type: wikipedia

text:
Jižní Amerika je jižní část amerického kontinentu. Celá tato část se nachází na západní polokouli. Její větší část je na jižní polokouli, menší na severní polokouli (čtyři země – Venezuela, Guyana, Surinam a Francouzská Guyana – leží celým svým územím na severní polokouli). Kontinentem prochází rovník a obratník Kozoroha; kontinent je na západě ohraničen Tichým oceánem, Atlantským oceánem je ohraničen na východě. Jižní Amerika je spojena se Severní Amerikou úzkou pevninskou šíjí většinou nazývanou Střední Amerika. K propojení kontinentů došlo z geologického hlediska teprve v nedávné době. Na jihu odděluje Drakeův průliv jižní cíp kontinentu tvořený ostrovem Ohňová země od Antarktidy. Na jih od Ohňové země se nachází Hornův mys, který spojuje Atlantský a Tichý oceán.
 Historie
 K prvnímu osídlení Jižní Ameriky došlo zřejmě přechodem lidí přes pevninský most v dnešním Beringově průlivu. Ovšem existují i náznaky migrace z oblasti jižního Tichého oceánu. Některé fosilní objevy z Argentiny naznačují, že lidé tu byli přítomni již před 30 000 lety. Obě Ameriky byly pojmenovány po Amerigo Vespuccim. Poznal jako první, že země, kterou objevil Kryštof Kolumbus není Indie, ale nový kontinent. Jihoamerický kontinent byl od 16. století do počátku 19. století téměř zcela rozdělen do kolonií pod španělskou a portugalskou správou. V současnosti zde existuje 12 nezávislých republik a 3 závislá území: Francouzská Guyana, Falklandy a Jižní Georgie.
 Po celé délce západního pobřeží Jižní Ameriky se vypíná pohoří And. Na východ od And, směrem do vnitrozemí se nachází rozlehlé oblasti porostlé tropickým deštným lesem. Většina jihoamerické pevniny východně od And patří do povodí Amazonky. K jihoamerickému kontinentu se počítají také přilehlé ostrovy, z nichž většina je kontrolována zeměmi na kontinentu (např. Galapágy). Ostrovy v Karibiku se přiřazují k Severní nebo Střední Americe.
 Poloha
 Jižní Amerika je napojena na Severní Ameriku 48 km širokou Panamskou šíjí. Za rozhraní obou světadílů se obvykle považuje až státní hranice mezi Panamou a Kolumbií. Z karibských ostrovů se většina přiřazuje k Severní, resp. Střední Americe. Výjimkou je souostroví Trinidad a Tobago, případně též Aruba, Curaçao, Bonaire a ostrovy spravované jihoamerickými státy.
 Nejzazší body na pevnině:
 Severní bod: Punta Gallinas na poloostrově Guajira v Kolumbii (12° 27' s.š.)
 Jižní bod: Cabo Froward na poloostrově Brunswick v Chile (53° 54' j.š.)
 Západní bod: Punta Pariñas v severním Peru (81° 22' z.d.)
 Východní bod: mys Branco v Brazílii (34° 45' z.d.)
 Nejzazší body včetně ostrovů:
 Severní bod: ostrovy Los Monjes pod správou Venezuely (12° 30' s.š.)
 Jižní bod: ostrov Diego Ramírez v Drakeově průlivu pod správou Chile (56° 32' j.š.)
 Západní bod: Darwinův ostrov na Galapágách spravovaných Ekvádorem (92° 01' z.d.) (Na západě leží Velikonoční ostrov spravovaný Chile, ten se už ale obvykle nepřiřazuje k Jižní Americe, nýbrž k Oceánii.)
 Východní bod: Ilha de Martin Vaz pod správou Brazílie (28° 51' z.d.)
 Geografie
 Jihoamerický subkontinent lze rozdělit na tři velké geografické celky:
 Velehorské Andy na západě
 Tři velké nížiny na východ od And
 Tři pohoří východně od And
 Na západním pobřeží kontinentu tvoří Andy nejdelší pevninské pohoří na Zemi. Velehory se táhnou v délce 7 500 km od Venezuely podél pobřeží Tichého oceánu až k jižnímu cípu Patagonie. Nejvyšší vrchol And je 6 961 metrů vysoká Aconcagua. Je zároveň nejvyšší horou Jižní Ameriky a nejvyšší horou mimo Asii. Hora leží na hranicích Argentiny a Chile. Nejnižší bod kontinentu se nachází poblíž města Santa Cruz – Laguna del Carbon 105 metrů pod hladinou světového oceánu. Jižním bodem kontinentu je mys Horn.
 Největší nížinou je Amazonská nížina, rovníková tropická nížina, která je odvodňována Amazonkou spolu s jejími 10 tisíci přítoky. Z And přes celý kontinent na východ tekoucí Amazonka s délkou 7 062 km je nejdelší řeka Jižní Ameriky a je nejvodnější řekou na Zemi. Na severu kontinentu se nachází Orinocká nížina, která je ohraničená Amazonskou nížinou, Guyanskou vysočinou na jihu, Na severu je ohraničená venezuelským pobřežím. Další nížina se nachází na jihu kontinentu, kde řeky Paraguay a Paraná tvořící říční systém přitékají se severu z Pantanalu a přechází subtropickou bažinatou oblast.
 Vysočinami jsou Guyanská vysočina, Brazilská vysočina a Východopatagonská vysočina.
 Jižní cíp Jižní Ameriky, tvořený především Argentinou, Uruguayí a Chile, tvoří svébytný region Cono Sur.
 Geologie a geomorfologie
 Okraj Jižní Ameriky při pobřeží Tichého oceánu je ovlivňován geologicky aktivním okrajem kontinentu ve formě subdukční zóny. Atlantská strana kontinentu je geologicky pasivní. Východní hory kontinentu mají prekambrický základ, který je překryt pískovcem. V nížinných strukturách řek převažují třetihorní a čtvrtohorní sedimenty.Na jihu tvoří patagonská platforma základnu patagonské vysočiny. Orogenní Andy tvoří většinou vrstvy vulkanických sedimentů, poprekambrické sedimenty, a pohoří z doby středního a mladšího prekambria. Region And má díky poloze na geologicky aktivním okraji kontinentu bohatý výskyt zemětřesení a vulkanismu. Jižní Amerika byla dílem prakontinentu Gondwana. Důkazem je podobnost pobřeží Jižní Ameriky a Afriky, značné množství čediče který vznikl při vytvoření východní okraje kontinentu, stejné linie pískovců a důkazy zalednění v permu a karbonu. Jižní část kontinentu se vyznačuje několikerým zaledněním ve čtvrtohorách. Geomorfologickými jevy jsou zde ledovcová jezera, morény a tvary, které vznikly při tání ledovců.
 V Jižní Americe se nachází celosvětově důležité zásoby surovin a minerálů. Těží se zde železná ruda, ledek, ropa, uhlí, zlato a měď.
 Klima
 Klima Jižní Ameriky zahrnuje všechny pásy. Celoroční vliv má Humboldtův proud na západě, tropické pásmo tlakových níží (ITCZ), vznik tropických cyklón na okraji subtropické tlakové výše a pasátové větry. Studený Humboldtův proud má za účinek ochlazení povrchové mořské vody při pobřeží severního Chile a Peru, což má za následek vytvoření pobřežních pouští. Tento fenomén spočívá ve skutečnosti, že ochlazený vzduch vytváří trvalou inverzi, což vede k vytvoření trvalé tlakové výše, která nedovolí konvenkci a tím i srážky. Důsledkem jsou rozsáhlé pouště na pobřeží moře. Rovníková tropická poloha vede v období jižní zimy k vytvoření tropické konvenční zóny v oblasti centrální Amazonie a má za důsledek silné srážky. V létě se rozšiřuje dále na jih, a tím je tropické pásmo uvnitř bohaté na celoroční dešťové srážky. Taktéž v létě se vytváří kontinentální teplá tlaková níže, která je velmi bohatá na srážky. Jižní okraj tropů je proto velmi bohatý na letní dešťové srážky.
 Jazyky
 Dvěma hlavními jazyky Jižní Ameriky jsou španělština a portugalština, přičemž oba zde mají přibližně stejný počet mluvčích. Portugalsky se mluví v Brazílii, zatímco španělsky ve většině ostatních zemí, bývalých španělských koloniích. Další evropské jazyky jsou rozšířeny pouze okrajově: angličtina v Guyaně, nizozemština v Surinamu a francouzština ve Francouzské Guyaně.
 Kromě toho tu existují indiánské jazyky, které mají většinou malý počet mluvčích, mezi výjimky se řadí guaranština, které je úředním jazykem v Paraguayi, a kečuánština a ajmarština v Peru a Bolívii, které mají každý několik milionů mluvčích.
 Jižní Amerika – geografické rekordy
 Nejvyšší hora: Aconcagua – 6961 m (Argentina)
 Nejvyšší činná sopka: Ojos del Salado – 6893 m (Argentina, Chile)
 Nejdelší řeka: Amazonka (zdrojnice – Ucayali, Marañón) – 7 062 km (Brazílie, Kolumbie, Peru)
 Největší jezero: Titicaca – 8 288 km2 (Bolívie, Peru)
 Největší ostrov: Ohňová země – 48 000 km2 (Argentina, Chile)
 Nejlidnatější stát: Brazílie – 207 353 391 obyvatel (5. místo na světě)
 Největší stát: Brazílie – 8 514 877 km2 (5. místo na světě)
 Státy Jižní Ameriky
 Závislá území
 Odkazy
 Reference
 Související články
 Podnebí Jižní Ameriky
 Náboženství v Jižní Americe
 Externí odkazy
 Kontinenty


