigen Anhaltspunkten“ für die Gefährdung eines Kindes zu verstehen? Probleme und Vorschläge zu einem neuen Begriff im Kinderschutzrecht. IKK-Nachrichten, Heft 1-2/2006, 16-19.
 Kindler H. & Lillig S. (2006). Die Bedeutung von Risikofaktoren für die Gestaltung von Erziehungshilfen. Forum Erziehungshilfen, 12, 9-14.
 Kindler H. (2006). Misshandlung, Ablehnung und Vernachlässigung. In R. Rosner (Hrsg.), Kinder und Jugendpsychotherapieführer. München: Beck, 255-264.
 Kindler H., Bluemel-Tilli H., Hainbach S., Liel C., Zuck W., Allwang H., Badewitz S., Hinz W. & Maeter H. (2006). Gewalt in der Partnerschaft und Soziale Arbeit. Sozialmagazin, 31 (Heft 12), 35-45.
 Kindler H. & Lillig S. (2006). Der Schutzauftrag der Jugendhilfe unter besonderer Berücksichtigung von Gegenstand und Verfahren zur Risikoeinschätzung. In Jordan E. (Hrsg.), Kindes-wohlgefährdung. Rechtliche Neuregelungen und Konsequenzen für den Schutzauftrag der Kinder- und Jugendhilfe. Weinheim: Juventa, 85-110.
 Kindler H., Lillig S. & Küfner M. (2006). Rückführung von Pflegekindern nach Misshandlung bzw. Vernachlässigung in der Vorgeschichte: Forschungsübersicht zu Entscheidungskriterien. Das Jugendamt. Zeitschrift für Jugendhilfe und Familienrecht, 79, 9-17.
 Kindler H. (2006). Frühe Prävention von Kindesmisshandlung und –vernachlässigung: Ein internationaler Forschungsüberblick. Kindesmisshandlung und –vernachlässigung, 9, 23-47.
 Kindler H. (2006). Partnergewalt und Beeinträchtigungen kindlicher Entwicklung: Ein Forschungsüberblick. In B. Kavemann & U. Kreyssig (Hrsg.). Handbuch Kinder und häusliche Gewalt. Wiesbaden: VS Verlag für Sozialwissenschaften, 36-53.
 Kindler H. & Unterstaller A. (2006). Primäre Prävention von Partnergewalt: Ein entwicklungsökologisches Modell. In B. Kavemann & U. Kreyssig (Hrsg.). Handbuch Kinder und häusliche Gewalt. Wiesbaden: VS Verlag für Sozialwissenschaften, 419-443.
 Kindler H. (2006). Gewalt in der Familie und Auswirkungen auf Kinder. In Institut Gericht und Familie (Hrsg.), Kindesmisshandlung. Berlin: igf, 25-44.
 Kindler H. (2005). Umgangskontakte bei Kindern, die nach einer Kindeswohlgefährdung in einer Pflegefamilie untergebracht werden: Eine Forschungsübersicht. Das Jugendamt. Zeitschrift für Jugendhilfe und Familienrecht, 78, 541-546.
 Kindler H. (2005). Evidenzbasierte Diagnostik in der sozialen Arbeit. neue praxis, 35, 540-545.
 Kindler H. & Lillig S. (2005). Früherkennung von Familien mit erhöhten Misshandlungs- oder Vernachlässigungsrisiken. IKK-Nachrichten, Heft 1-2/2005, 10-13.
 Kindler H. (2005). Folgewirkungen schwerer psychischer Erkrankungen mindestens eines Elternteils auf die Entwicklung von Kindern. Familie, Partnerschaft, Recht, 11, 227-230.
 Kindler H. (2005). Verfahren zur Einschätzung der Gefahr zukünftiger Misshandlung bzw. Vernachlässigung: Ein Forschungsüberblick. In G. Deegener & W. Körner (Hrsg.), Kindesmisshandlung und Vernachlässigung. Ein Handbuch. Göttingen: Hogrefe, 385-404.
 Kindler H. & Werner A. (2005). Auswirkungen von Partnerschaftsgewalt auf Kinder: Forschungsstand und Folgerungen für die Praxis. In G. Deegener & W. Körner (Hrsg.), Kindesmisshandlung und Vernachlässigung. Ein Handbuch. Göttingen: Hogrefe, 104-127.
 Kindler H. (2005). Auswirkungen von häuslicher Gewalt auf die psychosoziale Entwicklung von Kindern. Familie, Partnerschaft, Recht, 11, 16-20.
 Kindler H. & Spangler G. (2005). Wirksamkeit ambulanter Jugendhilfemaßnahmen bei Misshandlung bzw. Vernachlässigung. Kindesmisshandlung und –vernachlässigung, 8, 101-116.
