text:
 24.1.2018
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 19/3
 VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2018/106
 z 10. januára 2018,
 ktorým sa schvaľuje podstatná zmena špecifikácie názvu zapísaného do registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení [„Saint-Nectaire“ (CHOP)]
 EURÓPSKA KOMISIA,
 so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
 so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 z 21. novembra 2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny (1), a najmä na jeho článok 52 ods. 2,
 keďže:
 (1)
 V súlade s článkom 53 ods. 1 prvým pododsekom nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 Komisia preskúmala žiadosť Francúzska o schválenie zmeny špecifikácie chráneného označenia pôvodu „Saint-Nectaire“ zapísaného do registra na základe nariadenia Komisie (ES) č. 1107/96 (2) zmeneného nariadením (EÚ) 2015/1003 (3).
 (2)
 Listom zo 7. marca 2017 francúzske orgány oznámili Komisii, že na základe článku 15 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 poskytli dvom hospodárskym subjektom, ktoré sídlia na ich území a spĺňajú podmienky uvedeného článku, do 31. decembra 2021 prechodné obdobie v zmysle výnosu z 15. februára 2017 o chránenom označení pôvodu „Saint-Nectaire“, ktorý bol uverejnený 23. februára 2017 v Úradnom vestníku Francúzskej republiky. Počas vnútroštátneho námietkového konania predložili tieto hospodárske subjekty, ktoré legálne uvádzali produkt „Saint-Nectaire“ na trh nepretržite počas najmenej piatich rokov pred podaním žiadosti, námietku týkajúcu sa zaťaženia na hektár hlavnej kŕmnej plochy poľnohospodárskych podnikov o znížení miery zaťaženia z 1,4 na 1,3 dobytčej jednotky na jeden hektár. Ide o tieto hospodárske subjekty: GAEC Noilhat, Noilhat 63690 Tauves a GAEC de l'Eau verte, Lamur, 63113 Picherande.
 (3)
 Vzhľadom na to, že nejde o nepodstatnú zmenu v zmysle článku 53 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012, Komisia danú žiadosť o zmenu uverejnila v zmysle článku 50 ods. 2 písm. a) uvedeného nariadenia v Úradnom vestníku Európskej únie
 (4).
 (4)
 Vzhľadom na to, že Komisii nebola oznámená žiadna námietka v zmysle článku 51 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012, zmena špecifikácie by sa mala schváliť,
 PRIJALA TOTO NARIADENIE:
 Článok 1
 Zmena špecifikácie uverejnená v Úradnom vestníku Európskej únie týkajúca sa názvu „Saint-Nectaire“ (CHOP) sa schvaľuje.
 Článok 2
 Ochrana udelená v zmysle článku 1 podlieha prechodnému obdobiu, ktoré Francúzsko poskytlo na základe výnosu z 15. februára 2017 o chránenom označení pôvodu „Saint-Nectaire“, ktorý bol uverejnený 23. februára 2017 v Úradnom vestníku Francúzskej republiky, v zmysle článku 15 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 hospodárskym subjektom, ktoré spĺňajú podmienky uvedeného článku.
 Článok 3
 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
 Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
 V Bruseli 10. januára 2018
 Za Komisiu
 v mene predsedu
 Phil HOGAN
 člen Komisie
 (1) Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.
 (2) Nariadenie Komisie (ES) č. 1107/96 z 12. júna 1996 o zápise zemepisných označení a označení pôvodu podľa postupu stanoveného v článku 17 nariadenia Rady (EHS) č. 2081/92 (Ú. v. ES L 148, 21.6.1996, s. 1).
 (3) Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/1003 z 22. júna 2015, ktorým sa schvaľuje podstatná zmena špecifikácie názvu zapísaného do Registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení [Saint-Nectaire (CHOP)] (Ú. v. EÚ L 161, 26.6.2015, s. 6).
 (4) Ú. v. EÚ C 299, 9.9.2017, s. 7.


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 14.9.2015
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 302/70
 Prasība, kas celta 2015. gada 9. jūlijā – ZZ/EĀDD
 (Lieta F-101/15)
 (2015/C 302/86)
 Tiesvedības valoda – franču
 Lietas dalībnieki
 Prasītājs: ZZ (pārstāvji – J.-N. Louis un N. de Montigny, avocats)
 Atbildētājs: Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD)
 Strīda priekšmets un apraksts
 Prasība atcelt EĀDD lēmumu nepaaugstināt prasītāju amatā AD 13 pakāpē 2014. gada paaugstināšanas amatā ietvaros
 Prasītāja prasījumi:
 —
 atcelt 2014. gada 29. oktobra lēmumu, ar kuru ir izveidots amatā paaugstināto ierēdņu saraksts 2014. gadā paaugstināšanai amatā, jo tajā nav ietverts viņa uzvārds;
 —
 piespriest EĀDD atlīdzināt tiesāšanās izdevumus.


type: wikipedia

text:
Toukokuu on gregoriaanisessa ja juliaanisessa kalenterissa vuoden viides kuukausi. Suomessa sen käsitetään yleensä olevan kevään viimeinen kuukausi. Siinä on 31 päivää. Toukokuuta edeltää huhtikuu ja kesäkuu tulee toukokuun jälkeen. Toukokuu on saanut suomenkielisen nimensä siitä, että silloin tehdään toukotyöt eli viljan kylvö ja sen valmistelut, kyntö ja äestys. Toukokuussa touot tehdään. Suomessa toukokuu on etelässä kukkaloiston, puiden lehteentulon ja kesän alkamisen aikaa. Pohjoisessa se on kevättulvien, luonnon heräilemisen ja lumien sulamisen aikaa.
 Toukokuiset juhlapäivät
 Monissa maissa vietetään toukokuun ensimmäisenä päivänä vappua ja toisena sunnuntaina äitienpäivää. Suomessa ne ovat liputuspäiviä samoin kuin Snellmanin päivä 12. toukokuuta ja kaatuneiden muistopäivä toukokuun kolmantena sunnuntaina. Myös helatorstai on useimmiten toukokuussa, samoin helluntai, jos helatorstai on viimeistään 21. toukokuuta. Toukokuun latinankielinen nimi Maius tulee siitä, että kuukausi oli omistettu kreikkalaisten jumalattarelle Maialle, jonka sanotaan olleen roomalaisten Bona Dean, eli hedelmällisyyden jumalattaren, esikuvana. Bona Dean juhlaa vietettiin toukokuussa ja joulukuussa.
 Sääolot Suomessa toukokuussa
 Keskilämpötila
 Toukokuun keskilämpötilat vaihtelevat eri puolilla Suomea. Vantaalla toukokuun keskilämpötila on noin +10 astetta, Lahdessa noin +10 astetta, Tampereella noin +9 astetta, Kuopiossa noin +8 astetta, Oulussa noin +7 astetta ja Sodankylässä noin +4 astetta. Etelä-Suomessa tyypillinen päivälämpötila toukokuun alussa on noin 10–15 astetta ja lopulla noin 15–18 astetta. Pohjois-Suomessa päivälämpötila on toukokuun alussa yleensä noin 7–10 astetta ja kuun lopulla noin 12–16 astetta. Yöpakkaset ovat Pohjois-Suomessa hyvin tyypillisiä vielä toukokuussa, sen sijaan Etelä-Suomessa niitä on enää harvoin toukokuun puolenvälin jälkeen. Hellepäiviä esiintyy Etelä-Suomessa toukokuussa noin joka toinen vuosi, ja Lapissa noin joka kymmenes vuosi. Toukokuulla hellepäivät ovat yleensä yksittäisiä, pidemmät hellejaksot ovat harvinaisia.
 Sädemäärät
 Toukokuu on pohjolassa aurinkoisin ja kuivin kuukausi, mikä johtuu siitä, että talven pakkasten jälkeen ilmasto on edelleen kuiva, mutta alkaa hiljalleen kostua alkavan kesän aikana. Toukokuussa ei mitata juuri koskaan Suomen sisämaassa suuria tuulennopeuksia tai myrskyjä, ja toukokuu onkin kokonaisuudessaan tyyni kuukausi. Toukokuussa mitataan hellelukemia kahtena kolmesta vuodesta ainakin jossain päin Etelä-ja Keski-Suomea. Auringonpaistetunteja saadaan toukokuussa runsaasti koko Suomessa. Toukokuun puolestavälistä heinäkuun puoleen väliin on aurinkoisinta aikaa Suomessa, tänä aikana saadaan keskimäärin eniten auringonpaistetunteja päivisin jokaisena vuorokautena. Lapissa alkaa toukokuussa yötön yö Etelä-Suomen kokiessa viimeiset pimeät yöt ennen valoisien kesäöiden alkamista.
 Toukokuun sademäärätkin ovat Suomessa alhaisia, vaikka lämpötilat ovatkin jo melko korkeita päivisin, joten suhteellisesti toukokuu lienee kasvien kannalta ainakin Etelä-Suomessa vuoden kuivinta aikaa. Sadepäiviä kertyy Suomessa toukokuun aikana vähiten: Etelä-Suomessakin keskimäärin vain 8 päivää toukokuusta on sadepäiviä, ja pohjoisempana Suomessa niitä on taas noin 10 päivää toukokuusta.
 Kevään eteneminen
 Toukokuun ensimmäiset viikot ovat luonnolle nopeinta kasvun aikaa Etelä-Suomessa, jossa luonnon herääminen on alkanut jo huhtikuussa. Puut alkavat tulla nopeassa tahdissa lehteen, ja valkovuokot kukkivat kaikissa Etelä-Suomen vähänkin lehtomaisissa metsissä runsaasti. Etelä-Suomessa keväinen luonto muuttuu toukokuun aikana kesäiseksi. Keskiosissa maata, esimerkiksi Oulussa, luonto vihertyy eniten toukokuun puolessa välissä, ja Lapissa vasta kesäkuun alussa. Lapissa lumet sulavat pois vasta toukokuun aikana, ja ensimmäiset leskenlehdet kukkivat Pohjois-Lapissa vasta toukokuun lopulla. Viimeiset muuttolinnut saapuvat Suomeen vasta toukokuun lopulla. Näitä ovat muun muassa tervapääsky. Arktinen muutto, arktika, eli lähinnä pohjoisella tundralla kesäisin pesivien vesilintujen kuten tundrahanhien massamuutto kulkee toukokuussa Suomen yli kohti pohjoista.
 Muuta
 Toukokuu on yleisin kuukausi tehdä itsemurha muun muassa Suomessa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
 Lähteet
 Aiheesta muualla
 Seulonnan keskeiset artikkelit


text:
 12.9.2016
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 C 335/37
 2016 m. birželio 28 d. Lietuvos vyriausiojo administracinio teismo (Lietuva) pateiktas prašymas priimti prejudicinį sprendimą byloje UAB „Gelvora“ ir Valstybinė vartotojų teisių apsaugos tarnyba
 (Byla C-357/16)
 (2016/C 335/50)
 Proceso kalba: lietuvių
 Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas
 Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas
 Šalys pagrindinėje byloje
 Ieškovė: UAB „Gelvora“
 Kita šalis: Valstybinė vartotojų teisių apsaugos tarnyba
 Prejudiciniai klausimai
 1.
 Ar teisiniai santykiai, susiklostę tarp bendrovės, įgijusios teisę į skolą pagal reikalavimo perleidimo sutartį, ir fizinio asmens, kurio įsiskolinimas susidarė pagal vartojimo kredito sutartį, kai bendrovė atlieka skolos išieškojimo veiksmus, patenka į 2005 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/29/EB dėl nesąžiningos įmonių komercinės veiklos vartotojų atžvilgiu vidaus rinkoje, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvą 84/450/EEB, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 97/7/EB, 98/27/EB bei 2002/65/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 (1), taikymo sritį?
 2.
 Jeigu atsakymas į pirmąjį klausimą yra teigiamas, ar Direktyvos 2 straipsnio c) punkte vartojama „produkto“ sąvoka apima pagal reikalavimo perleidimo sutartį įgytos teisės į skolą įgyvendinimo veiksmus, atliekant skolos išieškojimą iš fizinio asmens, kurio įsiskolinimas susidarė pagal vartojimo kredito sutartį, sudarytą su pirminiu kreditoriumi?
 3.
 Ar teisiniai santykiai, susiklostę tarp bendrovės, įgijusios teisę į skolą pagal reikalavimo perleidimo sutartį, ir fizinio asmens, kurio įsiskolinimas susidarė pagal vartojimo kredito sutartį ir jau yra priteistas įsiteisėjusiu teismo sprendimu bei perduotas vykdymui antstoliui, kai bendrovė atlieka lygiagrečius skolos išieškojimo veiksmus, patenka į Direktyvos taikymo sritį?
 4.
 Jeigu atsakymas į trečiąjį klausimą yra teigiamas, ar Direktyvos 2 straipsnio c) punkte vartojama „produkto“ sąvoka apima pagal reikalavimo perleidimo sutartį įgytos teisės į skolą įgyvendinimo veiksmus, atliekant skolos išieškojimą iš fizinio asmens, kurio įsiskolinimas susidarė pagal vartojimo kredito sutartį, sudarytą su pirminiu kreditoriumi bei kuris yra priteistas įsiteisėjusiu teismo sprendimu ir perduotas vykdymui antstoliui?