type: other

text:
previous articleRotariu, aproape de transferul carierei! La ce super echipă ar putea ajunge "perla" lui Dinamonext articleSteaua tremură! Pandurii câştigă pe terenul Viitorului şi reintră în lupta pentru locul secund!
 CSMS Iaşi şi Poli Timişoara au terminat la egalitate în Copou, scor 0-0. Gazdele au jucat cu un om în minus din minutul 70, după ce Enescu a fost eliminat. Gazdele şi-au creat prima ocazie a partidei în minutul 5, când Mitic l-a testat pe Strauss cu un şut din afara careului, prins fără probleme de portarul oaspeţilor. Goalkeeper-ul timişorenilor a intervenit şi la execuţia lui Ţigănaşu, care a trimis violent de la mare distanţă (’17). Ieşenii au solicitat un penalty în minutul 26, la Llullaku, care a fost împins în careu de Popescu, dar Istvan Kovacs a lăsat jocul să continue. Bănăţenii au replicat pe finalul reprizei, când Bocşan a reluat cu capul din apropiere, pe lângă poartă, după un corner (’42). Fotbalistul oaspeţilor s-a aflat la finalizare şi în debutul actului secund, când a trimis tot cu capul, dar Grahovac a reuşit să reţină (’48). Andrei Cristea putea să-şi îngroape echipa, fiind aproape de un autogol stupid, după o lovitură liberă executată de trupa lui Grigoraş (’51).
 La cealaltă poartă, Ciucă a ratat incredibil, cu capul, din doar câţiva metri (’62). Bănăţenii nu au fost nici ei mai inspiraţi la finalizare. Belu şi Cânu nu l-au putut învinge pe Grahovac, la aceeaşi fază (’67). Gazdele au fost nevoite să joace cu un om în minus din minutul 70, după ce Enescu a fost eliminat pentru o intrare dură asupra lui Hernandez. Chiar şi în inferioritate numerică, CSMS putea da lovitura după doar 9 minute, dar Ciucă şi Onduku nu au reuşit să introducă balonul în poartă, din careul mic! Ciucă a fost la un pas de gol şi pe finalul meciului, când a reluat în braţele lui Strauss din foarfecă (’83). Scor final: 0-0!
 50805Articole asemănătoare Sâmbătă, 11.03.2017CSM Poli Iași – Concordia Chiajna 3-1. Cristea și Golubovic, de neoprit!Pe un teren dificil din cauza ploii, CSM Poli Iași a debutat cu o victorie în play-out, după 3-1 cu Concordia Chiajna. După un început mai bun al oaspeților, gazdele au fost cele care au punctat primele pe tabelă. Cristea a deschis scorul din lovitură liberă, cu un șut la vinclu (’12). Ieșenii au solicitat [...] Vineri, 24.03.2017E oficial: Ionuţ Chirilă, noul antrenor al celor de la ASA Târgu MureşASA Târgu Mureş şi-a găsit antrenor după despărţirea de Ilie Stan. Fosta vicecampioană a României a bătut palma cu Ionuţ Chirilă. Tehnicianul în vârstă de 51 de ani a semnat un contract valabil pe un an şi jumătate, cu opţiune de prelungire. “Ionuț Chirilă este noul antrenor principal al formației ASA Tîrgu-Mureș. Tehnicianul, în vârstă [...] Vineri, 28.04.2017Concordia trăiește periculos! Ilfovenii au remizat cu Poli Iași și tremură ...Concordia nu a reușit decât un egal, pe teren propriu, în fața lui CSM Poli Iași, scor 0-0, și tremură în continuare în lupta pentru evitarea retrogradării. Ilfovenii se află pe penultimul loc, cu 17 puncte, în timp ce ieșenii sunt lideri în play-out, cu 31 de puncte. Aflați într-o situație delicată, ilfovenii erau obligați [...] Sâmbătă, 01.04.2017Meci nebun în Copou! 2 cartonaşe roşii în 2 minute în CSM Poli Iaşi –...CSM Poli Iaşi a câştigat cu 1-0 în faţa Timişoarei şi pare scăpată de grija retrogradării. Moldovenii au ratat prima ocazie a partidei. Cristea a fost găsit bine în careu, dar a trimis alături dintr-o poziţie bună (’5). Golubovic a încercat să înscrie un gol spectaculos, din foarfecă, dar mingea a trecut peste (’9). Timişorenii [...] Luni, 24.04.2017Surpriză în Copou! Cu Ganea pe bancă, ASA a obținut un punct pe terenul Iaș...Ionel Ganea a debutat cu o remiză pe banca celor de la ASA. Mureșenii au scos un punct pe terenul lui CSM Poli Iași, scor 0-0. Ieșenii au semnat prima ocazie a partidei, prin Andrei Cristea, care a trimis cu capul alături din doar 3 metri (’11)! Ardelenii au replicat prin Ciolacu, care a reluat [...] Luni, 03.04.2017Viitorul o scoate pe Astra din lupta la titlu. Meci interzis cardiacilor la...Viitorul a câştigat pe terenul Astrei, scor 2-1, după un meci interzis cardiacilor. Elevii lui Hagi ocupă primul loc în play-off, cu 33 de puncte, în timp ce giurgiuvenii se situează pe 5, cu 23 de puncte. Oaspeţii au semnat prima mare ocazie a partidei, prin Chiţu, care a şutat peste dintr-o poziţie ideală (’9). [...] Marţi, 04.04.2017ACS Poli Timişoara – Concordia Chiajna 0-0. Ilfovenii s-au jucat cu o...ACS Poli Timişoara şi Concordia Chiajna s-au anihilat reciproc în Banat, scor 0-0, şi continuă să tremure în lupta pentru salvarea de la retrogradare. Ameninţate cu retrogradarea, Timişoara şi Chiajna aveau nevoie disperată de victorie pentru a păstra şanse reale la menţinerea în Liga 1. Oaspeţii au semnat prima ocazie a partidei, în minutul 8. [...] Marţi, 04.04.2017VIDEO Dueluri incendiare în etapa a 4-a! Liga 1 Orange, pe Look TV şi Look ...Dueluri de foc în play-off şi play-out! Etapa a 4-a se anunţă incendiară! Dinamo, Craiova şi Astra sunt obligate să câştige pentru a nu ieşi complet din cursa la titlu, în timp ce ASA Târgu Mureş, ACS Poli Timişoara, Chiajna şi Pandurii nu-şi mai permit paşi greşiţi în bătălia pentru evitarea retrogradării. Spectacol total pe [...] Miercuri, 05.04.2017CSM Poli Iaşi, lider în play-out. Moldovenii au câştigat norocos la MediaşCSM Poli Iaşi a obţinut o victorie norocoasă pe terenul lui Gaz Metan Mediaş, scor 2-0. Elevii lui Pustai şi-au creat numeroase ocazii la poarta adversă, însă nu au reuşit să înscrie niciun gol! Medieşenii au început în forţă partida. Buziuc a nimerit bara transversală, din careul mic, spre uimirea spectatorilor (’4). Trtovac a fost [...]