 Kindler H. & Grossmann K. (2004). Vater-Kind Bindung und die Rollen von Vätern in den ersten Lebensjahren ihrer Kinder. In L. Ahnert (Hg.) Frühe Bindung. Entstehung und Entwicklung. München: Ernst Reinhardt Verlag, 240-255.
 Kindler H. & Lillig S. (2004). Psychologische Kriterien bei Entscheidungen über eine Rückführung von Pflegekindern nach einer früheren Kindeswohlgefährdung. Praxis der Rechtspsychologie, 14, 368-397.
 Kindler H., Salzgeber J., Fichtner J. & Werner A. (2004). Familiäre Gewalt und Umgang. Zeitschrift für das gesamte Familienrecht, 51, 1241-1252.
 Kindler H. (2003). Ob das wohl gut geht? Verfahren zur Einschätzung der Gefahr von Kindesmisshandlung und Vernachlässigung im ASD. Diskurs, 13, Heft 2/2003, 8-18.
 Kindler H. (2003). Evaluation der Wirksamkeit präventiver Arbeit gegen sexuellen Missbrauch an Mädchen und Jungen. Expertise. München: Amyna e.V..
 Kindler H. & Drechsel A. (2003). Partnerschaftsgewalt und Kindeswohl. Forschungsstand und Folgerungen für die Praxis. Das Jugendamt. Zeitschrift für Jugendhilfe und Familienrecht, 76, 217-222.
 Kindler H. (2002). Partnerschaftsgewalt und Kindeswohl. Eine meta-analytisch orientierte Zusammenschau und Diskussion der Effekte von Partnerschaftsgewalt auf die Entwicklung von Kindern: Folgerungen für die Praxis. München: DJI-Arbeitspapier.
 Kindler H., Grossmann K. & Zimmermann P. (2002). Kind-Vater Bindungsbeziehungen und Väter als Bindungspersonen. In Walter H. (Hrsg.), Männer als Väter. Gießen: Psychosozial Verlag, 685-742.
 Kindler H. (2002). Väter und Kinder. Langzeitstudien über väterliche Fürsorge und die sozio-emotionale Entwicklung von Kindern. Weinheim: Juventa.
 Kindler H. & Schwabe-Höllein M. (2002). Eltern-Kind Bindung und geäußerter Kindeswille in hochstrittigen Trennungsfamilien. Kind-Prax, 5, 10-17.
 Kindler H. (2000). Verfahren zur Einschätzung von Misshandlungs- und Vernachlässigungsrisiken. Kindheit und Entwicklung, 9, 222-230.
 Kindler H. (1999). Ursachen und Hintergründe sexualisierter Gewalt durch Jungen. In Amyna e.V. – Projekt zur Prävention von sexuellem Missbrauch (Hrsg.), „Die leg‘ ich flach!“ Bausteine zur Täterprävention. München, 29-44.
 Kindler H. (1996). Jungenforschung und die Praxis der Jungenarbeit. Hessische Jugend, 48, 15-17.
 Kindler H. (1995). Geschlechtsbezogene Aspekte der Bindungsentwicklung. In G. Spangler & Zimmermann P. (Hrsg.), Die Bindungstheorie. Grundlagen, Forschung und Anwendung. Stuttgart: Klett-Cotta, 281-296.
 Kindler H. (1993). Maske(r)ade. Jungen und Männerarbeit für die Praxis. Schwäbisch Gmünd und Tübingen: Neuling Verlag.
 Kindler, H., Friedl, R. (1977): Väterliches Erziehungsengagement und längsschnittliche Korrelate der väterlichen Bindungsrepräsentation. Referat 13.Tagung Entwicklungspsychologie Wien.
 Kindler, H., Großmann, K. (1997): Longitudinal sequelae of fathers’ sensitivity while challenging the child during joint play. Poster presented at the 1997 SRCD Biennal Meeting, Washington
 Kindler, H.. Fürsorge und Engagement des Vaters in der Kindheit und sozioemotionale Entwicklung im Jugendalter. Längsschnittliche Analysen. Diss. Univ. Regensburg. 2000
 Kindler, H. (2003): Verfahren zur Einschätzung von Kindesmisshandlung und Vernachlässigung. Diskurs, 8-18.
 Kindler, H., Schwabe-Höllein, M (2006): Partnerschaftsgewalt und Erziehungsfähigkeit. T. Fabian & S.Nowara: Beiträge zur Rechtspsychologischen Praxis, Bd.3
 Heinz Kindler als Beitragender/Co-Autor::
 Galm B., Hees K. & Kindler H. (2010). Kindesvernachlässigung – verstehen, erkennen und helfen. München: Ernst Reinhardt Verlag.