 (1) OL L 149, p. 22


type: legislation

text:
 EUROOPAN KOMISSIO
 Bryssel 14.9.2016
 COM(2016) 595 final
 2016/0279(COD)
 Ehdotus
 EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS
 tekijänoikeudella ja lähioikeuksilla suojattujen tiettyjen teosten ja muun aineiston esteettömien kappaleiden rajatylittävästä vaihdosta unionin ja kolmansien maiden välillä sokeiden, heikkonäköisten tai muulla tavoin lukemisesteisten hyväksi
 PERUSTELUT
 1.EHDOTUKSEN TAUSTA
 •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet
 Ehdotetun asetuksen ansiosta unioni voi täyttää julkaistujen teosten saatavuuden helpottamisesta sokeiden, heikkonäköisten tai muulla tavoin lukemisesteisten hyväksi tehdyn Marrakeshin sopimuksen, jäljempänä ’Marrakeshin sopimus’, mukaisen kansainvälisen velvoitteen. Marrakeshin sopimus hyväksyttiin vuonna 2013 Maailman henkisen omaisuuden järjestössä (WIPO), ja sen tavoitteena on edistää kirjojen ja muun painetun aineiston saatavuutta ja rajat ylittävää vaihtoa esteettömässä muodossa kaikkialla maailmassa. Unioni allekirjoitti sopimuksen huhtikuussa 2014.
 1
 Sopimuksessa edellytetään, että osapuolet tarjoavat tekijänoikeuden ja lähioikeuksien poikkeuksia tai rajoituksia sokeiden, heikkonäköisten tai muulla tavoin lukemisesteisten hyväksi, ja siinä on säädöksiä erityismuodoissa olevien kirjojen, äänikirjat mukaan luettuina, ja muun painetun aineiston rajatylittävästä vaihdosta sopimuksen osapuolina olevien maiden kesken.
 Unioni on näin antanut poliittisen sitoumuksen sopimuksen panemiseksi täytäntöön, ja sekä neuvosto että Euroopan parlamentti ovat sittemmin vahvistaneet tätä sitoumusta. Komissio antoi lokakuussa 2014 erillisen ehdotuksen neuvoston päätökseksi, jolla unioni ratifioi Marrakeshin sopimuksen. Toukokuussa 2015 neuvosto esitti komissiolle Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 241 artiklan nojalla pyynnön, jossa se korosti täysimittaista sitoutumistaan Marrakeshin sopimuksen nopeaan voimaantuloon ja pyysi komissiota esittämään viipymättä säädösehdotuksen, jolla unionin oikeudellisia puitteita muutetaan sopimuksen mukaisesti.
 Marrakeshin sopimuksen edunsaajat eli sokeat, heikkonäköiset tai muulla tavoin lukemisesteiset kohtaavat lukuisia kirjojen ja muun tekijänoikeuden ja lähioikeuksien suojaaman aineiston saatavuuden esteitä. Kirjojen saatavuuden muodoissa, jotka ovat lukemisesteisten henkilöiden käytettävissä, arvioidaan olevan 7
 2
 ja 20 prosentin
 3
 välillä, vaikka digitaalitekniikka suuresti helpottaa esteetöntä julkaisutoimintaa
 4
 . Esteettömiin muotoihin kuuluvat mm. pistekirjoitus, suurikokoinen teksti, sähköiset kirjat ja äänikirjat, joihin kuuluu erityisnavigointi, kuvailutulkkaus ja radiolähetykset.
 Marrakeshin sopimus velvoittaa osapuolet yhtäältä saattamaan sisäiset säännöksensä sopimuksen mukaisiksi ja toisaalta sallimaan kansallisten poikkeusten tai rajoitusten nojalla tehtyjen, esteettömissä muodoissa olevien kappaleiden rajatylittävän vaihdon sopimuksen osapuolina olevien kolmansien maiden kanssa. Marrakeshin sopimuksen täytäntöönpanemiseksi unionissa direktiivissä [...] edellytetään, että jäsenvaltiot ottavat käyttöön pakollisen poikkeuksen tiettyihin unionin lainsäädännöllä yhdenmukaistettuihin oikeudenhaltijoiden oikeuksiin edunsaajahenkilöiden hyväksi ja erityismuodoissa olevien kappaleiden rajatylittävän saatavuuden varmistamiseksi sisämarkkinoilla. Ehdotetun asetuksen tarkoituksena on panna täytäntöön Marrakeshin sopimuksen mukainen unionin velvoite, joka koskee esteettömissä muodoissa olevien kappaleiden rajatylittävää vaihtoa unionin ja sopimuksen osapuolina olevien kolmansien maiden välillä edunsaajahenkilöiden hyväksi.
 Tällä asetusehdotuksella varmistetaan tämän vuoksi, että esteettömässä muodossa olevia kappaleita, jotka on tehty jossakin jäsenvaltioissa direktiivin [...] nojalla annettujen kansallisten säännösten mukaisesti, voidaan viedä kolmansiin maihin, jotka ovat Marrakeshin sopimuksen osapuolia. Lisäksi asetuksella mahdollistetaan Marrakeshin sopimuksen mukaisesti sopimuksen osapuolena olevassa kolmannessa maassa tehtyjen, esteettömässä muodossa olevien kappaleiden tuonti edunsaajahenkilöiden hyväksi unioniin. Sekä edunsaajahenkilöiden että unioniin asettautuneiden hyväksyttyjen yksiköiden olisi voitava hankkia tällaisia kappaleita, ja tällaisten kappaleiden olisi voitava liikkua sisämarkkinoilla samoin edellytyksin kuin direktiivin [...] nojalla annettujen kansallisten säännösten mukaisesti unionissa tehtyjen esteettömässä muodossa olevien kappaleiden.
 Ehdotettu asetus on myös vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevasta Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksesta, jäljempänä ’vammaisyleissopimus’, johtuvien velvoitteiden mukainen. Vammaisyleissopimus on sitonut EU:ta tammikuusta 2011 neuvoston päätöksen 2010/48/EY
 5
 mukaisesti. Vammaisyleissopimuksessa vahvistetut määräykset ovat näin olleen tulleet osaksi unionin oikeusjärjestystä. Vammaisyleissopimukseen on kirjattu tiedonsaantioikeus ja vammaisten ihmisten oikeus osallistua kulttuurielämään yhdenvertaisesti muiden kanssa. Sen 30 artiklassa edellytetään, että sopimuksen osapuolet toteuttavat tarvittavat toimenpiteet kansainvälisen oikeuden mukaisesti, jotta varmistetaan, että teollis- ja tekijänoikeuksia suojaavalla lainsäädännöllä ei muodosteta kohtuutonta tai syrjivää estettä vammaisten ihmisten kulttuuriaineiston saannille. Euroopan unionin alustavaa kertomusta koskevissa loppupäätelmissään
 6
 , jotka vammaisten henkilöiden oikeuksia käsittelevä Yhdistyneiden kansakuntien komitea hyväksyi 4. syyskuuta 2015, kannustettiin unionia toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet Marrakeshin sopimuksen panemiseksi täytäntöön mahdollisimman pian.
 •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa
 Ehdotettu asetus liittyy tietyn tekijänoikeudella suojatun sisällön esteettömässä muodossa olevien kappaleiden vaihtoon unionin ja Marrakeshin sopimuksen osapuolina olevien kolmansien maiden välillä. Yhdessä direktiivin [...] kanssa sillä näin ollen pannaan Marrakeshin sopimus täytäntöön unionin lainsäädännössä. Ehdotettu asetus on ensimmäinen EU-säädös, jolla otetaan käyttöön nimenomaan esteettömissä muodoissa olevien kappaleiden kansanvälistä vaihtoa edunsaajahenkilöiden hyväksi koskevia säännöksiä.
 •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa
 Ehdotetulla asetuksella täytetään yhdessä direktiivin [...] kanssa unionin sitoumukset ja velvoitteet, jotka koskevat vammaisten osallistumista yhteiskuntaan, kuten edellä on kuvattu. Se on yhdenmukainen EU:n muun lainsäädännön ja politiikan kanssa tällä alalla.
 2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE
 •Oikeusperusta
 Ehdotuksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artikla.
 •Suhteellisuusperiaate
 Unionin on noudatettava Marrakeshin sopimuksen mukaisia kansainvälisiä velvoitteitaan. Tällä asetuksella pannaan täytäntöön sopimukseen kuuluvat määräykset esteettömässä muodossa olevien kappaleiden vaihdosta sopimuksen osapuolina olevien kolmansien maiden kanssa. Tällaiset toimenpiteet voidaan toteuttaa ainoastaan unionin tasolla, sillä teosten ja muun suojatun aineiston esteettömässä muodossa olevien kappaleiden vaihto koskee teollis- ja tekijänoikeuksien kaupallisia näkökohtia. Tämän vuoksi asetus on ainoa soveltuva väline. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa ilmaistun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.
 •Toimintatavan valinta
 Ehdotettu sääntelytapa on asetus Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan mukaisesti.
 3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET
 •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset
 Ehdotetun asetuksen tarkoituksena on täyttää uusia kansainvälisiä velvoitteita unionin lainsäädännön osalta. Tämän vuoksi nykyisen eurooppalaisen lainsäädännön arvioinnilla ei ole tässä yhteydessä merkitystä eikä sitä myöskään edellytetä. Eurooppalaiseen lainsäädäntöön liittyvät, saatavilla olevat tiedot on kuitenkin otettu huomioon, erityisesti julkisten kuulemisten tulokset ja saatavilla oleva asiantuntijoiden antama panos.
 •Sidosryhmien kuuleminen
 Mitään erityistä sidosryhmäkuulemista ei toteutettu ehdotettua asetusta varten, koska sillä pannaan täytäntöön kansainvälisellä tasolla vahvistettuja säännöksiä. Laajaan julkiseen kuulemiseen, jonka komissio toteutti joulukuun 2013 ja maaliskuun 2014 välisenä aikana EU:n tekijänoikeussääntöjen uudelleentarkastelusta, sisältyi myös osuus, jossa käsiteltiin vammaisten eduksi toteutettavia rajoituksia ja poikkeuksia ja esteettömässä muodossa olevien teosten saantia ja liikkuvuutta ja jossa myös viitattiin Marrakeshin sopimukseen.
 7
 Muiden seikkojen ohella loppukäyttäjien, kuluttajien ja institutionaalisten käyttäjien näkemykset viittasivat siihen, että kansallisten poikkeuksien tai rajoitusten erot vaikeuttavat oikeusvarmuuden saamista kansallisen tekijänoikeuspoikkeuksen tai rajoituksen mukaisesti tehtyjen esteettömässä muodossa olevien kappaleiden viennissä tai tuonnissa. Institutionaaliset vastaajat katsoivat johdonmukaisesti, että Marrakeshin sopimuksella korjattaisiin nämä ongelmat tyydyttävällä tavalla. Oikeudenhaltijat ja yhteisvalvontajärjestöt katsoivat yleisesti, että unionin lainsäädännössä säädettyjen vapaaehtoisten poikkeuksien tai rajoituksien kansallisesta täytäntöönpanosta aiheutuvia ongelmia ei esiintynyt. Ne myös huomauttivat, että nykyisillä markkinamekanismeilla voidaan tehokkaasti vastata ongelmaan, joka koskee vammaisten esteetöntä teosten saantia. Loppukäyttäjät, kuluttajat tai institutionaaliset käyttäjät eivät olleet tästä samaa mieltä.
 •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö
 Tämän ehdotuksen valmistelun yhteydessä ei kerätty asiantuntijatietoa. Komissio otti huomioon vuonna 2013 direktiivin 2001/29/EY soveltamisesta tehdyn tutkimuksen
 8
 , jossa muun muassa arvioitiin kyseisen direktiivin 5 artiklan 3 kohdan b alakohdan vammaisia koskevaa vapaaehtoista poikkeusta tai rajoitusta.
 •Vaikutustenarviointi
 Ehdotetulla asetuksella vastataan Marrakeshin sopimuksesta johtuviin vaatimuksiin, jotka koskevat esteettömässä muodossa olevien kappaleiden vaihtoa kolmansien maiden kanssa, ja pyritään saattamaan unionin lainsäädäntö tältä osin sopimuksen mukaiseksi. Parempaa sääntelyä koskevissa EU:n suuntaviivoissa
 9
 ei edellytetä vaikutustenarvioinnin toteuttamista, kun komissiolla ei ole harkintavaltaa politiikan sisältöön.
 •Perusoikeudet
 Ehdotetulla asetuksella tuetaan vammaisten oikeutta hyötyä toimenpiteistä, joilla pyritään tukemaan riippumattomuutta, sosiaalista ja ammatillista integroitumista ja osallistumista yhteisön elämään, kuten on kirjattu Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ’perusoikeuskirja’, 26 artiklaan. Asetus kuvastaa myös vammaisyleissopimuksen mukaisia unionin sitoumuksia. Vammaisyleissopimuksella taataan vammaisille oikeus tiedon saantiin ja osallistumiseen kulttuuri-, talous- ja sosiaaliseen elämään yhdenvertaisesti muiden kanssa. Tämän vuoksi on perusteltua rajoittaa oikeudenhaltijoiden omistusoikeuksia, kun otetaan huomioon perusoikeuskirjan mukaiset unionin velvoitteet.