text:
Il-fenek ta' Assam jew liebru ispidu, li hu magħruf xjentifikament bħala Caprolagus hispidus, huwa mammiferu plaċentat tal-familja Leporidae (leporidu), fl-ordni Lagomorpha (lagomorfu) u nattiv tal-kontinent tal-Asja u għalkemm xi kultant jissejjaħ liebru dan huwa kkunsidrat bħala speċi ta' fenek.
 Deskrizzjoni
 Fenek ta' Assam adult jiżen madwar 2.5 kilogrammi, jikber bejn 405 u 538 millimetru (40.5 – 53.8 ċentimetri), għandu s-saqajn ta' wara qosra u matnazzi rarament jaqbżu t-tul tas-saqajn ta' quddiem bi diefer kbar u b' saħħithom ħafna, par widnejn qosra u wiesgħajn u par għajnejn żgħar.
 Karatteristika ta' dan il-leporidu huwa l-pil, li huwa magħmul minn żewġ strati jew saffi. L-istrat jew saff ta' barra u l-istrat jew saff ta' taħt. L-istrat ta' barra huwa magħmul minn xagħar oħxon twil u jniggeż qiesu x-xagħar ta' l-ixkupa u ta' lewn kannella skur peress li huwa magħmul miinn xagħar iswed u kannella bajdani. L-istrat ta' taħt jikkonsisti minn pil qasir u fin ta' kulur kannella bajdani biss. Id-denb ukoll għandu żewġ strati ta' pil ta' l-istess tip, apparti l-kulur, fejn iż-żewġ strati huma kannella biss dak ta' l-istrat ta' barra huwa ta' tonalita aktar skur.
 Distribuzzjoni
 Il-fenek ta' Assam huwa speċi ta' fenek b'distribuzzjoni limitata fil-kontinent tal-Asja, b'firxa ristretta ma' tliet pajjiżi li jinkludu l-Bangladexx, l-Indja u n-Nepal.
 Caprolagus hispidus hija speċi esklużiva Ażjatika u fil-passat kienet mifruxa sew matul in-Nofsinhar tal-katina tal-muntanji tal-Ħimalajas f'arja vasta minn Uttar Pradesch, fin-Nepal, Sikkim, Bengal u Butan, s'Assam. Il-liepri ispidu, illum il-ġurnata, huwa wieħed mill-aktar mammiferi rari fid-dinja, u huwa estint fil-biċċa l-kbira tad-distribuzzjoni imsemmija hawn fuq u għadu jinsab biss fil-Majjistral ta' Assam, f'Bangladexx u fi ftit partijiet żgħar fin-Nepal.
 Klassifikazzjoni
 Dan il-fenek huwa speċi monotipika, l-uniku speċi fil-ġeneru Caprolagus.
 Ordni Lagomorpha
 Familja Leporidae
 Sottofamilja Leporinae
 Tribù Leporini
 Ġeneru Poelagus
 Fenek ta' Assam jew Liebru ispidu, Caprolagus hispidus
 Referenzi
 Wilson, D. E.; Reeder, D. M. Mammal Species of the World, 3rd edition, Johns Hopkins University Press, ISBN 0-8018-8221-4
 Caprolagus hispidus marjorita. Lista Ħamra tal-IUCN 2006.
 Id-Databażi Palebijoloġika
 Fenek