 Jurczyk K., Kindler H. & Rauschenbach T. (2009). Prävention und Intervention in Familien. In G. Mertens, U. Frost, W. Böhm & V. Ladenthin (Hrsg.), Handbuch der Erziehungswissenschaft. Band III/1: Familie – Kindheit – Jugend – Gender, 511-536.
 Reich W., Lukasczyk P. & Kindler H. (2009). Evaluation eines Diagnoseinstrumentes zur Gefährdungseinschätzung des Kindeswohls. NDV – Nachrichtendienst des Deutschen Vereins für öffentliche und private Fürsorge e.V., 89, 63-68.
 Grossmann K., Grossmann K.E., Zimmermann P. & Kindler H. (2009). A Wider View of Attachment and Exploration: The Influence of Mothers and Fathers on the Development of Psychological Security from Infancy to Young Adulthood. In: Cassidy J. & Shaver P.R. (Eds.) Handbook of Attachment (2nd Ed.). New York: Guilford. 857-879.
 Fegert J.M., Schnoor K., Kleidt S., Kindler H. & Ziegenhain U. (2008). Lernen aus problematischen Kinderschutzverläufen. Machbarkeitsexpertise zur Verbesserung des Kinderschutzes durch systematische Fehleranalyse. Berlin: BMFSFJ.
 Meysen T., Schönecker L. & Kindler H. (2008). Frühe Hilfen im Kinderschutz. Weinheim und München: Juventa.
 Strobel B., Liel C. & Kindler H. (2008). Validierung und Evaluierung des Kinderschutzbogens. Ergebnisbericht. München: dji.
 Reinhold C., Friedrich V. & Kindler H. (2008). Qualität beobachtbarer Eltern-Kind Interaktion während begleiteter Umgangskontakte. In Staatsinstitut für Frühpädagogik (Hg.), Handbuch begleiteter Umgang. München: Beck, 538-551.
 Blüml H., Kindler H. & Lillig S. (2007). Kindeswohlgefährdung und ASD – Bilanz und Ausblick nach drei Jahren Forschung. In Deutscher Verein für öffentliche und private Fürsorge (Hrsg.), Dokumentation des ASD-Bundeskongresses „Zukunftsanforderungen und Positionierungen des Allgemeinen Sozialen Dienstes (ASD). Berlin.
 Schwabe-Höllein M & Kindler H. (2006). Partnerschaftsgewalt und Erziehungsfähigkeit. In T. Fabian & Nowara S. (Hrsg.) Neue Wege und Konzepte in der Rechtspsychologie. Münster: Lit Verlag, 155-166.
 Grossmann K. Grossmann K.E. & Kindler H. (2005). Early Care and the Roots of Attachment and Partnership Representations. In K.E. Grossmann, K. Grossmann & E. Waters (Eds.), Attachment from Infancy to Adulthood. The Major Longitudinal Studies. New York: Guilford, 98-136.
 Friedrich V., Walter C. & Kindler H. (2011). (Begleiteter) Umgang und Kindeswohl: Eine Forschungsübersicht. In Klinkhammer M., Prinz S. & Klotmann U. (Hrsg.), Handbuch Begleiteter Umgang. Pädagogische, psychologische und rechtliche Aspekte (2. überarb. Auflage). Köln: Bundesanzeiger Verlag, 27-56.
 Grossmann K., Grossmann K.E., Fremmer-Bombik E., Kindler H., Scheuerer-Englisch H. & Zimmermann P. (2002). The uniqueness of child-father attachment relationship: Fathers‘ sensitive and challenging play as the pivotal variable in a 16-year longitudinal study. Social Development, 11, 307-311.
 Schwabe-Höllein M., Kindler H. & August-Frenzel P. (2001). Relevanz der Bindungen im neuen Kindschaftsrecht. Praxis der Rechtspsychologie, 11, 41-63.
 Grossmann K.E., Becker-Stoll F., Grossmann K., Kindler H., Schieche M., Spangler G., Wensauer M., Zimmermann P. (1997). Die Bindungstheorie. Modell, entwicklungspsychologische Forschung und Ergebnisse. In H. Keller (Hrsg.), Handbuch der Kleinkindforschung. Bern: Verlag Hans Huber, 51-96.
 Schwabe-Höllein M., Kindler H. & August-Frenzel P. (1997). Der Bindungsaspekt von Eltern-Kind Beziehungen: Forschungsstand und Anwendung in der familienpsychologischen Begutachtung. Praxis der Rechtsspsychologie, 7, 6-21.
 Loohs, S.(1996): Die Verwendung spezifischer Explorationsmethoden zur Befragung kindlicher Zeugen im Hinblick auf Gedächtnisleistung, Suggestibilität und das Wiedererkennen von Gesichtern. Diss. Univ.Regensburg.