 10
 Tällä ehdotuksella olisi vähäinen vaikutus tekijänoikeuteen omistusoikeutena, sellaisena kuin se tunnustetaan perusoikeuskirjassa (17 artiklan 2 kohta).
 11
 Tässä yhteydessä on huomionarvoista, että direktiivillä [...] on otettu käyttöön pakollinen tekijänoikeutta koskeva poikkeus, joka hyödyttää tämän ehdotuksen edunsaajahenkilöitä. Näin ollen tämän asetuksen vaikutus on rajattu Marrakeshin sopimuksen osapuolina olevien kolmansien maiden kanssa tapahtuvan esteettömässä muodossa olevien kappaleiden vaihdon sääntelyyn.
 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET
 Ehdotus ei vaikuta unionin talousarvioon.
 5.LISÄTIEDOT
 •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt
 Komissio toteuttaa parempaa sääntelyä koskevien suuntaviivojen mukaisesti ja viimeistään viiden vuoden kuluttua asetuksen soveltamispäivästä asetuksen arvioinnin ja esittelee keskeiset havaintonsa sekä tarvittaessa ehdotuksia asetuksen muuttamiseksi Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle. Samalla tavoin komissio toteuttaa myös direktiivin [...] arvioinnin.
 •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset
 Ehdotuksen 1 artiklassa esitetään ehdotuksen aihe ja soveltamisala. Ehdotetulla asetuksella säännellään tekijänoikeudella ja lähioikeuksilla suojattujen tiettyjen teosten ja muun aineiston esteettömien kappaleiden vaihtoa unionin ja kolmansien maiden välillä Marrakeshin sopimuksen mukaisesti.
 Ehdotuksen 2 artiklassa annetaan käsitteiden ’teos tai muu aineisto’, ’edunsaajahenkilö’, ’esteettömässä muodossa oleva kappale’ ja ’hyväksytty yksikkö’ määritelmät ehdotetun asetuksen soveltamista varten.
 3 artiklaan sisältyy säännöksiä, jotka koskevat esteettömässä muodossa olevien kappaleiden vientiä unionista kolmansiin maihin.
 4 artiklaan sisältyy säännöksiä, jotka koskevat esteettömässä muodossa olevien kappaleiden tuontia kolmansista maista unioniin.
 5 artiklassa täsmennetään hyväksyttyjä yksiköitä koskevat velvoitteet, jotka niiden on täytettävä kun esteettömässä muodossa olevia kappaleita vaihdetaan kolmansien maiden kanssa.
 6 artiklassa vahvistetaan henkilötietojen suojeluun sovellettavat säännöt.
 7 artiklassa esitetään tämän asetuksen arviointijärjestelyt parempaa sääntelyä koskevien suuntaviivojen mukaisesti.
 8 artiklassa täsmennetään asetuksen voimaatulo ja 9 artiklassa sen ajallinen soveltaminen.
 2016/0279 (COD)
 Ehdotus
 EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS
 tekijänoikeudella ja lähioikeuksilla suojattujen tiettyjen teosten ja muun aineiston esteettömien kappaleiden rajatylittävästä vaihdosta unionin ja kolmansien maiden välillä sokeiden, heikkonäköisten tai muulla tavoin lukemisesteisten hyväksi
 EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
 ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan,
 ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
 sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
 noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä,
 sekä katsovat seuraavaa:
 (1)Sokeat, heikkonäköiset tai muulla tavoin lukemisesteiset henkilöt kohtaavat lukuisia kirjojen ja muun painetun aineiston saatavuuden esteitä. Kansainvälisellä tasolla on tunnustettu, että on tarpeen lisätä näiden henkilöiden saatavilla esteettömässä muodossa olevien teosten ja muun suojatun aineiston määrää ja parantaa niiden liikkuvuutta ja jakelua. Marrakeshin sopimus
 12
 julkaistujen teosten saatavuuden helpottamisesta sokeiden, heikkonäköisten tai muiden lukemisesteisten hyväksi, jäljempänä ’Marrakeshin sopimus’, allekirjoitettiin unionin puolesta 30 päivänä huhtikuuta 2014. Sopimuksessa edellytetään, että sopimuspuolet säätävät teollis- ja tekijänoikeuksien ja lähioikeuksien haltijoiden yksinoikeuksiin poikkeuksia tai rajoituksia, jotka koskevat tiettyjen teosten ja muun aineiston esteettömässä muodossa olevien kappaleiden tekemistä ja levittämistä sekä tällaisten esteettömässä muodossa olevien teosten rajatylittävää vaihtoa. Marrakeshin sopimuksen edunsaajia ovat sokeat, heikkonäköiset tai havaitsemis- tai lukemisesteiset henkilöt, dysleksia mukaan luettuna, joiden vamma estää heitä lukemasta painettuja teoksia samassa määrin kuin henkilöt, joilla ei ole vammaa, tai henkilöt, jotka fyysisen vamman vuoksi eivät kykene pitämään tai käsittelemään kirjaa taikka kohdistamaan tai siirtämään silmiään tavanomaisen lukemisen edellyttämällä tavalla.
 (2)Direktiivillä [...] pyritään panemaan täytäntöön Marrakeshin sopimuksen mukaiset unionin velvoitteet yhdenmukaisella tavalla, jotta voidaan parantaa esteettömässä muodossa olevien kappaleiden rajatylittävää saatavuutta ja niiden liikkuvuutta sisämarkkinoilla edunsaajahenkilöiden hyväksi. Direktiivissä edellytetään, että jäsenvaltiot säätävät pakollisen poikkeuksen tiettyihin unionin lainsäädännöllä yhdenmukaistettuihin oikeudenhaltijoiden oikeuksiin. Tämän asetuksen tavoitteena on panna täytäntöön Marrakeshin sopimukseen sisältyvät velvoitteet, jotka koskevat esteettömissä muodoissa olevien kappaleiden vientiä ja tuontia unionin ja sopimuksen osapuolina olevien kolmansien maiden välillä edunsaajahenkilöiden hyväksi, sekä vahvistaa tällaisen viennin ja tuonnin edellytykset. Tällaiset toimenpiteet voidaan toteuttaa ainoastaan unionin tasolla, sillä teosten ja muun aineiston esteettömässä muodossa olevien kappaleiden vaihto koskee teollis- ja tekijänoikeuksien kaupallisia näkökohtia. Tämän vuoksi asetus on ainoa soveltuva väline.
 (3)Tällä asetuksella olisi varmistettava, että teosten ja muun suojatun aineiston, kuten kirjojen, aikakausjulkaisujen, sanomalehtien, aikakauslehtien sekä muiden kirjoitusten, nuottilehtien ja muun painetun aineiston esteettömässä muodossa olevia kappaleita, jotka on tehty jossakin jäsenvaltioissa direktiivin [...] nojalla annettujen kansallisten säännösten mukaisesti, voidaan viedä kolmansiin maihin, jotka ovat Marrakeshin sopimuksen osapuolia. Esteettömiin muotoihin kuuluvat pistekirjoitus, suurikokoinen teksti, sopeutetut sähköiset kirjat, äänikirjat ja radiolähetykset. Unionin määrittämien hyväksyttyjen yksiköiden olisi toteutettava esteettömässä muodossa olevien kappaleiden jakelu, välittäminen tai saattaminen lukemisesteisten henkilöiden tai hyväksyttyjen yksiköiden saataviin kolmansissa maissa puhtaasti voittoa tavoittelemattomalta pohjalta.
 (4)Asetuksella olisi myös sallittava unionin edunsaajahenkilöiden ja unioniin asettautuneiden hyväksyttyjen yksiköiden toteuttama, Marrakeshin sopimuksen täytäntöönpanon mukaisesti tehtyjen esteettömässä muodossa olevien kappaleiden tuonti ja saanti kolmansista maista lukemisteisten henkilöiden hyväksi. Tällaisten esteettömässä muodossa olevien kappaleiden pitäisi voida liikkua sisämarkkinoilla samoin edellytyksin kuin direktiivin [...] mukaisesti unionissa tehtyjen esteettömässä muodossa olevien kappaleiden.
 (5)Jotta voidaan parantaa esteettömässä muodossa olevien kappaleiden saatavuutta ja estää teosten ja muun aineiston laiton levittäminen, hyväksyttyjen yksiköiden, jotka harjoittavat esteettömässä muodossa olevien kappaleiden jakelua tai saataviin saattamista, olisi noudatettava tiettyjä velvoitteita.
 (6)Kaikessa tämän asetuksen nojalla tapahtuvassa henkilötietojen käsittelyssä olisi kunnioitettava perusoikeuksia, myös Euroopan unionin perusoikeuskirjan 7 ja 8 artiklan mukaista oikeutta nauttia yksityis- ja perhe-elämän kunnioitusta ja oikeutta henkilötietojen suojaan, ja sen on tapahduttava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY
 13
 mukaisesti, jolla säännellään henkilötietojen käsittelyä, jota hyväksytyt yksiköt voivat toteuttaa tämän asetuksen puitteissa ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten, erityisesti jäsenvaltioiden nimeämien riippumattomien viranomaisten, valvonnassa.
 (7)Vammaisten henkilöiden oikeuksia koskeva Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimus, jäljempänä ’vammaisyleissopimus’, jonka sopimuspuoli EU on, taataan vammaisille oikeus tiedon saantiin ja osallistumiseen kulttuuri-, talous- ja sosiaaliseen elämään yhdenvertaisesti muiden kanssa. Vammaisyleissopimuksessa edellytetään, että sopimuksen osapuolet toteuttavat tarvittavat toimenpiteet kansainvälisen oikeuden mukaisesti, jotta varmistetaan, että teollis- ja tekijänoikeuksia suojaavalla lainsäädännöllä ei muodosteta kohtuutonta tai syrjivää estettä vammaisten ihmisten kulttuuriaineiston saannille.
 (8)Tässä asetuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja otetaan huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustetut periaatteet. Tätä asetusta olisi tulkittava ja sovellettava kyseisten oikeuksien ja periaatteiden mukaisesti,
 OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
 1 artikla
 Kohde ja soveltamisala
 Asetuksessa vahvistetaan säännöt tiettyjen teosten ja muun aineiston esteettömässä muodossa olevien kappaleiden vaihdolle unionin ja Marrakeshin sopimuksen osapuolina olevien kolmansien maiden välillä ilman oikeudenhaltijan lupaa sokeiden, heikkonäköisten tai muulla tavoin lukemisesteisten hyväksi.
 2 artikla
 Määritelmät
 Tässä asetuksessa tarkoitetaan
 (1)’teoksella tai muulla aineistoilla’ tekijänoikeudella ja lähioikeuksilla suojattuja ja julkaistuja tai muutoin laillisesti yleisön saataville saatettuja teoksia kirjojen, aikakausjulkaisujen, sanomalehtien, aikakauslehtien tai muiden kirjoitusten, myös nuottilehtien, muodossa niihin liittyvine kuvituksineen missä tahansa esitysmuodossa, myös äänimuodossa, kuten äänikirjoina;
 (2)’edunsaajahenkilöllä’
 (a)sokeaa henkilöä,
 (b)heikkonäköistä henkilöä, jonka näköä ei voida parantaa siinä määrin, että hänen näkönsä olennaisilta osin vastaisi sellaisen henkilön näköä, joka ei ole tällä tavoin heikkonäköinen,
 (c)henkilöä, joka on havaitsemis- tai lukemisesteinen, dysleksia mukaan luettuna, ja joka tämän seurauksena ei voi lukea painettuja teoksia samassa määrin kuin henkilö, jolla ei ole estettä tai vammaa, tai
 (d)henkilöä, joka ei fyysisen vamman vuoksi muutoin kykene pitämään tai käsittelemään kirjaa taikka kohdistamaan tai liikuttamaan silmiään siinä määrin kuin lukeminen tavanomaisesti edellyttää;
 (3)’esteettömässä muodossa olevalla kappaleella’ teoksen tai muun aineiston muulla tavalla tai muussa muodossa tehtyä kappaletta, joka on edunsaajahenkilön saatavilla siten, että hän voi käyttää teosta yhtä helposti ja vaivattomasti kuin henkilö, joka ei ole heikkonäköinen tai millään muulla 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla vammainen;
 (4)’hyväksytyllä yksiköllä’ organisaatiota, joka tarjoaa edunsaajahenkilöille palveluja koulutuksen, opettajakoulutuksen, yksilöllisesti mukautetun lukemisen tai tiedonsaannin alalla päätoimintanaan tai yhtenä päätoiminnoistaan tai yleishyödyllisistä tehtävistään voittoa tavoittelemattomalta pohjalta.