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 Svarbus teisinis pranešimas
 |
 52004PC0592
 Pasiūlymas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1059/2003 dėl bendro teritorinių statistinių vienetų klasifikatoriaus (NUTS) nustatymo, į Europos Sąjungą įstojus Čekijai, Estijai, Kiprui, Latvijai, Lenkijai, Lietuvai, Maltai, Slovakijai, Slovėnijai ir Vengrijai /* KOM/2004/0592 galutinis - COD 2004/0202 */
 Briuselis, 15.9.2004KOM(2004) 592 galutinis2004/0202 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1059/2003 dėl bendro teritorinių statistinių vienetų klasifikatoriaus (NUTS) nustatymo, į Europos Sąjungą įstojus Čekijai, Estijai, Kiprui, Latvijai, Lenkijai, Lietuvai, Maltai, Slovakijai, Slovėnijai ir Vengrijai(pateiktas Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASEuropos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1059/2003 valstybėms narėms buvo nustatytas bendras teritorinių statistinių vienetų klasifikatoriaus (vadinamasis „NUTS“).Kadangi į Europos Sąjungą įstojo Čekija, Estija, Kipras, Latvija, Lenkija, Lietuva, Malta, Slovakija, Slovėnija ir Vengrija, šiame siūlomame reglamente šioms naujoms valstybėms narėms nustatomas bendrijos teritorinių statistinių vienetų klasifikatorius.2004/0202 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1059/2003 dėl bendro teritorinių statistinių vienetų klasifikatoriaus (NUTS) nustatymo, į Europos Sąjungą įstojus Čekijai, Estijai, Kiprui, Latvijai, Lenkijai, Lietuvai, Maltai, Slovakijai, Slovėnijai ir VengrijaiEUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SAJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 285 straipsnio 1 dalį,atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[1],atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[2],atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[3],laikydamiesi Sutarties[4] 251 straipsnyje nustatytos tvarkos,kadangi:(1) 2003 m. gegužės 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1059/2003 dėl bendro teritorinių statistinių vienetų klasifikatoriaus (NUTS) nustatymo[5] sudaroma teisinė regionų klasifikavimo sistema, įgalinanti Bendrijoje rinkti, rengti ir platinti suderintą regioninę statistiką.(2) Visi Komisijai perduodami valstybių narių statistiniai duomenys, kurie yra suskirstyti pagal teritorinius vienetus, turėtų būti klasifikuojami pagal NUTS klasifikatorių, jei tinka.(3) Reikia pakeisti Reglamento (EB) Nr. 1059/2003 priedus, atsižvelgiant į Čekijos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lenkijos, Lietuvos, Maltos, Slovakijos, Slovėnijos ir Vengrijos įstojimą.(4) Todėl Reglamentas (EB) Nr. 1059/2003 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas.PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisReglamentas (EB) Nr. 1059/2003 iš dalies keičiamas taip:1. I priedas iš dalies keičiamas pagal tekstą, pateiktą šio reglamento I priede.2. II ir III priedai pakeičiami tekstu, pateiktu šio reglamento II ir III prieduose.2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje,Europos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas PirmininkasI PRIEDASReglamento (EB) Nr. 1059/2003 I priedas iš dalies keičiamas taip:1) Tarp BE – BELGIQUE/BELGIË ir DK – DANMARK įterpiama ši lentelė:„+++++ TABLE +++++“2) Tarp DE –DEUTSCHLAND ir GR – ΕΛΛΑΔΑ (Ellada) įterpiama ši lentelė:„+++++ TABLE +++++“3) Tarp IT – ITALIA ir LU – LUXEMBOURG (GRAND-DUCHÉ) įterpiama ši lentelė:„+++++ TABLE ++++++++++ TABLE +++++“4) Tarp LU – LUXEMBOURG (GRAND-DUCHÉ) ir NL – NEDERLAND įterpiama ši lentelė:„+++++ TABLE ++++++++++ TABLE +++++“5) Tarp AT – ÖSTERREICH ir PT – PORTUGAL įterpiama ši lentelė:„+++++ TABLE +++++“6) Tarp PT – PORTUGAL ir FI – SUOMI/FINLAND įterpiama ši lentelė:„+++++ TABLE +++++“„II PRIEDASEsami administraciniai vienetaiNUTS 1 lygmenyje Belgijos „Gewesten/Régions“, Vokietijos „Länder“, Portugalijos „Continente“, Região dos Açores ir Região da Madeira ir Jungtinės Karalystės Scotland, Wales, Northern Ireland ir the Government Office Regions of England.NUTS 2 lygmenyje Belgijos „Provincies/Provinces“, Vokietijos „Regierungsbezirke“, Graikijos „periferies“, Ispanijos „comunidades y ciudades autónomas“, Prancūzijos „régions“, Airijos „regions“, Italijos „regioni“, Nyderlandų „provincines“, Austrijos „Länder“ ir Lenkijos „Wojewodztwa“.NUTS 3 lygmenyje Belgijos „arrondissementen/arrondissements“, Čekijos „Kraje“, Danijos „Amtskommuner“, Vokietijos „Kreise/kreisfreie Städte“, Graikijos „nomoi“, Ispanijos „provincias“, Prancūzijos „départements“, Airijos „regional authority regions“, Italijos „provincine“, Lietuvos „Apskritis“, Vengrijos „Megyék“, Slovakijos „Kraje“, Švedijos „län“ ir Suomijos „maakunnat/landskapen“.“„III PRIEDASMažesnieji administraciniai vienetaiBelgijos „Gemeenten/Communes“, Čekijos „Obce“, Danijos „Kommuner“, Vokietijos „Gemeinden“, Estijos „Vald, Linn“, Graikijos „Dimoi/Koinotites“, Ispanijos „Municipios“, Prancūzijos „Communes“, Airijos „counties or county boroughs“, Italijos „Comuni“, Kipro „Δήμοι / κοινότητες (Dimoi / koinotites)“, Latvijos „Pilsētas, novadi, pagasti“, Lietuvos „Seniūnija“, Liuksemburgo „Communes“, Vengrijos „Települések“, Maltos „Localities“, Nyderlandų „Gemeenten“, Austrijos „Gemeinden“, Lenkijos „Gminy, miasta“, Portugalijos „Freguesias“, Slovėnijos „Občina“, Slovakijos „Obce“, Suomijos „Kunnat/Kommuner“, Švedijos „Kommuner“ ir Jungtinės Karalystės „Wards“.“[1] OL C, , p. .[2] OL C, , p. .[3] OL C, , p. .[4] OL C, , p. .[5] OL L 154, 2003 6 21, p. 1.