 Loohs, S.(1998): Kinder als Zeugen. Erinnerungshilfen bei der Befragung von Kindern. Blick in die Wissenschaft. Forschmagazin d. Univ. Regensburg, 7(10) 44-51
 Loohs, S. (1999): Gedächtnispsychologische Forschungsergebnisse zur Glaubhaftigkeitsbegutachtung nach den neuen BGH Standards vom 30.07.99. Referat IFO-PGB Regensburg 19.11.99
 Reinhold C. & Kindler H. (2006). Gibt es Kinder, die besonders von Kindeswohlgefährdung betroffen sind? (Kap. 17).
 Reinhold C. & Kindler H. (2006). Was ist über Eltern, die ihre Kinder gefährden bekannt? (Kap. 18).
 Reinhold C. & Kindler H. (2006). Was ist über familiäre Kontexte, in denen Gefährdungen auftreten bekannt? (Kap. 19).
 Reinhold C. & Kindler H. (2006). In welchen Situationen kommt es vor allem zu Kindeswohl-gefährdungen? (Kap. 20).
 (Alle in: Kindler H., Lillig S., Blüml H., Werner A. & Rummel C. (Hg), Handbuch Kindeswohlgefährdung nach § 1666 BGB und Allgemeiner Sozialer Dienst (ASD). München: Deutsches Jugendinstitut e.V.)
 Reinhold C., Friedrich V. & Kindler H. (2008). Qualität beobachtbarer Eltern-Kind-Interaktionen während begleiteter Umgangskontakte. In W.E. Fthenakis (Hrsg.), Begleiteter Umgang von Kindern. München: Verlag C.H. Beck
 Scheuerer-Englisch, H. (1993): Die Bindungstheorie als konzeptueller Rahmen für das Verständnis familiendynamischer Prozesse und die familien- therapeutische Praxis. Kontext. Zeitschr. f. Familientherapie, 24, 2, 71-89
 Scheuerer-Englisch, H.,Süss, G., Schwabe-Höllein, M. (1994): Das psychologische Sachverständigengutachten als Intervention bei Sorgerechtskonflikten während der Scheidung. Prakt. Kinderpsychol. und Kinderpsychiatrie, 43, 372-379.
 Scheuerer-Englisch, H. (1998): Die Bindungen des Kindes an Eltern und Pflegeeltern. Entwicklungspsychologische Befunde und Beziehungsdynamik in der Pflegefamilie. In: Landesverband der Pflege- und Adoptiveltern Thüringen, e.V.: Pflegefamilien. Eine Chance für Kinder und Jugendliche. Dokumentation. 40-54
 Scheuerer-Englisch, H. (2000): Sicherheit schafft Vertrauen – begleiteter Umgang aus bindungstheoretischer und entwicklungspsychologischer Sicht. Haid-Loh, A., Unger, F., Walter, E. (Hrsg): Sicherheit schafft Vertrauen – Bindungen und ihre Brüche. Dokumentation 2. Bundesfachtagung zum begleiteten Umgang. Berlin, ezi 23
 Schildbach, B., Schwabe-Höllein, M., August-Frenzel, P.,Zorzi, H., Klarner, F. (1991): So sehen Scheidungskinder ihre Familie: Eine Untersuchung von Familienzeichnungen. Poster für 10. Tagung Entwicklungspsychol.,Köln.
 Schwabe-Höllein, M., Süss, G., Scheuerer, H.(1985): Bestimmung des Kindeswohls aus kinderpsychologischer Sicht. Bericht 13.Kongreß Angewandte Psychol., Bonn.
 Schwabe-Höllein, M. (1986): Den Stellenwert der Bindungen relativierende Einflussgrößen bei Sorgerechtsentscheidungen. In: Tagungsbericht über die 7.Tag.f.Entwicklungspsychologie, Trier.
 Schwabe-Höllein, M., August-Frenzel, P.(1995):Die Bedeutung der Bindung bei der Begutachtung in familienrechtlichen Angelegenheiten. In: G. Spangler, P. Zimmermann (Hrgs): Die Bindungstheorie: Grundlagen, Forschung und Anwendung. Klett-Cotta,
 Schwabe-Höllein, M., Kindler,H., August-Frenzel,P. (1997): Der Bindungsaspekt von Eltern-Kinder Beziehungen: Forschungsgegenstand und Anwendung in der familienpsychologischen Begutachtung. Praxis d. Rechtspsychologie,7(1),6-21
 Schwabe-Höllein, M. (im Druck): Qualitätssicherung bei der Bindungsdiagnostik im familiengerichtlichen Verfahren. In: Fabian, Th. (Hrsg): Rechtspsychologie kontrovers. Bonn: Deutscher Psychologen Verlag
 Schwabe-Höllein, M., Kindler, H., August-Frenzel, P. (2001): Relevanz der Bindungen im neuen
 Kindschaftsrecht. Praxis der Rechtspsychologie, 11 (2), 41-61
 Schwabe-Höllein, M.(1984): Hintergrundsanalyse zur Kinderkriminalität: Empirische Untersuchung straffälliger und nicht straffälliger Kinder und deren Eltern. Schwartz & Co., Göttingen.