 3 artikla
 Esteettömässä muodossa olevien kappaleiden vienti kolmansiin maihin
 Jäsenvaltioon asettautunut hyväksytty yksikkö voi jaella, välittää tai saattaa edunsaajahenkilöiden tai Marrakeshin sopimuksen osapuolena olevaan kolmanteen maahan asettautuneen hyväksytyn yksikön saataviin esteettömässä muodossa olevan kappaleen, joka on valmistettu direktiivin [...] nojalla annetun kansallisen lainsäädännön mukaisesti.
 4 artikla
 Esteettömässä muodossa olevien kappaleiden tuonti kolmansista maista
 Edunsaajahenkilö tai jäsenvaltioon asettautunut hyväksytty yksikkö voi tuoda tai muutoin hankkia tai tuoda saatavilleen ja sen jälkeen käyttää direktiivin [...] nojalla annetun kansallisen lainsäädännön mukaisesti esteettömässä muodossa olevaa kappaletta, jonka Marrakeshin sopimuksen osapuolena olevaan kolmanteen maahan asettautunut hyväksytty yksikkö on jaellut, välittänyt tai saattanut edunsaajahenkilöiden tai hyväksyttyjen yksiköiden saataviin.
 5 artikla
 Hyväksyttyjen yksiköiden velvoitteet
 1.Jäsenvaltioon asettautuneen hyväksytyn yksikön, joka toteuttaa 3 ja 4 artiklassa tarkoitettuja toimia, on varmistettava, että se
 (a)jakelee, välittää ja tarjoaa saataviin esteettömässä muodossa olevia kappaleita ainoastaan edunsaajahenkilöille tai muille hyväksytyille yksiköille;
 (b)toteuttaa aiheelliset toimet, joilla ehkäistään esteettömässä muodossa olevien kappaleiden laitonta jäljentämistä, jakelua, välittämistä ja saataviin tarjoamista;
 (c)osoittaa asianmukaista huolellisuutta ja pitää kirjaa käsittelemistään teoksista ja muista aineistosta ja niiden esteettömässä muodossa olevista kappaleista; sekä
 (d)julkaisee ja päivittää, tarvittaessa omalla verkkosivustollaan, tietoja tavasta, jolla se noudattaa a–c alakohdassa vahvistettuja velvoitteita.
 2.Jäsenvaltioon asettautuneen hyväksytyn yksikön, joka toteuttaa 3 ja 4 artiklassa tarkoitettuja toimia, on pyynnöstä toimitettava seuraavat tiedot kaikille edunsaajahenkilöille tai oikeudenhaltijoille:
 (a)luettelo teoksista ja muusta aineistosta, joista sillä on esteettömässä muodossa olevia kappaleita ja tarjoilla olevista muodoista; ja
 (b)niiden hyväksyttyjen yksiköiden nimi ja yhteystiedot, joiden kanssa se on harjoittanut esteettömässä muodossa olevien kappaleiden vaihtoa 3 ja 4 artiklan nojalla.
 6 artikla
 Henkilötietojen suoja
 Tämän asetuksen puitteissa tapahtuvan henkilötietojen käsittelyn on tapahduttava direktiivin 95/46/EY mukaisesti.
 7 artikla
 Tarkastelu
 Komissio toteuttaa aikaisintaan [viiden vuoden kuluttua asetuksen soveltamispäivästä] tämän asetuksen arvioinnin ja esittelee Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle keskeiset havaintonsa sekä tarvittaessa ehdotuksia tämän asetuksen muuttamiseksi.
 Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle arviointikertomuksen laadintaa varten tarvittavat tiedot.
 8 artikla
 Voimaantulo
 Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
 9 artikla
 Soveltamisaika
 Tätä asetusta sovelletaan [päivästä, johon mennessä direktiivi [...] on saatettava osaksi kansallista lainsäädäntöä].
 Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
 Tehty Brysselissä
 Euroopan parlamentin puolesta
 Neuvoston puolesta
 Puhemies
 Puheenjohtaja
 (1)
 Neuvoston päätös 2014/221/EU, annettu 14. huhtikuuta 2014, julkaistujen teosten saatavuuden helpottamisesta sokeiden, heikkonäköisten tai muulla tavoin lukemisesteisten hyväksi koskevan Marrakeshin sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta (EVUL L 115, 17.4.2014, s. 1.).
 (2)
 LISU for the Royal National Institute of Blind People (RNIB), ”Availability of accessible publications - 2011 update”, lokakuu 2011.
 (3)
 Catherine Meyer-Lereculeur ”Exception ’handicapʼ au droit d’auteur et développement de l’offre de publications accessibles à l’ère numérique”, toukokuu 2013.
 (4)
 Nämä luvut kuvaavat joidenkin – mutta eivät kaikkien – esteettömien muotojen saatavuutta.
 (5)
 Neuvoston päätös 2010/48/EY, tehty 26. marraskuuta 2009, vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta (EUVL L 23, 27.1.2010, s. 35).
 (6)
 CRPD/C/EU/CO/1, saatavilla: http://tbinternet.ohchr.org/Treaties/CRPD/Shared%20Documents/EUR/CRPD_C_EU_CO_1_21617_E.doc.
 (7)
 Report on the responses to the Public Consultation on the Review of the EU Copyright Rules, heinäkuu 2014, s. 61–63. http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2013/copyright-rules/index_en.htm
 (8)
 ”Study on the application of Directive 2001/29/EC on copyright and related rights in the information society”, joulukuu 2013, De Wolf and partners, saatavilla: http://ec.europa.eu/internal_market/copyright/docs/studies/131216_study_en.pdf , p. 417 et seq.
 (9)
 SWD(2015) 111 final.
 (10)
 Perusoikeuskirjan 52 artiklan 1 kohdassa sallitaan rajoitukset, joilla puututaan perusoikeuskirjassa tunnustettujen vapauksien harjoittamiseen. Tällaiset rajoitukset on i) annettava lailla ja ii) niissä on noudatettava kyseisten oikeuksien ja vapauksien keskeistä sisältöä. Lisäksi näitä rajoituksia iii) koskee suhteellisuusperiaate ja niitä voidaan säätää ainoastaan, jos ne ovat välttämättömiä ja vastaavat tosiasiallisesti unionin tunnustamia yleisen edun mukaisia tavoitteita tai tarvetta suojella muiden henkilöiden oikeuksia ja vapauksia.
 (11)
 EUVL C 83, 30.3.2010, s. 389–403.
 (12)
 Neuvoston päätös 2014/221/EU, annettu 14 päivänä huhtikuuta 2014, julkaistujen teosten saatavuuden helpottamista sokeiden, heikkonäköisten tai muulla tavoin lukemisesteisten hyväksi koskevan Marrakeshin sopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta (EUVL L 115, 17.4.2014, s. 1.)
 (13)
 Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/46/EY, annettu 24 päivänä lokakuuta 1995, yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31).


text:
 6.12.2012
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 334/31
 A TANÁCS 1153/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2012. december 3.)
 a Kínai Népköztársaságból származó puhított bőr behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről
 AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból származó dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 9. cikke (4) bekezdésére és 11. cikke (2) bekezdésére,
 tekintettel az Európai Bizottság (a továbbiakban: a Bizottság) által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
 mivel:
 A. AZ ELJÁRÁS
 1. Hatályos intézkedések
 (1)
 (1) Dömpingellenes vizsgálatot (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat) követően a Tanács az 1338/2006/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína vagy az érintett ország) származó, a jelenleg a 4114 10 10 és a 4114 10 90 KN-kódok alá besorolt puhított bőr behozatalára (a továbbiakban: a végleges dömpingellenes intézkedések). Az intézkedések formája egy 58,9 %-os ad valorem vám volt.
 2. Hatályvesztési felülvizsgálat iránti kérelem
 (2)
 A hatályos végleges dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (3) közzétételét követően a Bizottsághoz 2011. június 14-én kérelem érkezett az intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálata iránt. A kérelmet a UK Leather Federation (a továbbiakban: a kérelmező) nyújtotta be, amely a puhított bőr teljes uniós gyártásának több mint 50 %-át képviseli.
 (3)
 A benyújtott kérelem azon alapult, hogy a végleges dömpingellenes intézkedések lejárta valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot ért károkozás folytatását eredményezné.
 3. A hatályvesztési felülvizsgálat megindítása
 (4)
 Miután a Bizottság a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapította, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a lejárati felülvizsgálat megindításához, 2011. szeptember 13-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (4) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti lejárati felülvizsgálat megindítását.
 4. A vizsgálat
 4.1. Felülvizsgálati időszak és figyelembe vett időszak
 (5)
 A dömping folytatódására vonatkozó vizsgálat a 2010. július 1. és 2011. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: a felülvizsgálati időszak) terjedt ki. A károkozás valószínű folytatódásának értékelése szempontjából fontos tendenciák vizsgálata a 2008. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki.
 4.2. A vizsgálatban érintett felek
 (6)
 A Bizottság a hatályvesztési felülvizsgálat megindításáról hivatalosan értesítette a kérelmezőt, az egyéb ismert uniós gyártókat, az érintett ország exportáló gyártóit, a független importőröket, az ismert érintett uniós felhasználókat, valamint a kiviteli ország képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, és szóbeli meghallgatást kérjenek.
 (7)
 Tekintettel az uniós gyártók, az érintett országbeli exportáló gyártók, valamint a független importőrök nagy számára, az alaprendelet 17. cikkének megfelelően a Bizottság célszerűnek ítélte annak megvizsgálását, hogy kell-e mintavételt alkalmazni. A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – az alaprendelet 17. cikke szerint felkérte az említett feleket, hogy a felülvizsgálat megindítását követő 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben előírt információkat.
 (8)
 Az uniós gyártókra mintavételt alkalmaztak, és három ismert uniós gyártóból két csoportot vizsgáltak.
 (9)
 A Bizottság kapcsolatba lépett hat ismert kínai gyártóval. A hat vállalat közül azonban egy sem működött együtt a vizsgálatban.
 (10)
 Ami az importőröket illeti, 35 független uniós puhítottbőr-importőrt azonosítottak és kértek fel arra, hogy szolgáltassanak információkat a mintavételhez. Közülük csak kettő jelezte, hogy együtt kíván működni a jelenlegi felülvizsgálatban. Ezért a független importőrökkel kapcsolatban nem volt szükség mintavételre.
 (11)
 A Bizottság kérdőívet küldött valamennyi ismert érintett félnek és azoknak, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek. Kitöltött kérdőív az uniós gyártók két mintába felvett csoportjától és két együttműködő, független importőrtől érkezett vissza. Egy kínai exportáló gyártó sem működött együtt a felülvizsgálatban, és a vizsgálat során az érintett fogyasztói szervezetek egyike sem szolgáltatott információt a Bizottság számára, vagy jelentkezett nála.
 (12)
 A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, melyet szükségesnek tartott ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő károkozás folytatódásának a valószínűségét és az uniós érdeket. A következő érdekelt felek telephelyein került sor ellenőrző látogatásra:
 —
 Hutchings & Harding Ltd, Cambridge, Egyesült Királyság, valamint
 —
 Marocchinerie e Scamoscerie Italiane Spa, Torinó, Olaszország.
 B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
 (13)
 A jelen felülvizsgálatban érintett termék megegyezik az eredeti vizsgálatban meghatározott termékkel, amely a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 4114 10 10 és a 4114 10 90 KN-kód alá sorolt puhított bőr, illetve samoa kombinációval kikészített bőr, kiszabva is, beleértve a crust puhított bőrt és a crust samoa kombinációval kikészített bőrt (a továbbiakban:az érintett termék).
 (14)
 A vizsgálat megerősítette, hogy az eredeti vizsgálathoz hasonlóan az érintett termék, valamint a Kínában gyártott és a kínai belföldi piacon értékesített termékek, továbbá az uniós gyártók által előállított és az Unióban értékesített termékek alapvető fizikai és műszaki jellemzői, valamint felhasználása megegyezik, ezért az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek minősülnek.
 C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE
 (15)
 Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a meglévő intézkedések hatályvesztése a dömping valószínű folytatódásához vezetne-e.
 1. Előzetes megjegyzések
 (16)
 A fenti (9) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően a hat megkeresett kínai exportáló gyártó egyike sem működött együtt a vizsgálatban, így a dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó megállapításokat az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre kellett alapozni, különös tekintettel a kérelmező által benyújtott információkra, beleértve a felülvizsgálati kérelemben szereplő információkat és a statisztikai adatokat.
 2. Dömpingelt behozatal a felülvizsgálati időszakban
 2.1. Analóg ország
 (17)
 Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának rendelkezései értelmében a rendes értéket egy piacgazdasági berendezkedésű, megfelelő harmadik ország (a továbbiakban: az analóg ország) árai vagy számtanilag képzett rendes értéke, vagy pedig az analóg ország által más országok (beleértve az Uniót is) esetében alkalmazott ár alapján kell megállapítani, illetve, ha ez nem lehetséges, bármilyen más elfogadható alapon megállapítható, ideértve a hasonló termékért az Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat is, és azt szükség esetén megfelelően módosítani kell úgy, hogy magában foglaljon egy ésszerű haszonkulcsot is.