type: caselaw

text:
 20.6.2022
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 C 237/3
 Breithiúnas na Cúirte Breithiúnais (an Ceathrú Dlísheomra) an 28 Aibreán 2022– Changmao Biochemical Engineering Co. Ltd v an Coimisiún Eorpach, Hyet Sweet SAS
 (Cás T-666/19 P) (1)
 (Achomharc - Dumpáil - Allmhairí aspairtéime de thionscnamh Dhaon-Phoblacht na Síne - Rialacháin Uimh. 1225/2009 agus 2016/1036 - Raon feidhme ratione temporis - Airteagal 2(7) - Stádas mar ghnóthas a oibríonn faoi dhálaí eacnamaíocha margaidh - Diúltú - Airteagal 2(10) - Coigeartú - Dualgas cruthúnais - Airteagal 3 - Díobháil a chinneadh - Dualgas cruthúnais an Aontais Eorpaigh)
 (2022/C 237/03)
 Teanga an cháis: an Béarla
 Páirtithe
 Iarratasóir: Changmao Biochemical Engineering Co. Ltd (ionadaithe: K. Adamantopoulos, dikigoros, agus P. Billiet, avocat)
 Páirtithe eile sna himeachtaí: an Coimisiún Eorpach (ionadaithe: i dtosach, T. Maxian Rusche agus N. Kuplewatzky, ina dhiadh sin, T. Maxian Rusche agus A. Demeneix agus, ar deireadh, T. Maxian Rusche agus K. Blanck, i gcáil Gníomhairí)
 An chuid oibríochtúil
 1.
 Diúltaítear don achomharc.
 2.
 Ordaítear do Changmao Biochemical Engineering Co. Ltd a chostais féin a íoc, chomh maith leis na costais a thabhaigh an Coimisiún Eorpach.
 (1) IO C 383, 11.11.2019


type: contracts

text:
 Avis juridique important
 |
 12008M/PRO/15
 Version consolidée du Traité sur l’Union européenne - PROTOCOLES - Protocole (n°15) sur certaines dispositions relatives au Royaume-Uni de Grande-Bretagne et d'Irlande du Nord
 Journal officiel n° 115 du 09/05/2008 p. 0284 - 0286
 PROTOCOLE (no 15)SUR CERTAINES DISPOSITIONS RELATIVES AU ROYAUME-UNI DE GRANDE-BRETAGNE ET D'IRLANDE DU NORDLES HAUTES PARTIES CONTRACTANTES,RECONNAISSANT que le Royaume-Uni n'est pas tenu et n'a pas pris l'engagement d'adopter l'euro sans décision distincte en ce sens de son gouvernement et de son parlement,VU que, le 16 octobre 1996 et le 30 octobre 1997, le gouvernement du Royaume-Uni a notifié au Conseil son intention de ne pas vouloir participer à la troisième phase de l'union économique et monétaire,PRENANT ACTE que le gouvernement du Royaume-Uni a coutume de financer ses emprunts par la vente de titres de créance au secteur privé,SONT CONVENUES des dispositions ci-après, qui sont annexées au traité sur l'Union européenne et au traité sur le fonctionnement de l'Union européenne:1. Le Royaume-Uni n'est pas tenu d'adopter l'euro, sauf s'il notifie au Conseil son intention de le faire.2. Les paragraphes 3 à 8 et 10 sont applicables au Royaume-Uni compte tenu de la notification faite au Conseil par son gouvernement le 16 octobre 1996 et le 30 octobre 1997.3. Le Royaume-Uni conserve ses pouvoirs dans le domaine de la politique monétaire conformément à son droit national.4. L'article 119, deuxième alinéa, l'article 126, paragraphes 1, 9 et 11, l'article 127, paragraphes 1 à 5, l'article 128, les articles 130, 131, 132, 133, 138 et 140, paragraphe 3, l'article 219, l'article 282, paragraphe 2, à l'exception de sa première et de sa dernière phrase, l'article 282, paragraphe 5, et l'article 283 du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne ne s'appliquent pas au Royaume-Uni. De même, l'article 121, paragraphe 2, de ce traité ne s'applique pas à lui pour ce qui concerne l'adoption des parties des grandes orientations des politiques économiques qui concernent la zone euro de manière générale. Dans ces dispositions, les références à l'Union et aux États membres n'incluent pas le Royaume-Uni et les références aux banques centrales nationales n'incluent pas la Banque d'Angleterre.5. Le Royaume-Uni s'efforce d'éviter un déficit public excessif.Les articles 143 et 144 du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne continuent à s'appliquer au Royaume-Uni. L'article 134, paragraphe 4, et l'article 142 s'appliquent au Royaume-Uni comme s'il faisait l'objet d'une dérogation.6. Les droits de vote du Royaume-Uni sont suspendus pour les actes du Conseil visés aux articles énumérés au paragraphe 4 et dans les cas visés à l'article 139, paragraphe 4, premier alinéa, du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne. À cet effet, l'article 139, paragraphe 4, deuxième alinéa, dudit traité s'applique.Le Royaume-Uni n'a pas non plus le droit de participer à la nomination du président, du vice-président et des autres membres du directoire de la BCE prévue à l'article 283, paragraphe 2, deuxième alinéa dudit traité.7. Les articles 3, 4, 6, 7, 9.2, 10.1, 10.3, 11.2, 12.1, 14, 16, 18, 19, 20, 22, 23, 26, 27, 30, 31, 32, 33, 34 et 49 du protocole sur les statuts du Système européen de banques centrales et de la Banque centrale européenne ("les statuts") ne s'appliquent pas au Royaume-Uni.Dans ces articles, les références à l'Union ou aux États membres ne concernent pas le Royaume-Uni et les références aux banques centrales nationales ou aux actionnaires ne concernent pas la Banque d'Angleterre.Les références aux articles 10.3 et 30.2 des statuts au "capital souscrit de la BCE" n'incluent pas le capital souscrit par la Banque d'Angleterre.8. L'article 141, paragraphe 1, du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne et les articles 43 à 47 des statuts sont applicables, qu'un État membre fasse ou non l'objet d'une dérogation, sous réserve des modifications suivantes:a) à l'article 43, les références aux missions de la BCE et de l'IME comprennent les missions qui doivent encore être menées à bien après l'introduction de l'euro en raison d'une éventuelle décision du Royaume-Uni de ne pas adopter l'euro;b) en plus des missions visées à l'article 46, la BCE remplit une fonction de conseil et d'assistance dans la préparation de toute décision que le Conseil pourrait être amené à prendre à l'égard du Royaume-Uni conformément aux dispositions du paragraphe 9, points a) et c);c) la Banque d'Angleterre verse sa contribution au capital de la BCE à titre de participation à ses frais de fonctionnement sur la même base que les banques centrales nationales des États membres faisant l'objet d'une dérogation.9. Le Royaume-Uni peut notifier à tout moment son intention d'adopter l'euro. Dans ce cas:a) le Royaume-Uni a le droit d'adopter l'euro pour autant qu'il remplisse les conditions nécessaires. Le Conseil, statuant à la demande du Royaume-Uni, dans les conditions et selon la procédure fixées à l'article 140, paragraphes 1 et 2, du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne, décide s'il remplit les conditions nécessaires;b) la Banque d'Angleterre verse sa part de capital souscrit et transfère à la BCE des avoirs de réserve en devises et contribue à ses réserves sur la même base que la banque centrale nationale d'un État membre dont la dérogation a pris fin;c) le Conseil, statuant dans les conditions et selon la procédure fixées à l'article 140, paragraphe 3, dudit traité, prend toute autre décision nécessaire pour permettre au Royaume-Uni d'adopter l'euro.Si le Royaume-Uni adopte l'euro conformément aux dispositions du présent paragraphe, les paragraphes 3 à 8 cessent d'être applicables.10. Par dérogation à l'article 123 du traité sur le fonctionnement de l'Union européenne et à l'article 21.1 des statuts, le gouvernement du Royaume-Uni peut conserver la ligne de crédit "Ways and Means" dont il dispose auprès de la Banque d'Angleterre si et aussi longtemps que le Royaume-Uni n'adopte pas l'euro.--------------------------------------------------