 Schwabe-Höllein, M. (1985): Empirische Untersuchung zur Kinderdelinquenz. In.: Praxis der Kinderpsychologie u. Kinderpsychiatrie, Jg.34
 Schwabe-Höllein, M. (1999): Psychologische Standards bei der Glaubhaftigkeitsbegutachtung nach dem BGH-Urteil vom 30.07.99. Referat IFO-PGB, Regensburg, 19.11.99
 Schwabe-Höllein, M.: Qualitätssicherung bei der Bindungsdiagnostik in der familienpsychologischen Begutachtung. In: Fabian. T. (Hrsg.):Rechtspsychologie kontrovers, Leipzig, 2002
 Schwabe-Höllein, M., Kindler,H. (2006): Erziehungsfähigkeit psychisch kranker Eltern. In: T. Fabian & S. Nowara: Beiträge zur Rechtspsychologischen Praxis, Bd. 3
 Schwabe-Höllein, M. und Kindler, H. (2006): Partnerschaftsgewalt und Erziehungsfähigkeit. In T. Fabian & Nowara S. (Hrsg.): Neue Wege und Konzepte in der Rechtspsychologie, Münster, Lit Verlag, S. 155-166
 Bliesener, T., Dahle, K.-P., Gretenkord, L. & Schwabe-Höllein, M. (2012). Qualitätssicherung in der forensischen Psychologie. Die zertifizierte Weiterbildung zum Fachpsychologen für Rechtspsychologie BDP/DGPs. Forensische Psychiatrie, Psychologie, Kriminologie, 6, 243-249.
 Spangler, G., Zimmermann, P.(1995): Die Bindungstheorie. Grundlagen, Forschung und Anwendung. Klett-Cotta, Stuttgart
 Süss, G., Schwabe-Höllein, M., Scheuerer, H. (1987): Das Kindeswohl bei Sorgerechtsentscheidungen – Kriterien aus entwicklungspsychologischer Sicht. Prakt. Kinderpsychol. und Kinderpsychiatrie, 1/1987
 Süss, G.(1990): Arbeit mit Scheidungsfamilien – Überlegungen aus der Sicht der Bindungstheorie und kontextuellen Therapie. Prax. Kinderpsychol. u. Kinderpsychiatrie, 39, 278-283


type: caselaw

text:
11 . 11 . 95 LFR Journal officiel des Communautés européennes N° C 299/ 19
 La partie requérante soutient que le refus du Conseil est Radiation de l'affaire T- 1 12/92 (M
 contraire au droit fondamental d' accès aux documents des
 ( 95/C 299/33 )
 institutions de l'Union européenne, ainsi qu'au principe de
 protection de la confiance légitime , et à l' article 4 paragra (Langue de procédure: l'anglais)
 phes 1 et l'article 2 de la décision du Conseil 93/73 1 /CE,
 dans la mesure où il fait une fausse application des critères
 permettant de refuser l' accès établis par ces dispositions . En Par ordonnance du 11 juillet 1995 , le président de la
 outre , la partie requérante estime que le refus du Conseil quatrième chambre du Tribunal de première instance des
 devrait être annulé pour défaut de motivation . Communautés européennes a prononcé la radiation de
 l' affaire T- 1 12/92 : John Cooney contre Commission des
 Communautés européennes .
 0 ) JO n" C 34 du 6 . 2 . 1993 .
 ARRET DU TRIBUNAL DE PREMIÈRE INSTANCE
 du 28 septembre 1995
 dans l'affaire T-95/94 : Chambre syndicale nationale des Radiation de l'affaire T-425/93 (')
 entreprises de transport de fonds et valeurs ( Sytraval ) et ( 95/C 299/34 )
 Brink's France SARL contre Commission des Communau
 tés européennes (') (Langue de procédure: l'anglais)
 (Aides d'Etat — Plainte d'un concurrent — Défaut d'ouver
 ture de la procédure d'examen — Droits de la défense — Par ordonnance du 9 août 1995, le président de la première
 Recours en annulation) chambre élargie du Tribunal de première instance des
 95/C 299/32 )
 Communautés européennes a prononcé la radiation de
 l' affaire T-425/93 : David Wilcox contre Conseil de l' Union
 européenne et Commission des Communautés européen
 (Langue de procédure: le français) nes .