 (18)
 Az eredeti vizsgálatban a rendes érték megállapításához az USA szolgált analóg országként. Az akkoriban az USA-ban működő egyetlen puhítottbőr-gyártó azóta bezárta gyártó üzemét. Azóta a puhított bőrt egy törökországi közös vállalattól importálja. Mivel ennek megfelelően az USA-ban már nincs jelentős puhítottbőr-előállítás, a Bizottság a jelen felülvizsgálat megindításáról szóló értesítésben Új-Zélandot, Törökországot vagy Indiát kívánta analóg országként figyelembe venni. Kapcsolatba lépett a lehetséges analóg országokban (Új-Zéland, Törökország és India) működő gyártókkal, de egyik sem jelezte együttműködési szándékát.
 (19)
 Az analóg országban működő gyártók együttműködésének hiányában a rendes értéket az Indiából származó uniós behozatalok átlagárára vonatkozó információk alapján határozták meg a felülvizsgálati időszakra vonatkozó Eurostat importstatisztikai adatok lapján (az Unióba irányuló behozatalok közül az Indiából származó a legnagyobb mértékű). A kínai exportáló gyártók együttműködésének hiányában az exportárat a Kínából származó uniós behozatalok átlagárára vonatkozó információk alapján határozták meg a felülvizsgálati időszakra vonatkozó Eurostat importstatisztikai adatok lapján. Ennek alapján a dömpingkülönbözetet az Indiából származó uniós behozatalok átlagárainak (rendes érték) és a kínai behozatalok átlagárainak (exportár) különbözetében állapították meg. E dömpingszámítás eredményeképpen 64 %-os dömpingkülönbözetet állapítottak meg.
 2.2. A behozatal alakulása az intézkedések esetleges hatályvesztése esetén
 (20)
 A dömping felülvizsgálati időszak során történő fennállásának elemzése mellett azt is megvizsgálták, hogy az intézkedések hatályvesztése esetén mennyire valószínű a dömping folytatódása. Minthogy egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt a jelen vizsgálatban, az alábbi következtetések az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre, vagyis a felülvizsgálati kérelemben szereplő információkra, a kérelmező által szolgáltatott adatokra és az Eurostat-adatokra támaszkodnak.
 (21)
 Ebben az összefüggésben az alábbiakat elemezték: a Kínából származó behozatal alakulása, az exportáló gyártók gyártási és szabad kapacitása, valamint az uniós piac vonzereje az árak és a mennyiségek tekintetében.
 (22)
 Az alábbi (32) preambulumbekezdéssel összhangban a Kínából származó behozatalok felülvizsgálati időszakban tekintett árainak és az uniós gazdasági ágazat árainak összehasonlítása jelentős (51,6 %-os) áralákínálást mutat. Az uniós piac mind az árakat, mind a mennyiségeket illetően továbbra is vonzó a kínai exportáló gyártók számára. Ezt csak erősíti az a tény, hogy Kína az intézkedések bevezetése óta, amikortól fogva a kínai behozatalok csökkenést mutattak, jelentős gyártási kapacitással rendelkezik. Kína e termék tekintetében már az intézkedések bevezetését megelőzően is megháromszorozta uniós piaci részesedését, a 2001. évi 10,7 %-ról 2004-re 31,7 %-ra növelve azt. Ehhez járul, hogy az Unióba irányuló kínai kivitelek árai továbbra is magasabbak az egyes más harmadik országok piacain megjelenő áraknál, ami vonzóvá teszi az uniós piacot a kínai exportáló gyártók számára.
 (23)
 A fenti elemzés arra mutat rá, hogy a Kínából származó behozatal továbbra is dömpingelt áron, nagyon magas dömpingkülönbözet mellett jut el az uniós piacra. Különös tekintettel az uniós árszintek elemzésére, valamint a Kínában rendelkezésre álló kapacitásokra, megállapítható, hogy az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén fennáll a dömping folytatódásának valószínűsége.
 D. KÁROKOZÁS
 1. Az uniós gazdasági ágazat
 (24)
 Az Unióban a hasonló terméket három vállalat(csoport) gyártja. Közülük kettőt a kérelmező képvisel; ezek egyesült királyságbeli, illetve olaszországi székhellyel rendelkeznek, míg gyártási tevékenységük egy része Lengyelországba, illetve Romániába van kihelyezve. A harmadik gyártó olaszországi székhellyel rendelkezik, és támogatja a kérelmet. A többi puhítottbőr-gyártó az értesülések szerint gyártási üzemét az eredeti intézkedések 2006-ban történt bevezetése óta bezárta.
 (25)
 Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében vett teljes uniós gyártást a mintába felvett uniós gyártók által visszaküldött kitöltött kérdőívek, valamint a reprezentativitás-vizsgálati/mintavételi eljárásban részt vevő harmadik gyártó által megküldött alapvető makroadatok alapján határozták meg. Ezen vállalatok képezik az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot (a továbbiakban: uniós gazdasági ágazat). A mintába felvett két gyártó az uniós gyártás 80 %-át teszi ki.
 (26)
 Mivel a mikrogazdasági kárra vonatkozó mutatók kizárólag két vállalat adatain alapulnak, ezek az adatok az alaprendelet 19. cikke szerinti bizalmas kezelése érdekében indexált formában szerepelnek.
 2. Felhasználás az uniós piacon
 (27)
 Az uniós felhasználás az uniós gazdasági ágazat uniós piacon megvalósult értékesítéseinek volumene és az Eurostattól származó importadatok alapján került meghatározásra.
 (28)
 Figyelembe kell venni továbbá, hogy 2010 óta jelentős mennyiségű alacsony árú export puhított bőr érkezett Spanyolországon keresztül az Unió többi országába (a piaci részesedés mintegy 31 %-a). Ehhez járul, hogy Spanyolországban teljesen megszűnt a hasonló termék gyártása, és a Spanyolországból származó puhított bőrnek az Unió többi országába irányuló értékesítései meghaladják a behozatalt. Ezen mennyiségeket szintén beszámították a felhasználási adatok meghatározásakor. 2008 és a felülvizsgálati időszak között az uniós felhasználás 26 %-kal növekedett; a legerősebb növekedés 2009 és 2010 között volt tapasztalható.
 1. táblázat
 2008
 2009
 2010
 Felülvizsgálati időszak
 Összes uniós fogyasztás (1 000 négyzetlábban) (5)
 22 107
 22 300
 28 434
 27 827
 Index (2008 = 100)
 100
 101
 129
 126
 3. A Kínából származó behozatal
 a) Volumen és piaci részesedés
 (29)
 A 2006-os intézkedések bevezetését követően a kínai import jelentősen visszaesett, és a felülvizsgálati időszak alatti kb. 4 %-os piaci részesedéssel jelenleg is inkább korlátozott. Egyben a figyelembe vett időszakban a Kínából származó behozatalok volumene 9 %-kal nőtt, és a felülvizsgálati időszak alatt elérte az 1 103 330 négyzetláb értéket. Ugyanakkor a kínai importok nem növekedtek az uniós fogyasztást követő mértékben, és a kínai importok piaci részesedése is csökkent a figyelembe vett időszak alatt.
 2. táblázat
 2008
 2009
 2010
 Felülvizsgálati időszak
 Az érintett országból származó behozatal volumene (1 000 négyzetlábban) (6)
 1 010,00
 786,67
 883,33
 1 103,33
 Index (2008 = 100)
 100
 78
 87
 109
 Az érintett országból származó behozatal piaci részesedése (6)
 5 %
 4 %
 3 %
 4 %
 b) Árak
 i.
 Az árak alakulása
 (30)
 A figyelembe vett időszakban a kínai behozatalok átlagárai ingadoztak. A 2008-as évvel összehasonlítva az árak 2009-ben először növekedtek, majd 2010-ben 13 %-kal csökkentek, mígnem a felülvizsgálati időszak alatt ismét a 2008. évi szintre tértek vissza.
 3. táblázat
 2008
 2009
 2010
 Felülvizsgálati időszak
 Az érintett országból származó behozatalok ára (EUR/négyzetláb) (7)
 0,45
 0,61
 0,39
 0,46
 Index (2008 = 100)
 100
 136
 87
 102
 ii.
 Áralákínálás
 (31)
 Az áralákínálás elemzésének céljából az uniós gazdasági ágazat uniós piacon, független vevők részére történő értékesítéseinek átlagárait a kínai exportőrök ezeknek megfeleltethető CIF-árainak súlyozott átlagával hasonlították össze. Az uniós gazdasági ágazat eladási árait e célból a gyártelepi árszinthez igazították, különösen a hitelköltségek, a szállítási költségek, a csomagolási és a jutalékköltségek tekintetében. A Kínából származó behozatalok CIF-árait az Eurostattól kérték be, majd a vámkezeléssel kapcsolatos költségek – pl. vártarifa és a behozatal utáni költségek (kirakodási ár) – felszámítása érdekében kiigazították azokat.
 (32)
 Az összehasonlítás azt mutatta, hogy a felülvizsgálati időszakban az érintett termék behozatala az uniós gazdasági ágazat áraihoz képest körülbelül 51,6 %-os áralákínálással történt.
 4. Az uniós ágazat gazdasági helyzete
 (33)
 Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a dömpingelt import uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata magában foglalta valamennyi olyan gazdasági tényező és index értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
 (34)
 A károkozás elemzése céljából a következő két szinten került sor kármutatók meghatározására:
 —
 A makrogazdasági mutatókat (gyártás, kapacitás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, átlagos egységárak, a dömpingkülönbözetek nagysága, valamint a korábbi dömping hatásaiból való kilábalás) az uniós gazdasági ágazat egészének szintjén, a mintavételbe felvett vállalatok által visszaküldött kitöltött kérdőívekből nyert információk, valamint a harmadik uniós gyártótól érkezett makroadatok alapján értékelték.
 —
 A mikrogazdasági mutatókat (készletek, bérek, termelékenység, a beruházások megtérülése, pénzforgalom, tőkebevonási képesség és beruházások) a mintába felvett vállalatok által visszaküldött kitöltött kérdőívekből nyert és megfelelő mértékben ellenőrzött információk alapján elemezték. Ezen információk az egész uniós gazdasági ágazat vonatkozásában reprezentatívnak tekintendők. Mivel ezek a mutatók kizárólag két vállalattal kapcsolatosak, az alaprendelet 19. cikkében foglalt bizalmas adatkezelés miatt a pontos adatok nem tehetők nyilvánossá, és az alábbiakban csak indexált formában szerepelnek.
 a) Makrogazdasági mutatók
 4.1. Gyártás
 (35)
 Az uniós gyártás 2008 óta folyamatosan csökkent, míg végül a 2008. évhez képest 12 %-kal alacsonyabb értékkel a felülvizsgálati időszakban elérte mélypontját, holott a fogyasztás ugyanezen az időszakban 26 %-kal nőtt.
 4. táblázat
 2008
 2009
 2010
 Felülvizsgálati időszak
 Gyártás (1 000 négyzetlábban) (8)
 7 659
 7 223
 7 100
 6 753
 Index (2008 = 100)
 100
 94
 93
 88
 4.2. Gyártási kapacitás és kapacitáskihasználási ráták
 (36)
 2008 és a felülvizsgálati időszak között a gyártási kapacitás változatlan maradt. Miközben a kapacitáskihasználás szintje már 2008-ban is alacsony volt, a gyártás 2008 és a felülvizsgálati időszak közötti visszaesése azt eredményezte, hogy a kapacitáskihasználás további 7 százalékponttal csökkent 2008 és a felülvizsgálati időszak között.
 5. táblázat
 2008
 2009
 2010
 Felülvizsgálati időszak
 Gyártási kapacitás (1 000 négyzetlábban) (9)
 13 290
 13 290
 13 290
 13 290
 Index (2008 = 100)
 100
 100
 100
 100
 Kapacitáskihasználás (9)
 58 %
 54 %
 53 %
 51 %
 Index (2008 = 100)
 100
 94
 93
 88
 4.3. Értékesítési volumen
 (37)
 Az uniós gazdasági ágazat uniós piacon, független vevők számára megvalósított értékesítései 2008 és 2009 között 5 %-kal emelkedtek, majd 2010-ben 2 %-kal csökkentek, míg a felülvizsgálati időszak alatt ismét megnövekedtek. Összességében az értékesítések 9 %-kal növekedtek a figyelembe vett időszakban.
 6. táblázat
 2008
 2009
 2010
 Felülvizsgálati időszak
 Független vevők számára történő uniós értékesítés volumene (1 000 négyzetlábban) (10)
 5 144
 5 393
 5 324
 5 627
 Index (2008 = 100)
 100
 105
 103
 109
 4.4. Piaci részesedés
 (38)
 2008 és 2009 között az uniós gazdasági ágazat csaknem 1 %-kal növelni tudta a 2008. évi alacsony, 23 %-os piaci részesedését, mielőtt piaci részesedése 4 százalékponttal csökkenve 20 %-ra esett volna vissza a felülvizsgálati időszak alatt.
 7. táblázat
 2008
 2009
 2010
 Felülvizsgálati időszak
 Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése (11)
 23 %
 24 %
 19 %
 20 %
 Index (2008 = 100)
 100
 104
 80
 87
 4.5. Növekedés
 (39)
 2008 és a felülvizsgálati időszak között, míg az uniós fogyasztás 26 %-kal növekedett, az uniós gyártók értékesítési volumene az uniós piacon mindössze 9 %-kal nőtt, piaci részesedésük pedig 3 százalékponttal csökkent. Következésképpen az uniós gyártók csak kevéssé tudták kihasználni a piacnövekedés előnyeit.