text:
Pokyčių vadyba () – įmonės procesų, susijusių su CMDB pakeitimais, valdymas. Kuriant ITIL buvo įsitikinta, kad CMDB teisingumo Configuration management procesas pats savaime užtikrinti negali: tik įmonės veiklos metu atsiranda įvykiai, kurie nustato reikalingus CMDB pakeitimus. Kita vertus, viena ar kita įmonės veikla pati savaime negali nustatyti reikalingų duomenų struktūros ar užtikrinti CMDB teisingumo. Todėl visos svarbios veiklos turėtų būti aprašomos Change management proceso rėmuose, nustatant procedūrų punktus, kuriuose keičiama CMDB. CMDB tokiu atveju gali būti laikoma bet kuri įmonės darbui svarbi duomenų bazė, keičiama proceso metu, pvz., įrangos konfigūracijos dokumentai, buhalterija etc.
 ITIL


text:
 4.12.2010
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 328/9
 Sodba Sodišča (peti senat) z dne 7. oktobra 2010 – Evropska komisija proti Republiki Sloveniji
 (Zadeva C-49/10) (1)
 (Neizpolnitev obveznosti države - Okolje - Direktiva 2008/1/ES - Celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja - Pogoji za izdajo dovoljenja obstoječim obratom - Neopravljen prenos v predpisanem roku)
 2010/C 328/13
 Jezik postopka: slovenščina
 Stranki
 Tožeča stranka: Evropska komisija (zastopnica: A. Alcover San Pedro, zastopnica)
 Tožena stranka: Republika Slovenija (zastopnica: N. Pintar Gosenca, zastopnica)
 Predmet
 Neizpolnitev obveznosti države – Kršitev člena 5(1) Direktive 2008/1/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja (UL L 24, str. 8) – Pogoji za izdajo dovoljenja obstoječim obratom – Obveznost zagotovitve, da taki obrati delujejo v skladu z zahtevami direktive
 Izrek
 1.
 Republika Slovenija s tem, da v predpisanem roku ni sprejela vseh potrebnih ukrepov na področju izdajanja dovoljenj za industrijske obrate v skladu s členom 5(1) Direktive 2008/1/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o celovitem preprečevanju in nadzorovanju onesnaževanja, ni izpolnila obveznosti iz te direktive.
 2.
 Republiki Sloveniji se naloži plačilo stroškov.
 (1) UL C 80, 27.3.2010.


text:
 16.9.2010
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 L 244/22
 EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS
 Nr. 69/2010
 (2010. gada 11. jūnijs),
 ar ko groza EEZ līguma IV pielikumu (Enerģētika)
 EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,
 ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko pielāgo Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu, turpmāk “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,
 tā kā:
 (1)
 Līguma IV pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2009. gada 4. decembra Lēmumu Nr. 140/2009 (1).
 (2)
 Līgumā jāiekļauj Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 15. janvāra Regula (EK) Nr. 106/2008 par biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu (pārstrādāta versija) (2).
 (3)
 Ar Regulu (EK) Nr. 106/2008 atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2422/2001 (3), kas ir iekļauta Līgumā un kas tādējādi saskaņā ar Līgumu ir jāatceļ,
 IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
 1. pants
 Līguma IV pielikumu groza šādi.
 1.
 Minētā pielikuma 18. punkta (Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 2422/2001) tekstu svītro.
 2.
 Pēc 29. punkta (Komisijas Lēmums 2007/74/EK) iekļauj šādu punktu:
 “30.
 32008 R 0106: Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 15. janvāra Regula (EK) Nr. 106/2008 par biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu (pārstrādāta versija) (OV L 39, 13.2.2008., 1. lpp.).
 Regulas noteikumus šā Līguma vajadzībām pielāgo šādi.
 a)
 Visas atsauces uz Nolīgumu par biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu koordinēšanu, kas noslēgts starp Amerikas Savienoto Valstu valdību un Eiropas Kopienu, ietver arī atsauci uz vēstuļu apmaiņu starp ASV Vides aizsardzības aģentūru (VAA) un Norvēģijas Naftas un enerģētikas ministriju, Īslandes Rūpniecības ministriju un Lihtenšteinas Ekonomikas lietu pārvaldi, izņemot 11. un 14. pantā, kuros atsauce attiecas tikai uz nolīgumu.
 b)
 Tekstu 4. panta 5. punktā “Kopienas un trešo valstu” aizstāj ar tekstu “Kopienas vai EBTA valstu, no vienas puses, un trešo valstu, no otras puses,”. Tekstu “Komisija vai dalībvalstis var pārbaudīt” aizstāj ar tekstu “Komisija vai dalībvalstis, vai EBTA valstis var pārbaudīt savas attiecīgās kompetences robežās,”.
 c)
 Vārdu “Komisija” 12. panta 3. punkta pirmajā teikumā aizstāj ar tekstu “EBTA valstis un Komisija savas attiecīgās kompetences robežās”.
 d)
 Regulas 13. pantu nepiemēro.”
 2. pants
 Regulas (EK) Nr. 106/2008 teksts īslandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.
 3. pants
 Šis lēmums stājas spēkā 2010. gada 12. jūnijā, ja EEZ Apvienotajai komitejai ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (4).
 4. pants
 Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.
 Briselē, 2010. gada 11. jūnijā
 EEZ Apvienotās komitejas vārdā –
 priekšsēdētājs
 Alan SEATTER
 (1) OV L 62, 11.3.2010., 34. lpp.
 (2) OV L 39, 13.2.2008., 1. lpp.
 (3) OV L 332, 15.12.2001., 1. lpp.
 (4) Konstitucionālās prasības nav norādītas.