 Dans l' affaire T-95/94 : Chambre syndicale nationale des (') JO n" C 238 du 2 . 9 . 1993 .
 entreprises de transport de fonds et valeurs ( Sytraval ) et
 Brink's France SARL, représentées par Me Jean-Michel
 Payre, avocat au barreau de Paris, ayant élu domicile à
 Luxembourg en l'étude de Me Aloyse May, 31 , Grand-Rue,
 contre Commission des Communautés européennes Radiation de l'affaire T-430/93 (M
 ( agents : MM . Michel Nolin et Ben Smulders ), soutenue par ( 95/C 299/35 )
 République française ( agents : Mme Catherine de Salins et M.
 Jean-Marc Belorgey ), ayant pour objet l' annulation de la (Langue de procédure: le français)
 décision de la Commission du 31 décembre 1993 , rejetant la
 demande des requérantes de voir constater par la Commis
 Par ordonnance du 1 1 août 1995 , le président de la première
 sion que la République française a enfreint les articles 92 et chambre élargie du Tribunal de première instance des
 93 du traité en octroyant des aides à Sécuripost SA, le Communautés européennes a prononcé la radiation de
 Tribunal ( quatrième chambre élargie ), composé de M. K. l'affaire T-430/93 : Jean Trelhu contre Conseil de l'Union
 Lenaerts, président, et de MM. R. Schintgen, C. P. Briët, R. européenne et Commission des Communautés européen
 Garcîa-Valdecasas et Mme P. Lindh, juges ; greffier: M. H. nes .
 Jung, a rendu le 28 septembre 1995 un arrêt dont le
 dispositif est le suivant . (') JO n" C 54 du 25 . 5 . 1993 .
 1 ) La décision du 31 décembre 1993 de la Commission,
 rejetant la demande des requérantes de voir constater
 par la Commission que la République française a
 enfreint les articles 92 et 93 du traité en octroyant des Radiation des affaires jointes T-436/93 à T-441/93 ( ! )
 aides à Sécuripost, est annulée.
 ( 95/C 299/36 )
 2 ) La Commission supportera ses propres dépens et les
 dépens exposés par les requérantes. (Langue de procédure: l'anglais)
 3 ) La République française supportera ses propres Par ordonnance du 12 juillet 1995 , le président de la
 dépens. quatrième chambre élargie du Tribunal de première instance
 des Communautés européennes a prononcé la radiation des
 affaires jointes T-436/93 à T-441 /93 : British Petroleum
 (') JO n" C 103 du 11 . 4 . 1994 . Company pic . Barclays Bank pic, Hanson pic, Lucas
 Industries Public Limited Company, Mars UK Limited,
 Mars. G. B. Limited, Intercontinental Trading Limited,


text:
21.2.2004 FI Euroopan unionin virallinen lehti C 47/35
 Valituslautakunnan rat- Valituksen hylkääminen. – velvoittaa komission korvaamaan oikeudenkäyntikulut.
 kaisu:
 Kanneperusteet: Asetuksen N:o 40/94 8 artiklan
 1 kohdan b alakohdan, 2 kohdan
 c alakohdan ja 5 kohdan rikkomi-
 nen.
 Oikeudelliset perusteet ja pääasialliset perustelut
 Kantajat vaativat komission niiden päätösten kumoamista,
 joissa hylättiin kantajien pyyntö olla luokittelematta n-propyy-
 libromidia helposti syttyväksi aineeksi (vaaralauseke R 11) ja
 luokan 2 lisääntymismyrkylliseksi aineeksi (vaaralauseke R 60),
 ja luokitella se sen sijaan luokan 3/R62 aineeksi lisääntymis-
 myrkyllisyyden osalta ja R 18 aineeksi syttyvyyden osalta.
 Enviro Tech Europe, Ltd:n ja Enviro Tech International Kantajat pyysivät toissijaisesti komissiota olemaan sisällyttä-
 Inc:n 23.12.2003 Euroopan yhteisöjen komissiota vastaan mättä n-propyylibromidia direktiivin 67/548/ETY (1) mukaut-
 nostama kanne tamiseen tekniikan kehitykseen 29. kerran, kunnes komissio
 on tehnyt asianmukaisen ja täydellisen arvion kaikista tieteelli-
 sistä tiedoista.
 (Asia T-422/03)
 (2004/C 47/67) Kantajat väittävät kanteensa tueksi, että komissio on rikkonut
 kemiallisten aineiden sovellettavia testausmenetelmiä ja luokit-
 teluperusteita koskevaa direktiivin 67/548/ETY säännöstä.