 4.6. Foglalkoztatás
 (40)
 A foglalkoztatásban 2008 és 2009 között bekövetkezett első jelentős, 9 %-os csökkenést követően az uniós gazdasági ágazat foglakoztatási szintje tovább esett. A 2008. évi 74 foglalkoztatottból a felülvizsgálati időszak alatt csak 59 foglalkoztatott maradt, ami átlag 19 %-os csökkenést jelent.
 8. táblázat
 2008
 2009
 2010
 Felülvizsgálati időszak
 Az érintett termékkel kapcsolatos foglalkoztatás (foglalkoztatottak száma) (12)
 74
 67
 62
 59
 Index (2008 = 100)
 100
 91
 84
 81
 4.7. Termelékenység
 (41)
 Az uniós gazdasági ágazat munkaerő-állományának termelékenysége – teljesítmény/foglalkoztatottak/év alapon számolva – 2008 és a felülvizsgálati időszak között 9 %-kal nőtt. Ez azt a tényt tükrözi vissza, hogy a foglalkoztatás gyorsabb csökkenést mutatott, mint a termelés.
 9. táblázat
 2008
 2009
 2010
 Felülvizsgálati időszak
 Termelékenység (négyzetláb/alkalmazott) (13)
 104 031
 107 536
 114 512
 113 655
 Index (2008 = 100)
 100
 103
 110
 109
 4.8. Értékesítési árak és a belföldi árakat befolyásoló tényezők
 (42)
 Az uniós gazdasági ágazat értékesítési egységárai 2008 és a felülvizsgálati időszak között nem változtak. A fentiek szerint a kínai dömpingelt behozatalok jelentős mértékben az uniós gazdasági ágazat árai alá kínáltak. Ugyanakkor az árszínvonal fenntartása az uniós gazdasági ágazat piaci részesedésének rovására ment.
 10. táblázat
 2008
 2009
 2010
 Felülvizsgálati időszak
 Uniós piaci egységár (EUR/négyzetláb) (14)
 1,01
 0,97
 1,01
 1,01
 Index (2008 = 100)
 100
 96
 100
 100
 4.9. A dömpingkülönbözet nagysága
 (43)
 A kínai import mennyiségét, piaci részesedését és árait tekintve a tényleges dömpingkülönbözet uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.
 4.10. A korábbi dömping hatásaiból való kilábalás
 (44)
 A fentiekben vizsgált mutatók azt jelzik, hogy a dömpingellenes intézkedések 2006-os bevezetése ellenére az uniós gazdasági ágazat gazdasági és pénzügyi helyzete meglehetősen sérülékeny és veszélyeztetett maradt. Ennek megfelelően nem történt meg az előző dömping utáni helyreállás, és megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat továbbra is érzékenyen reagál az uniós piacon megjelenő bármilyen dömpingelt behozatalra.
 b) Mikrogazdasági mutatók
 4.11. Készletek
 (45)
 Az uniós gazdasági ágazat zárókészleteinek szintje jelentősen, 31 %-kal növekedett 2008 és a felülvizsgálati időszak között. A további elemzés lehetővé tette a készletmennyiségnek megfelelő termelési hónapok számának alakulására vonatkozó értékelés finomítását. Ebben a vonatkozásban a mintába felvett gyártók 2008-ben körülbelül öt hónapos termelésnek megfelelő mennyiséget (43 %) tartottak készleten, azonban a dömpingelt behozatal által kiváltott nyomás arra kényszerítette őket, hogy a felülvizsgálati időszakban több mint hét hónapos termelésnek megfelelő mennyiségre növeljék a készletet (ami a teljes évi termelés 63 %-ának felel meg). Ezért megerősítést nyert az a következtetés, amely szerint a készletek alakulása hátrányos helyzetre vall.
 11. táblázat
 2008
 2009
 2010
 Felülvizsgálati időszak
 Zárókészlet (négyzetlábban) (15)
 Bizalmas vállalati adatok
 Index (2008 = 100)
 100
 116
 135
 131
 4.12. Bérek
 (46)
 A munkavállalónkénti átlagbér 2008 és 2009, valamint 2010 és a felülvizsgálat időszak között nem változott. A 2009 és 2010 közötti 20 %-os ugrásszerű növekedés a mintába felvett két vállalat munkaerőköltségének – a foglalkoztatottság csökkenése ellenére bekövetkező – jelentős növekedéséből adódik.
 12. táblázat
 2008
 2009
 2010
 Felülvizsgálati időszak
 Éves munkaerőköltség/foglalkoztatott (1 000 EUR-ban) (16)
 Bizalmas vállalati adatok
 Index (2008 = 100)
 100
 100
 120
 120
 4.13. Befektetések
 (47)
 A mintába felvett vállalatoknak a hasonló termék gyártása terén megvalósított éves beruházásai 2008 és a felülvizsgálati időszak között 21 %-kal nőttek, és főként a karbantartást érintették. A 2010 és a felülvizsgálati időszak közötti ugrásszerű növekedés az egyik mintába felvett vállalat eszközbeszerzéseiből adódik.
 13. táblázat
 2008
 2009
 2010
 Felülvizsgálati időszak
 Nettó befektetések (EUR) (17)
 Bizalmas vállalati adatok
 Index (2008 = 100)
 100
 102
 72
 121
 4.14. Nyereségesség és a beruházások megtérülése
 (48)
 Az uniós gazdasági ágazat a figyelembe vett időszak egészében veszteséges volt. 2008 és a felülvizsgálati időszak között a veszteség (mind abszolút mértékben, mind a forgalom százalékában kifejezve) több mint kétszeresére nőtt.
 (49)
 Hasonlóképpen a beruházások megtérülése is negatív volt a figyelembe vett időszak egészében, és további 131 százalékponttal csökkent 2008 és a felülvizsgálati időszak között.
 14. táblázat
 2008
 2009
 2010
 Felülvizsgálati időszak
 Az uniós, független vevőknek történő értékesítés nettó nyeresége (a nettó értékesítés %-a) (18)
 Bizalmas vállalati adatok
 Index (2008 = 100)
 – 100
 –95
 –73
 – 203
 A beruházások megtérülése (nettó nyereség a beruházások nettó könyv szerinti értékének %-ában) (18)
 Bizalmas vállalati adatok
 Index (2008 = 100)
 – 100
 –95
 –73
 – 231
 4.15. Pénzforgalom és tőkebevonási képesség
 (50)
 Az operatív tevékenységekből származó nettó pénzforgalom negatív maradt a figyelembe vett időszak egészében, és közel 300 százalékponttal csökkent 2008 és a felülvizsgálati időszak között.
 15. táblázat
 2008
 2009
 2010
 Felülvizsgálati időszak
 Pénzáramlás (EUR) (19)
 Bizalmas vállalati adatok
 Index (2008 = 100)
 – 100
 – 115
 –77
 – 398
 (51)
 Nem volt arra utaló jel, hogy az uniós ágazat a tőkebevonás terén nehézségekbe ütközött volna.
 c) A dömpingelt behozatal és más tényezők hatása
 4.16. A dömpingelt behozatalok hatása
 (52)
 Az intézkedések bevezetését követően a kínai import jelentősen visszaesett, és a felülvizsgálati időszak alatti kb. 4 %-os piaci részesedéssel jelenleg is inkább korlátozott. Ezen behozatalok és az uniós gazdasági ágazat árai közötti összehasonlítás ugyanakkor jelentős (51,6 %-os) áralákínálást mutat. Mivel a puhított bőr szabványosított termék, a termék köre igen korlátozott, és a kínai áruk minőségüket tekintve hasonlóak az európaiakhoz, a kínai importok viszonylag kis piaci részesedése a jelentős áralákínálással együtt arra utal, hogy ezek a behozatalok jelentős hatást gyakorolnak az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
 4.17. Egyéb országokból származó behozatalok
 (53)
 Jelentős behozatal érkezik Indiából, Törökországból és Új-Zélandról, valamint kis mennyiségben más országokból is, amelyek a felülvizsgálati időszak alatt összesen a piaci részesedés 46 %-át tették ki (a 2008. évi 60 %-kal szemben).
 (54)
 Az indiai behozatalok tekintetében megjegyzendő, hogy volumenük jelentős, és piaci részesedésük a 2008. évi 11 %-ról a felülvizsgálati időszakban 16 %-ra emelkedett. Ugyanezen időszak alatt az indiai behozatalok átlagárai némileg alatta maradtak az uniós gyártók átlagárainak. A jelentős mennyiséget és árkülönbséget figyelembe véve megállapítható, hogy az indiai behozatalok bizonyos mértékben hozzájárultak az uniós ágazat gazdasági helyzetének romlásához. Másrészt az indiai behozatalok árai több mint 60 %-kal magasabbak a kínai behozatalok árainál. Következésképpen kijelenthető, hogy ez az uniós gazdasági ágazat jelen helyzetére gyakorolt korlátozott hatás a kínai dömpingelt behozatalok valószínű növekedésével minden valószínűség szerint nem vetne véget a dömpingelt behozatalok és a károkozás között fennálló okozati összefüggésnek, és hogy az intézkedések visszavonása az uniós gazdasági ágazat helyzetének további romlásával járna.
 16. táblázat
 2008
 2009
 2010
 Felülvizsgálati időszak
 Az Indiából származó behozatalok volumene (1 000 négyzetlábban) (20)
 2 330,00
 2 123,33
 4 276,67
 4 436,67
 Az Indiából származó behozatalok piaci részesedése (20)
 11 %
 10 %
 15 %
 16 %
 Az Indiából származó behozatalok átlagára (EUR/négyzetláb)
 0,79
 0,82
 0,66
 0,75
 (55)
 Jelentős továbbá a törökországi behozatal is, amely a felülvizsgálati időszakban 10 %-os piaci részesedéssel rendelkezett (a 2008. évi 18 %-hoz képest). Ezen behozatalok átlagárai ugyanakkor jóval meghaladják a Kínából származó puhított bőr átlagárait, és közel azonos szinten vannak az uniós gazdasági ágazat árszintjével. A törökországi behozatalok csökkenő tendenciáját és viszonylag magas árait tekintve megállapítható, hogy azok a kínai dömpingelt behozatalok valószínű növekedésével nem vetnének véget a dömpingelt behozatalok és a károkozás között fennálló okozati összefüggésnek, és hogy az intézkedések visszavonása az uniós gazdasági ágazat helyzetének további romlásával járna.
 17. táblázat
 2008
 2009
 2010
 Felülvizsgálati időszak
 A Törökországból származó behozatalok volumene (1 000 négyzetlábban) (21)
 4 063,33
 2 623,33
 2 933,33
 2 700,00
 A Törökországból származó behozatalok piaci részesedése (21)
 18 %
 12 %
 10 %
 10 %
 A Törökországból származó behozatalok átlagára (EUR/négyzetláb)
 0,77
 0,89
 1,05
 1,20
 (56)
 Új-Zélandból szintén jelentős behozatal érkezik, amely a felülvizsgálati időszakban a piaci részesedés 7 %-át tette ki a 2008. évi 3 %-hoz képest. Ezen behozatalok átlagárai ugyanakkor jóval meghaladják a Kínából származó puhított bőr átlagárait, és még az uniós gazdasági ágazat árszintjét is meghaladják. Az új-zélandi behozatalok viszonylag magas árait tekintve megállapítható, hogy a kínai dömpingelt behozatalok valószínű növekedésével ezek sem vetnének véget a dömpingelt behozatalok és a károkozás között fennálló okozati összefüggésnek, és hogy az intézkedések visszavonása az uniós gazdasági ágazat helyzetének további romlásával járna.
 18. táblázat
 2008
 2009
 2010
 Felülvizsgálati időszak
 Az Új-Zélandból származó behozatalok volumene (1 000 négyzetlábban) (22)
 716,67
 2 426,67
 1 966,67
 1 883,33
 Az Új-Zélandból származó behozatal piaci részesedése (22)
 3 %
 11 %
 7 %
 7 %
 Az Új-Zélandból származó behozatalok átlagára (EUR/négyzetláb)
 1,29
 1,43
 1,43
 1,48
 (57)
 A világ egyéb részéről származó behozatal piaci részesedése a felülvizsgálati időszakban 13 % volt (a 2008. évi 27 %-hoz képest tehát visszaesett). Ezen behozatalok átlagárai ugyanakkor jóval meghaladják a Kínából származó puhított bőr átlagárait, és az uniós gazdasági ágazat árszintjéhez közel állnak. A világ egyéb részéről származó behozatalok csökkenő tendenciáját és a Kínából származó puhítottbőr-behozatalokhoz képest mutatott relatív magas árait tekintve megállapítható, hogy ezek sem vetnének véget a dömpingelt behozatalok és a károkozás között fennálló okozati összefüggésnek, és hogy az intézkedések visszavonása a kínai dömpingelt behozatalok valószínű növekedésével és az uniós gazdasági ágazat helyzetének további romlásával járna.