text:
 1.7.2016
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 177/7
 VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2016/1064
 z 30. júna 2016,
 ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny
 EURÓPSKA KOMISIA,
 so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
 so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),
 so zreteľom na vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 543/2011 zo 7. júna 2011, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o sektory ovocia a zeleniny a spracovaného ovocia a zeleniny (2), a najmä na jeho článok 136 ods. 1,
 keďže:
 (1)
 Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 543/2011 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanovuje paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XVI k uvedenému nariadeniu.
 (2)
 Paušálne dovozné hodnoty sa vypočítajú každý pracovný deň v súlade s článkom 136 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011, pričom sa zohľadnia premenlivé každodenné údaje. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie,
 PRIJALA TOTO NARIADENIE:
 Článok 1
 Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 136 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011 sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.
 Článok 2
 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.
 Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
 V Bruseli 30. júna 2016
 Za Komisiu
 v mene predsedu
 Jerzy PLEWA
 generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka
 (1) Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 671.
 (2) Ú. v. EÚ L 157, 15.6.2011, s. 1.
 PRÍLOHA
 Paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny
 (EUR/100 kg)
 Číselný znak KN
 Kód tretej krajiny (1)
 Paušálna dovozná hodnota
 0702 00 00
 MA
 128,2
 ZZ
 128,2
 0709 93 10
 TR
 135,6
 ZZ
 135,6
 0805 50 10
 AR
 171,1
 CL
 198,5
 MA
 174,9
 UY
 133,2
 ZA
 173,5
 ZZ
 170,2
 0808 10 80
 AR
 116,4
 BR
 101,9
 CL
 139,1
 CN
 133,6
 NZ
 141,3
 US
 161,9
 UY
 67,7
 ZA
 111,2
 ZZ
 121,6
 0809 10 00
 TR
 225,4
 ZZ
 225,4
 0809 29 00
 TR
 350,8
 ZZ
 350,8
 0809 30 10 , 0809 30 90
 TR
 124,7
 ZZ
 124,7
 0809 40 05
 TR
 148,6
 ZZ
 148,6
 (1) Nomenklatúra krajín stanovená nariadením Komisie (EÚ) č. 1106/2012 z 27. novembra 2012, ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o štatistike Spoločenstva o zahraničnom obchode s nečlenskými krajinami, pokiaľ ide o aktualizáciu nomenklatúry krajín a území (Ú. v. EÚ L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „iného pôvodu“.


text:
Et tidssignal er et synlig, hørbar, mekanisk eller elektronisk signal anvendt som en reference til at bestemme tiden på døgnet.
 Hørbar og synlige tidssignaler
 En slags af offentlige tidssignaler er selvfølgelig et slående ur. Disse ure var kun så gode som klokværket som aktiverende dem; de er blevet forbedret betydeligt siden de første ure fra det 14. århundrede. For mange borgere er det eneste offentlige ur som de behøver rådhusuret.
 Når mere præcise offentlig tidssignaler blev nødvendige indenfor navigation, blev et antal af traditionelle hørbare eller synlige tidssignaler etableret med formålet at tillade navigatører at tjekke deres marinekronometre. Disse offentlige tidssignaler blev tidligere etableret i mange havnebyer.
 Som et eksempel på et sådan signal, i Vancouver, British Columbia, lyder der stadig et skud fra en "kl. 21 pistol". Denne pistol blev bragt til Stanley Park af den canadiske fiskeriafdeling i 1894 for at advare fiskerne, at fiskeriet lukkede søndag kl. 18. Kl. 21 affyringen blev senere etableret som et tidssignal for offentligheden. Steder hvor en kanon anvendes som et tidssignal, laver de lokale ofte grin med at de kan genkende turister, fordi de hopper pga. overraskelsen, hvorimod de lokale tjekker deres armbåndsure.
 Den første faldende kugle blev rejst ved Portsmouth, England i 1829 af dens opfinder Robert Wauchope.
 En blev installeret i 1833 på taget af Royal Observatory i Greenwich, London, og kuglen faldt ned kl. 13 hver dag siden dengang.
 Den første amerikanske faldende kugle blev taget i brug i 1845.
 Fordi lyshastigheden er meget hurtigere end lydhastigheden, muliggør synlige signaler større præcision end via lyd; men lydsignaler fungerer selvom sigtbarheden er ringe. I 1861 og 1862, havde den britiske Post Office Directory et tidspistol landkort som viste hvor mange sekunder det tog tidspistolsignalet, at nå forskellige lokaliteter i Edinburgh. Times Square Ball drop/slåning ceremonien ved nytårsaften i Times Square, New York City, er en rest fra den visuelle indikation af klokken.
 I mange støjende fabrikker fungerer en fløjte som et offentligt tidssignal før radio gjorde dem forældede.
 Elektriske tidssignaler
 Sandford Fleming foreslog et enkelt 24-timers ur for hele verden. Ved et møde hos Royal Canadian Institute d. 8. februar 1879 knyttede han uret til anti-meridianen til Greenwich (nu 180°). Han foreslog at standard tidszoner kunne anvendes lokalt, men at de var subordinat til hans enkelte verdenstid.
 Standardtiden kom til verden i USA d. 18. november 1883. Tidligere, d. 11. oktober 1883, godkendte General Time Convention, foreløberen for American Railway Association, en plan som opdelte USA i adskillige tidszoner. På denne novemberdag telegraferede United States Naval Observatory et signal som koordinerede middag ved Eastern standard time med kl. 11 central, kl. 10 mountain – og kl. 9 Pacific standard time.
 Radiotidssignal kilder
 Dedikerede tidssignal radioudsendelser
 Telegrafisk distribution af tidssignaler blev forældede af brugen af AM, FM, kortbølgeradio, Internettets Network Time Protocol servere såvel som atomurene i GPS satellitterne. Siden 1905 er tidssignaler blev udsendt via radiobølger.
 Tidssignal radiostationer der anvendes på langbølge radiobåndet har yderst forudsigelige radioudbredelse karakteristikker, hvilket giver lav usikkerhed i de modtagne tidssignaler. Stationerne som anvendes på kortbølgebåndet kan dække større arealer med laveffekt radiosendere, men den variable afstand signalerne løber øger tidssignalets usikkerhed i størrelsesordenen millisekunder.
 De følgende radiostationer udsender klokken både oplæst og maskinlæsbar tidskode form, som kan anvendes som en reference for radiostyrede ure.
 Den oplæste del af klokken fra stationsudsendelserne fra WWV og WWVH, kan også høres via telefon. Klokken annonceringen er normalt forsinket mindre end 30 ms, når fastnettelefoni anvendes indefra det kontinentale USA, og tidsforsinkelsesvariationerne er normalt mindre end < 1 ms. Når mobiltelefoni anvendes, er forsinkelsen normalt mere end 100 ms grundet tekniske mobiltelefoniforhold. Når telefoniforbindelsen går via satellit, er klokken forsinket mellem 250 til 500 ms.
 For at høre disse udsendelser, ring (303) 499-7111 for WWV (Colorado) – og (808) 335-4363 for WWVH (Hawaii). Opringninger afbrydes efter 2 minutter. Disse er ikke gratisnumre; opringere udenfor det lokale område bliver trukket et beløb svarende til langdistancekald.
 Loran-C tidssignaler kan også anvendes til radiours synkronisering.
 Se også
 Atomur
 Radio Data System (RDS)
 Greenwich tidssignal
 Mobiltelefon
 Network time protocol
 Pager
 Radiostyrede ure
 Ur
 Kilder/referencer
 Downing, Michael, Spring Forward: The Annual Madness of Daylight Saving Time (Shoemaker and Hoard, 2005)
 Eksterne henvisninger
 Travel Downunder mentions the time cannon at Perth
 Durr Cannon Research Projects : mentions the time cannon at Cape Town
 The VNG User's Consortium is working on ways to solve the problem of the lack of accurate time signals in Australia.
 The Edinburgh time gun
 Tidsbestemmelse