 (Oikeudenkäyntikieli: englanti) Kantajan mukaan komissio on tehnyt ilmeisen arviointivirheen
 ja soveltanut virheellisesti direktiivin 67/548/ETY liitteessä V
 olevassa A.9 kohdassa vahvistettujen fysikaalis-kemiallisten
 ominaisuuksien testausmenetelmiä, direktiivin 67/548/ETY
 liitteessä VI olevassa 4.2.3 kohdassa vahvistettujen toksikolo-
 gisten ominaisuuksien luokitteluperusteita ja direktiivin 67/
 Enviro Tech Europe Ltd., Kingston-upon-Thames, Yhdistynyt 548/ETY liitteessä VI olevassa 1.1 kohdassa vahvistettuja
 kuningaskunta ja Enviro Tech International, Inc., Chicago, tavanomaista käsittelyä tai käyttöä koskevia perusteita.
 Yhdysvallat, ovat nostaneet 23.12.2003 Euroopan yhteisöjen
 ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa kanteen Euroo-
 pan yhteisöjen komissiota vastaan. Kantajien edustajat ovat
 asianajajat C. Mereu ja K. Van Maldegem.
 Kantajat väittävät myös, että komissio on loukannut niiden
 perusteltua luottamusta siitä, että komissio arvioi kantajien
 toimittamat tiedot direktiiviin 67/548/ETY perustuvien vel-
 Kantaja vaatii, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin voitteidensa mukaisesti huolellisesti, puolueettomasti ja direk-
 tiivin 67/548/ETY asianmukaiset perusteet huomioon ottaen.
 – kumoaa 4.11.2003 tehdyt komission päätökset
 D(2003)430307 ja D(2003)430309
 – toteaa, että komission on vastattava kantajille tähän Kantajat väittävät lisäksi, että EY 95 artiklan 3 kohtaa on
 mennessä ja tämän menettelyn kuluessa aiheutuneista rikottu. Kantajien mukaan komissio ei tarkastellut ja arvioinut
 ja aiheutuvista vahingoista, jotka perustuvat komission kaikkia käytettävissä olleita tieteellisiä tietoja eikä tieteelliseen
 lainvastaiseen toimintaan, johon kuuluu muun muassa tietoon perustuvaa uutta kehitystä.
 se, että se hylkäsi kantajan pyynnön ja teki tähän
 liittyen riidanalaisen päätöksen, ja velvoittaa komission
 korvaamaan kantajille tämän vahingon, jonka suuruudek-
 si on väliaikaisesti arvioitu 350 000 euroa
 Kantajat väittävät, että riidanalaiset päätökset perustuvat ennal-
 ta varautumisen periaatteelle. Kantajien mukaan tätä periaatet-
 – toteaa välittömästi uhkaavia ja riittävällä varmuudella ta sovelletaan yksinomaan riskien arviointiin eikä sitä voida
 ennakoitavissa olevia vahinkoja koskevan komission vas- käyttää vaarojen arviointiin. Vaikka periaatetta lisäksi sovellet-
 tuun, vaikka vahingon suuruutta ei voidakaan täsmälli- taisiinkin tässä asiassa, tämä olisi ainoastaan mahdollista, kun
 sesti määrittää on kyseessä tieteellinen epävarmuus.
 ---pagebreak--- C 47/36 FI Euroopan unionin virallinen lehti 21.2.2004
 Kantajat väittävät lopuksi, että komissio on loukannut yhteisön Kantaja katsoo, että kyseistä päätöstä ei ole perusteltu riittävästi
 oikeuden perusperiaatteita, joita ovat esimerkiksi oikeusvar- ja että se on yhteensopimaton hyvää hallintoa koskevan
 muuden ja luottamuksensuojan periaate, riippumattomuuspe- sellaisen yleisen periaatteen kanssa, jonka mukaan päätökset
 riaate ja tieteellistä lausuntoa koskevan erityisosaamisen periaa- on perusteltava. Kantaja vetoaa myös siihen, että Europolin
 te, suhteellisuusperiaate, yhdenvertaisen kohtelun periaate ja henkilöstösääntöjen (1) liitteessä 2 olevaa 5 artiklaa on rikottu
 hyvän hallinnon periaate. Kantajat väittävät myös, että komis- ja huolellisuusperiaatetta on loukattu.
 siolla ei ollut toimivaltaa ja että se käytti harkintavaltaansa
 väärin.
 (1) Europolin henkilöstösäännöistä 3 päivänä joulukuuta 1998 annet-
 tu neuvoston säädös (EYVL C 26, 30.1.1999, s. 23–81).
 (1) Vaarallisten aineiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koske-
 vien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä
 27 päivänä kesäkuuta 1967 annettu neuvoston direktiivi 67/548/
 ETY (EYVL P 196, s. 1).