 19. táblázat
 2008
 2009
 2010
 Felülvizsgálati időszak
 A világ egyéb részéről származó behozatalok volumene (1 000 négyzetlábban) (23)
 5 896,67
 4 013,33
 4 480,00
 3 556,67
 A világ egyéb részéről származó behozatalok piaci részesedése (23)
 27 %
 18 %
 16 %
 13 %
 A világ egyéb részéről származó behozatalok átlagára (EUR/négyzetláb)
 0,63
 0,84
 0,81
 0,84
 (58)
 A többi harmadik országból származó behozatalok piaci részesedése összesen 46 % volt a felülvizsgálati időszakban (a 2008. évi 60 %-hoz képest). E behozatalok átlagárai ugyanakkor jóval meghaladják a Kínából származó puhított bőr átlagárait, és közel azonos szinten vannak az uniós gazdasági ágazat áraival. A harmadik országokból származó behozatalok csökkenő tendenciáját és viszonylag magas árait tekintve megállapítható, hogy a kínai dömpingelt behozatalok valószínű növekedésével azok összességükben szintén nem vetnének véget a dömpingelt behozatalok és a károkozás között fennálló okozati összefüggésnek, és hogy az intézkedések visszavonása az uniós gazdasági ágazat helyzetének további romlásával járna.
 20. táblázat
 2008
 2009
 2010
 Felülvizsgálati időszak
 Egyéb országokból származó behozatal volumene (1 000 négyzetlábban) (24)
 13 006,67
 11 186,67
 13 656,67
 12 576,67
 Index (2008 = 100)
 100
 86
 105
 97
 Az egyéb országokból származó import piaci részesedése (24)
 60 %
 51 %
 49 %
 46 %
 Az egyéb országokból származó behozatalok átlagára (EUR/négyzetláb)
 0,74
 0,98
 0,91
 0,98
 5. Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés
 (59)
 Az Unióban összesen három gyártó (mindegyikük kkv) maradt. A többi puhítottbőr-gyártó az értesülések szerint gyártási üzemét az eredeti intézkedések 2006-ban történt bevezetése óta bezárta. Ez a változás – még emelkedő uniós fogyasztás mellett is – a kínai dömpingelt behozataloknak az uniós piacra gyakorolt egyre erősödő nyomásának tudható be.
 (60)
 A károkozás elemzése azt mutatja, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzete a figyelembe vet időszak alatt romlott. Különösen a gyártás csökkent (mintegy 12 %-kal), és még ha az értékesítés enyhe növekedést mutatott is, nem érte el a fogyasztásban bekövetkezett növekedést, aminek következtében az uniós gyártók piaci részesedése 3 százalékponttal visszaesett.
 (61)
 A makrogazdasági mutatók elemzése ugyanakkor azt mutatja, hogy a nyereségesség, a beruházások megtérülése és az uniós gazdasági ágazat pénzforgalma a figyelembe vett időszak egészében negatív maradt, és a felülvizsgálati időszak alatt tovább romlott.
 (62)
 Az Indiából, Törökországból, Új-Zélandból és a világ egyéb részeiről származó behozatalokat is megvizsgálták. E behozatalokról külön-külön és összességükben is megállapítható, hogy kínai dömpingelt behozatalok valószínű növekedésével nem vetnének véget a dömpingelt behozatalok és a károkozás között fennálló okozati összefüggésnek, és hogy az intézkedések visszavonása az uniós gazdasági ágazat helyzetének további romlásával járna.
 (63)
 Ennek fényében levonható az a következtetés, hogy az uniós gazdasági ágazatot továbbra is jelentős kár éri az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében, helyzete instabil, és távolról sem éri el azt az állapotot, amelyet az eredeti vizsgálatban megállapított dömpingből való kilábalás esetén várható lett volna.
 (64)
 Továbbá az is megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat kedvezőtlen helyzetét elsősorban a dömpingelt és alacsony árú kínai behozatalok folyamatos jelenléte okozta.
 E. A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE
 1. A behozatal várható mennyisége és az árak által gyakorolt hatások az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén
 (65)
 Bár a Kínából származó behozatal volumene a 2006. évi intézkedéseket követően jelentős mértékben csökkent, megállapítható, hogy Kína továbbra is jelentős gyártási kapacitással rendelkezik (lásd a (22) preambulumbekezdést). Ezen szabad kapacitások az intézkedések visszavonása esetén könnyen átirányíthatók az unós piacra.
 (66)
 Amennyiben tehát az intézkedéseket visszavonnák, a kínai exportáló gyártók nagy valószínűséggel arra törekednének, hogy visszaszerezzék az uniós piacon elvesztett piaci részesedésüket. A vizsgálat által kimutatott jelentős áralákínálás valóban arra mutat, hogy az Unió piaca az uniós árszintek miatt igen vonzó a kínai behozatalok számára (lásd a (22) preambulumbekezdést).
 2. A károkozás folytatódására vonatkozó következtetés
 (67)
 Mindezek alapján az a következtetés vonható le, hogy a Kínából származó behozatalokra vonatkozó intézkedések hatályon kívül helyezése minden bizonnyal az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódását eredményezné.
 F. AZ UNIÓS ÉRDEK
 1. Bevezetés
 (68)
 Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása nem lenne-e ellentétes az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása a különböző érintett érdekek – vagyis egyrészt az uniós gazdasági ágazat, másrészt az importőrök és a felhasználók érdekeinek – felmérésén alapult.
 (69)
 Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban az intézkedések elfogadása nem minősült az Unió érdekeivel ellentétesnek. Ezenkívül az a tény, hogy a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, azaz egy olyan helyzet elemzése, amelyben már hatályban vannak dömpingellenes intézkedések, lehetővé teszi, hogy értékeljék a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt esetleg indokolatlanul hátrányos hatását is.
 (70)
 Ennek alapján a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömping folytatódásának valószínűségére vonatkozó következtetések ellenére le lehetett-e vonni azt az egyértelmű következtetést, hogy az Uniónak nem érdeke, hogy ebben a konkrét esetben fenntartsa az intézkedéseket.
 2. Az uniós gazdasági ágazat érdeke
 (71)
 Az uniós gazdasági ágazat, amely kkv-kből áll, folyamatosan vesztett piaci részesedéséből, és jelentős kár érte a figyelembe vett időszak alatt. Az intézkedések visszavonása esetén az uniós gazdasági ágazat minden valószínűség szerint még ennél is rosszabb helyzetbe kerülne.
 3. Az importőrök érdeke
 (72)
 A vizsgálatban két független importőr működött együtt. A puhított bőrrel kapcsolatos üzleti tevékenységük forgalmuknak csak korlátozott részét teszi ki. Ezért nincs arra utaló jel, hogy az intézkedések fenntartása bármilyen negatív hatással is lenne tevékenységeikre.
 4. A felhasználók és a fogyasztók érdeke
 (73)
 Az eredeti vizsgálathoz hasonlóan az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül egy felhasználói vagy fogyasztói szervezet sem jelentkezett. Mivel az eredeti vizsgálat azt mutatta, hogy a szóban forgó intézkedések nem befolyásolnák kedvezőtlenül e felek érdekeit, valamint tekintettel arra, hogy a vizsgálat alatt nem mutattak együttműködési szándékot, megállapítható, hogy az intézkedések fenntartása nem érintené érdekeiket. Mivel jelentős és versenyképes árú behozatalok állnak rendelkezésre egyéb forrásokból, ezáltal biztosított, hogy a felhasználók és a fogyasztók továbbra is bő választási lehetőséggel rendelkeznek majd az adott termék tekintetében a különböző beszállítók ésszerű áron kínált termékei közül.
 5. Következtetés
 (74)
 Valamennyi fent említett tényezőt figyelembe véve az a következtetés vonható le, hogy a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartásával szemben nem állnak fenn kényszerítő okok.
 G. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
 (75)
 Minden felet értesítettek azokról az alapvető tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság a fennálló intézkedések fenntartását kívánja javasolni. A feleknek megfelelő idő állt rendelkezésükre ahhoz, hogy a tájékoztatást követően benyújtsák észrevételeiket. A benyújtott információkat és észrevételeket a Bizottság indokolt esetben megfelelően figyelembe vette.
 (76)
 A fentiekből az következik, hogy az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Kínából származó puhított bőr behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. Emlékeztetni kell arra, hogy az intézkedések 58,9 %-os ad valorem vámot jelentenek.
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 (1) Végleges dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínai Népköztársaságból származó, jelenleg a 4114 10 10 és a 4114 10 90 KN-kód alá tartozó puhított bőr, illetve samoa kombinációval kikészített bőr, kiszabva is, beleértve a crust puhított bőrt és a crust samoa kombinációval kikészített bőrt is, behozatalára.
 (2) Az (1) bekezdésben meghatározott termékekre vonatkozó, vámkezelés előtti, uniós határparitáson számított nettó árra alkalmazandó végleges dömpingellenes vám 58,9 %.
 (3) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
 2. cikk
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2012. december 3-án.
 a Tanács részéről
 az elnök
 N. SYLIKIOTIS
 (1) HL L 343., 2009.12.22., 51. o.
 (2) HL L 251., 2006.9.14., 1. o.
 (3) HL C 19., 2011.1.20., 9. o.
 (4) HL C 270., 2011.9.13., 6. o.
 (5) Adatforrás: Eurostat és a kérdőívre adott válaszok.
 (6) Adatforrás: Eurostat.
 (7) Adatforrás: Eurostat.
 (8) Adatforrás: a kérdőívre adott válaszok.
 (9) Adatforrás: a kérdőívre adott válaszok.
 (10) Adatforrás: a kérdőívre adott válaszok
 (11) Adatforrás: Eurostat és a kérdőívre adott válaszok.
 (12) Adatforrás: a kérdőívre adott válaszok.
 (13) Adatforrás: a kérdőívre adott válaszok.
 (14) Adatforrás: a kérdőívre adott válaszok.
 (15) Adatforrás: a kérdőívre adott válaszok.
 (16) Adatforrás: a kérdőívre adott válaszok.
 (17) Adatforrás: a kérdőívre adott válaszok.
 (18) Adatforrás: a kérdőívre adott válaszok.
 (19) Adatforrás: a kérdőívre adott válaszok.
 (20) Adatforrás: Eurostat és a kérdőívre adott válaszok.
 (21) Adatforrás: Eurostat és a kérdőívre adott válaszok.
 (22) Adatforrás: Eurostat és a kérdőívre adott válaszok.
 (23) Adatforrás: Eurostat és a kérdőívre adott válaszok.
 (24) Adatforrás: Eurostat és a kérdőívre adott válaszok.


type: other

text:
Lag om underhåll för barn. 704/1975 - Ursprungliga författningar - FINLEX ®
 Du är här: Finlex › Lagstiftning › Ursprungliga författningar › 1975 › 704/1975
 Lag om underhåll för barn.
 Rätt till underhåll samt underhållsansvar.
 Allmänna stadganden angående underhållsbidrag.
 Föräldrar, vilka icke på annat sätt sörjer rör barnets underhåll, deltager i kostnaderna för underhållet genom att erlägga underhållsbidrag till barnet.
 I angelägenhet rörande underhållsbidrag företrädes barn, som är minderårigt, av den av föräldrarna som har vårdnaden om barnet eller för barnet förordnad förmyndare eller god man. Är den ena av barnets föräldrar på grund av minderårighet omyndig, äger han rätt att företräda barnet, om detta skötes av honom.
 Underhållsbidrag kan fastställas att utgå en gång för alla, om detta är påkallat för tryg- gande av barnets framtida underhåll och om det med hänsyn till betalningsförmågan hos den som betalar underhållsbidraget bör anses skäligt.
 Fastställande av underhållsbidrag genom avtal.
 Avtal om underhållsbidrag undertecknas av den av barnets föräldrar, som förbinder sig att betala underhållsbidraget samt på minderårigt barns vägnar, av barnets i 5 § 1 mom. avsedda företrädare. Är barnet myndigt, skall det självt underteckna avtalet. Då den av föräldrarna som förbinder sig att betala underhållsbidrag är omyndig, skall hans förmyndare godkänna och underteckna avtalet.
 Avtal om underhållsbidrag skall för fastställelse föreläggas socialnämnden i den kommun, där barnets i 5 § 1 mom. avsedda företrädare har sin hemvist.
 Socialnämnden skall fastställa avtal om underhållsbidrag, om innehållet i avtalet överensstämmer med denna lag och avtalet ingåtts i stadgad form samt i övrigt med iakttagande av stadgandena i denna lag. Innan socialnämnden fastställer avtalet skall den särskilt pröva, huruvida avtalet kan anses skäligt med hänsyn till barnets rätt att erhålla tillräckligt underhåll, föräldrarnas betalningsförmåga samt övriga på sak verkande omständigheter, i enlighet med vad i 1―3 och 6 §§ är stadgat.
 Fastställande av underhållsbidrag genom dom.
 Domstol kan fastställa underhållsbidragets belopp och sättet för dess betalning med iakttagande av vad ovan i 1―3 och 6 §§ är stadgat.
 Har talan om underhållsbidrag anhängiggjorts inom ett år efter den tidpunkt då faderskapet fastställts genom erkännande eller laga kraft vunnen dom, kan barnets fader åläggas att betala underhållsbidrag från tiden för barnets födelse, såvida detta enligt i 1―3 §§ stadgade grunder prövas skäligt. Underhållsbidrag kan dock icke förordnas att utgå för längre tid än för de fem år som närmast föregår talans anhängiggörande.
 Ändring och återbäring av underhållsbidrag.
 Fastställt underhållsbidrags belopp och sättet för dess betalning kan ändras genom avtal eller dom, om så väsentliga förändringar skett i de förhållanden som enligt 1―3 §§ skall beaktas när underhållsbidrag fastställes, att fastställt underhållsbidrag icke förslår för barnets underhåll eller att det är oskäligt med hänsyn till betalningsförmågan hos den som erlägger underhållsbidraget.
 Vad i 1 mom. är stadgat skall äga motsva- rande tillämpning, om avtal angående underhållsbidrag prövas vara uppenbart oskäligt.
 Då talan om upphävande av faderskap godkänts genom laga kraft vunnen dom, erkännande av faderskap befunnits vara ogiltigt eller laga kraft vunnen dom om fastställande av faderskap återbrutits, kan domstolen ålägga barnets i 5 § 1 mom. avsedda företrädare att återbära erlagda underhållsbidrag eller en del av dem, såframt barnets företrädare vid fastställandet eller mottagandet av underhållsbidrag har haft kännedom om att mannen icke är barnets fader, och såframt återbäring med hänsyn till barnets, dess företrädares samt den mans förhållanden, vilken betalat underhållsbidraget, bör anses skälig.
 Rättegångsförfarande och verkställande av dom.
 I samband med talan om fastställande av faderskap äger i 24 § 1 mom. lagen om faderskap nämnd företrädare för barnet även rätt att yrka på fastställande av underhållsbidrag till barnet.
 Om socialnämndens rätt att på barnets vägnar föra talan om Fastställande av underhållsbidrag är stadgat särskilt.
 Talan om underhållsbidrag till minderårigt barn skall föras vid den domstol, inom vars domkrets barnets i 5 § 1 mom. avsedda företrädare har sitt hemvist eller, om han saknar hemvist i Finland, där han senast hade sitt hemvist.
 Framställes yrkande på underhållsbidrag i samband med talan angående vårdnaden om barnet eller fastställande av faderskapet, kan talan om underhållsbidrag även handläggas vid den domstol, där talan i förstnämnda sak skall anhängiggöras.
 I samband med talan om fastställande av faderskap kan frågan om underhållsbidrag till barnet icke avgöras förrän faderskapet har fastställts genom laga kraft vunnen dom, försåvitt talan angående fastställande av faderskap föres mot flera än en man.
 Dom, varigenom någon ålagts att betala underhållsbidrag eller underhållsbidrag höjts, kan, utan hinder av att ändring däri sökes, genast verkställas som om den skulle ha vunnit laga kraft.
 Har dom om fastställande av underhållsbidrag givits i rättegång om fastställande av faderskap, kan domen icke verkställas innan faderskapet fastställts genom laga kraft vunnen dom.
 1 kap. - Rätt till underhåll samt underhållsansvar.1 §.2 §.3 §.2 kap. - Allmänna stadganden angående underhållsbidrag.4 §.5 §.6 §.3 kap. - Fastställande av underhållsbidrag genom avtal.7 §.8 §.4 kap. - Fastställande av underhållsbidrag genom dom.9 §.10 §.5 kap. - Ändring och återbäring av underhållsbidrag.11 §.12 §.6 kap. - Rättegångsförfarande och verkställande av dom.13 §.14 §.15 §.16 §.7 kap. - Ikraftträdelse- och övergångsstadganden.17 §.18 §.19 §.


text:
Illegaliteit werknemer geen reden OSV, maar geen recht op loon bij niet verrichten van arbeid – HRnetwerk.nl
 admin 2 oktober 2014 Illegaliteit werknemer geen reden OSV, maar geen recht op loon bij niet verrichten van arbeid2014-10-02T00:00:00+00:00 No Comment
 Werknemer is op 1 september 2009 voor onbepaalde tijd bij werkgever in dienst gekomen in de functie van schoonmaker. Werkgever exploiteert een eenmanszaak in de schoonmaakbranche. Op 19 juli 2011 wordt werknemer op staande voet ontslagen. Werkgever meent dat het ontslag op staande voet reeds op 7 juni 2011 was gegeven en op 19 juli 2011 schriftelijk vastgelegd.
 Tijdens controles op de naleving van de Wet arbeid vreemdelingen op 26 mei 2011 en 7 juni 2011, heeft de Inspectie SZW vastgesteld dat zich in de personeelsadministratie van werkgever een valse Nederlandse identiteitskaart van werknemer bevond. Daarnaast is tijdens dat onderzoek komen vast te staan dat werknemer niet over de Nederlandse nationaliteit beschikte, noch over een geldig Nederlands verblijfsdocument. Werkgever beschikte derhalve ten onrechte niet over een (in dat geval vereiste) geldige tewerkstellingsvergunning voor werknemer.
 Bij brief van 19 juli 2011 bericht werkgever aan werknemer dat hij per 7 juni 2011 op staande voet is ontslagen, nu vernomen is dat hij illegaal in Nederland verblijft. Vanaf 1 juni 2011 heeft werknemer geen loon meer ontvangen, vanaf 7 juni 2011 heeft hij ook niet meer voor werkgever gewerkt. Op 12 augustus 2011 roept de gemachtigde van werknemer de nietigheid van het ontslag in, werknemer houdt zich beschikbaar voor werk en maakt aanspraak op zijn loon. Op verzoek van werkgever heeft de kantonrechter (bij beschikking van 1 juni 2012) de arbeidsovereenkomst voor zover deze nog zou bestaan ontbonden zonder toekenning van een vergoeding.
 Werkgever krijgt van de Inspectie SZW een tweetal boetes opgelegd, een van € 8.000,- en een van € 1.500,-.
 Werknemer vordert onder meer een verklaring voor recht dat het ontslag nietig is, werkgever te veroordelen tot betaling van achterstallig loon tot en met 19 juli 2011 met wettelijke verhoging, wettelijke rente en vergoeding voor niet opgenomen vakantiedagen, alsmede doorbetaling van loon met wettelijke verhoging en wettelijke rente totdat de arbeidsovereenkomst rechtsgeldig is geëindigd.
 Werkgever vordert van werknemer vergoeding van de kosten van de opgelegde boetes.
 De kantonrechter overweegt dat het ontbreken van een tewerkstellingsvergunning voor risico van de werkgever komt en geen dringende reden oplevert voor ontslag op staande voet. Bovendien is niet gebleken dat het ontslag onverwijld is gegeven nu niet is komen vast te staan dat het schriftelijk bevestigde ontslag reeds op 7 juni 2011 mondeling is gegeven. De kantonrechter matigt de loonvordering tot het loon en de vakantietoeslag die tot 1 januari 2012 verschuldigd zou zijn en veroordeelt werkgever tot betaling daarvan, vermeerderd met 10% wettelijke verhoging en wettelijke rente, achterstallig vakantiegeld en vergoeding van tot 1 januari 2012 niet genoten vakantiedagen. De kantonrechter wijst de vordering van werkgever af, nu de overtreden norm zich richt tot de werkgever en niet tot de werknemer.
 Werkgever stelt hoger beroep in van het vonnis van de kantonrechter. Werkgever stelt, kort gezegd, dat het ontslag op staande voet wel degelijk rechtsgeldig is gegeven en komt op tegen het oordeel dat zij gehouden is tot doorbetaling van loon, terwijl haar is verboden werknemer werkzaamheden te laten vervullen. Verder is werkgever van mening ten onrechte veroordeeld te zijn het loon door te betalen, vakantiedagen te vergoeden en zou haar vordering jegens werknemer ten onrechte zijn afgewezen.
 Het gerechtshof oordeelt dat werkgever niet heeft voldaan aan haar processuele verplichtingen om bewijs te leveren van de onverwijldheid van het ontslag op staande voet op 7 juni 2011, zodat de ontslagdatum wordt gehouden op 11 juli 2011. Daarbij overweegt het gerechtshof verder dat het enkele feit dat een werknemer, die al geruime tijd voor een werkgever werkzaam is, illegaal in Nederland verblijft, geen ontslag op staande voet rechtvaardigt. Saillant detail is dat werkgever aan het ontslag niet ten grondslag heeft gelegd dat werknemer haar valse papieren heeft verstrekt en heeft verzwegen dat hij illegaal was, zodat dit in de procedure ook niet kan meewegen bij de beoordeling van de vraag of het ontslag op staande voet gerechtvaardigd was. De arbeidsverhouding is derhalve tot de ontbinding op 1 juni 2012 blijven voortbestaan. Echter, aldus het gerechtshof, hiermee is niet gegeven dat werknemer ook tot die datum loon toekomt. Het gerechtshof oordeelt dat, alhoewel de norm van de Wav zich richt tot de werkgever, werknemer wist dat hij niet legaal in Nederland verbleef en ook geen geldig identiteitsdocument kon laten zijn waarmee hij kon aantonen dat een tewerkstellingsvergunning niet nodig was. Onder deze omstandigheden kom het ontbreken van de vergunning voor rekening van werknemer, wat met zich brengt dat werkgever geen loon behoeft te betalen over de dagen waarop na 7 juni 2011 niet door werknemer is gewerkt. Werkgever dient slechts loon te betalen over de periode van 1 tot en met 7 juni 2011, alsmede een vergoeding voor de over die periode opgebouwde maar niet genoten vakantiedagen. Ten aanzien van de vordering van werkgever jegens werknemer overweegt het gerechtshof dat de schade die werkgever door het handelen van werknemer lijdt, niet het gevolg is van diens opzet of bewuste roekeloosheid. Niet is immers gebleken dat werknemer het vooropgezette plan had om zijn werkgever voor de boetes op te laWerknemer is op 1 september 2009 voor onbepaalde tijd bij werkgever in dienst gekomen in de functie van schoonmaker. Werkgever exploiteert een eenmanszaak in de schoonmaakbranche. Op 19 juli 2011 wordt werknemer op staande voet ontslagen. Werkgever meent dat het ontslag op staande voet reeds op 7 juni 2011 was gegeven en op 19 juli 2011 schriftelijk vastgelegd.
 Het gerechtshof oordeelt dat werkgever niet heeft voldaan aan haar processuele verplichtingen om bewijs te leveren van de onverwijldheid van het ontslag op staande voet op 7 juni 2011, zodat de ontslagdatum wordt gehouden op 11 juli 2011. Daarbij overweegt het gerechtshof verder dat het enkele feit dat een werknemer, die al geruime tijd voor een werkgever werkzaam is, illegaal in Nederland verblijft, geen ontslag op staande voet rechtvaardigt. Saillant detail is dat werkgever aan het ontslag niet ten grondslag heeft gelegd dat werknemer haar valse papieren heeft verstrekt en heeft verzwegen dat hij illegaal was, zodat dit in de procedure ook niet kan meewegen bij de beoordeling van de vraag of het ontslag op staande voet gerechtvaardigd was. De arbeidsverhouding is derhalve tot de ontbinding op 1 juni 2012 blijven voortbestaan. Echter, aldus het gerechtshof, hiermee is niet gegeven dat werknemer ook tot die datum loon toekomt. Het gerechtshof oordeelt dat, alhoewel de norm van de Wav zich richt tot de werkgever, werknemer wist dat hij niet legaal in Nederland verbleef en ook geen geldig identiteitsdocument kon laten zijn waarmee hij kon aantonen dat een tewerkstellingsvergunning niet nodig was. Onder deze omstandigheden kom het ontbreken van de vergunning voor rekening van werknemer, wat met zich brengt dat werkgever geen loon behoeft te betalen over de dagen waarop na 7 juni 2011 niet door werknemer is gewerkt. Werkgever dient slechts loon te betalen over de periode van 1 tot en met 7 juni 2011, alsmede een vergoeding voor de over die periode opgebouwde maar niet genoten vakantiedagen. Ten aanzien van de vordering van werkgever jegens werknemer overweegt het gerechtshof dat de schade die werkgever door het handelen van werknemer lijdt, niet het gevolg is van diens opzet of bewuste roekeloosheid. Niet is immers gebleken dat werknemer het vooropgezette plan had om zijn werkgever voor de boetes op te laten draaien. Het gerechtshof vernietigt het vonnis van de kantonrechter gedeeltelijk, beperkt de toewijzing van de loonvordering, en bekrachtigt deze vervolgens onder verbetering van de gronden. ten draaien. Het gerechtshof vernietigt het vonnis van de kantonrechter gedeeltelijk, beperkt de toewijzing van de loonvordering, en bekrachtigt deze vervolgens onder verbetering van de gronden.
 « Doorwerken na ontslagname leidt niet tot nieuwe arbeidsovereenkomst
 Onvoldoende inspanningen werkgever herstel arbeidsrelatie. Ontbinding op basis van C=5 »