 Gerhard Keinhorstin 20.12.2003 Euroopan yhteisöjen
 komissiota vastaan nostama kanne
 (Asia T-428/03)
 Elisabeth Saskia Smitin 23.12.2003 Europolia vastaan
 nostama kanne
 (2004/C 47/69)
 (Asia T-423/03)
 (Oikeudenkäyntikieli: ranska)
 (2004/C 47/68)
 (Oikeudenkäyntikieli: hollanti) Gerhard Keinhorst, kotipaikka Overijse (Belgia), on nostanut
 20.12.2003 Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen
 tuomioistuimessa kanteen Euroopan yhteisöjen komissiota
 vastaa. Kantajan edustaja on asianajaja Nicolas Lhoëst, proses-
 siosoite Luxemburgissa.
 Elisabeth Saskia Smit on nostanut 23.12.2003 Euroopan
 yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa kan-
 teen Europolia vastaan. Kantajan edustajina ovat P. de Casparis Kantaja vaatii, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin
 ja M. F. Baltussen.
 – Kumoaa nimittävän viranomaisen 23.12.2002 tekemän
 päätöksen siltä osin kuin siinä ei myönnetty kantajalle
 Kantaja vaatii, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin lainkaan virkaiän hyvitystä palkkatasossa ja luokitteli
 hänet siis palkkaluokkaan A 6 tasolle 1 sen sijaan, että
 hänet olisi luokiteltu palkkaluokkaan A 6 tasolle 3,
 1. kumoaa Europolin implisiittisen päätöksen, jolla se on
 hylännyt valituksen, jonka kantaja on tehnyt 19.5.2003
 tehdystä päätöksestä, ja samalla kumoaa kyseisen – Kumoaa nimittävän viranomaisen 14.4.2003 tekemän
 19.5.2003 tehdyn päätöksen päätöksen siltä osin kuin siinä
 2. velvoittaa Europolin maksamaan kantajalle vahingonkor- – ei vahvistettu kantajan luokittelemista palkkaluok-
 vausta sekä korvaamaan oikeudenkäyntikulut. kaan A 6 tasolle 3 palvelukseen ottamisen yhtey-
 dessä,
 – ei määritetty kantajan uraa uudelleen aikaistamalla
 hänen ylentämistään palkkaluokkaan A5 ja myöntä-
 Oikeudelliset perusteet ja pääasialliset perustelut mällä hänelle tarvittaessa ylennystä palkkauok-
 kaan A 4,
 Europol on riidanalaisella päätöksellä hylännyt hakemuksen, – rajoitettiin palkkaluokan uudelleenmäärittelyä kos-
 jonka kantaja oli toimittanut harjoittaakseen ”asset administra- kevan päätöksen voimaantuloa sen rahallisten vaiku-
 torin” tehtäviä. tusten osalta siten, että ne alkoivat 5.10.1995,


text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 21995D0302(09)
 Euroopa Liidu Teataja L 047 , 02/03/1995 Lk 0029 - 0029
 EMP Ühiskomitee otsusnr 9/95,27. jaanuar 1995,millega muudetakse EMP lepingu II lisa (tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine)EMP ÜHISKOMITEE,võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on kohandatud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi "leping", eelkõige selle artiklit 98ning arvestades, et:lepingu II lisa muudeti viimati EMP Ühiskomitee 15. detsembri 1994. aasta otsusega nr 44/94, millega muudetakse EMP lepingu II lisa (tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine); [1]lepingusse tuleb lisada komisjoni 22. juuli 1994. aasta otsus 94/37/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta; [2]lepingusse tuleb lisada komisjoni 27. juuli 1994. aasta otsus 94/43/EÜ, millega kehtestatakse VI lisa direktiivile 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, [3]ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Lepingu II lisa XV peatüki punktile 12a (nõukogu määrus (EMÜ) 594/91) lisatakse enne kohandust järgmised taanded:"— 394 L 0037: komisjoni direktiiv 94/37/EÜ, 22. juuli 1994 (EÜT L 194, 29.7.1994, lk 65),— 394 L 0043: nõukogu direktiiv 94/43/EÜ, 27. juuli 1994 (EÜT L 227, 1.9.1994, lk 31)."Artikkel 2Direktiivide 94/37/EÜ ja 94/43/EÜ islandi- ja norrakeelne tekst, mis on lisatud käesoleva otsuse vastavates keeltes versioonidele, on autentne.Artikkel 3Käesolev otsus jõustub 1. veebruaril 1995 tingimusel, et kõik lepingu artikli 103 lõikes 1 ettenähtud teated on EMP Ühiskomiteele esitatud.Artikkel 4Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Ühenduste Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.Brüssel, 27. jaanuar 1995EMP Ühiskomitee nimeleesistujaG. J. L. Avery[1] EÜT L 372, 31.12.1994, lk 20.[2] EÜT L 194, 29.7.1994, lk 65.[3] EÜT L 227, 1.9.1994, lk 31.--------------------------------------------------