text:
 Viktigt rättsligt meddelande
 |
 12006E/PRO/35
 Fördraget om upprättandet av Europeiska Gemenskapen (konsoliderad version) - D. Protokoll som fogas till Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen - Protokoll (nr 35) om artikel 67 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (2001)
 Europeiska unionens officiella tidning nr C 321 E , 29/12/2006 s. 0317 - 0317
 Protokoll (nr 35)om artikel 67 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (2001)DE HÖGA FÖRDRAGSSLUTANDE PARTERNAHAR ENATS OM följande bestämmelse som skall fogas till Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.Enda artikelFrån och med den 1 maj 2004 skall rådet besluta med kvalificerad majoritet, på förslag av kommissionen och efter att ha hört Europaparlamentet, för att vidta de åtgärder som avses i artikel 66 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen.--------------------------------------------------


text:
Seirbhísí Cumarsáide Comhtháite, Imeachtaí agus Seirbhísí Bainistíochta Taistil
 Is éard is cuspóir leis an nglao seo ar thairiscintí an méid seo a leanas a fháil: — faoi Bheart 1 (Seirbhísí Cumarsáide Comhtháite) réimse leathan seirbhísí i limistéar na cumarsáide comhtháite do gheallsealbhóirí seachtracha agus inmheánacha eu-LISA araon, — faoi Bheart 2 (Seirbhísí Bainistíochta Imeachtaí) réimse leathan gníomhartha bainistíochta imeachtaí agus imeachtaí eagraithe leis an gcumas breise ag an gconraitheoir ionchasach seirbhísí bainistíochta taistil a láimhseáil do rannpháirtithe seachtracha dá dtugtar cuireadh chuig imeachtaí eu-LISA éagsúla, agus. — faoi Bheart 3 (Seirbhísí Bainistíochta Taistil) réimse leathan seirbhísí i limistéar an taistil, socruithe taistil — ticéid eitilte, ticéid traenach do bhealaí Eorpach, fruilithe gluaisteán, aistriú tacsaithe agus áirithintí óstáin thar ceann baill foirne le eu-LISA ó oifigí Thaillinn, Strasbourg agus na Bruiséile agus láithreacha féideartha eile.
 Beart 1 Seirbhísí Cumarsáide Comhtháite Réimse leathan seirbhísí i réimse na cumarsáide comhtháite a fháil do gheallsealbhóirí seachtracha agus inmheánacha eu-LISA araon.
 Beart 2 Seirbhísí Bainistíochta Imeachta Réimse leathan gníomhartha bainistíochta imeachtaí agus imeachtaí eagraithe a fháil mar aon leis an gcumas breise ag an gconraitheoir ionchasach seirbhísí bainistíochta taistil a láimhseáil do rannpháirtithe seachtracha dá dtugtar cuireadh chuig imeachtaí eu-LISA éagsúla.
 Beart 3 Seirbhísí Bainistíochta Taistil Réimse leathan seirbhísí a fháil i réimse an taistil, socruithe taistil — ticéid eitilte, ticéid traenach do bhealaí Eorpacha, fruilithe gluaisteán, aistriú tacsaithe agus áirithintí óstáin thar ceann bhaill foirne le eu-LISA ó oifigí Thaillinn, Strasbourg agus na Bruiséile agus láithreacha féideartha eile.
 2018/S 053-116449 Fógra Conartha 16/03/2018 00:00


text:
5A_308/2013 (01.05.2013)
 5A_308/2013
 Autorité intercommunale de protection de l'enfant et de l'adulte du Coteau, 1965 Savièse.
 recours contre le jugement de la Juge de la Cour civile II du Tribunal cantonal du canton du Valais du 13 mars 2013.
 que, par arrêt du 13 mars 2013, la Juge de la Cour civile II du Tribunal cantonal du canton du Valais a rejeté le recours formé par A.________ le 25 février 2013 contre la décision du 15 février 2013 de l'Autorité intercommunale de protection de l'enfant et de l'adulte du Coteau prononçant la prolongation de son placement à des fins d'assistance en institution en vue de la réalisation d'une expertise psychiatrique et la réévaluation de son placement dès la connaissance du rapport de l'expertise;
 que la juge cantonale a constaté que le premier placement de A.________, fondé sur l'art. 429 al. 1 CC, avait permis de diagnostiquer une "décompensation floride [d'une schizophrénie] sur arrêt de médication; violent verbale" et que, selon l'avis des médecins de l'hôpital, dans ce contexte d'une compliance défaillante de l'intéressé au traitement et du risque d'une nouvelle décompensation, la prolongation du placement à des fins d'assistance pouvait être sérieusement envisagée;
 que, auditionné par la Juge de la Cour civile II, A.________ a confirmé qu'il ne coopérerait pas à la mise en ?uvre d'une expertise;
 que, sur la base de ces constatations, la juge cantonale a considéré que la mise en ?uvre d'une expertise était imposée par la loi (art. 118f al. 1 let. b LACC), qu'il était impossible d'exécuter une expertise de manière ambulatoire, que l'hôpital psychiatrique où l'intéressé était placé constituait une institution appropriée pour le placement en vue d'une expertise, et que la durée du placement était limitée au temps nécessaire à la réalisation de cette expertise;
 que, en conclusion, la Juge de la Cour civile II a admis que les conditions légales du placement de A.________ en vue d'une expertise psychiatrique étaient réunies, partant, elle a rejeté le recours et confirmé la décision de l'Autorité intercommunale de protection de l'enfant et de l'adulte du Coteau;
 que, par écritures faxées au Tribunal cantonal du canton du Valais le 24 avril 2013, A.________ exerce un recours en matière civile au Tribunal fédéral contre cette décision;
 que le recourant - qui se borne en quelques lignes à exposer que son avocate a omis de déposer un recours en son nom alors que l'arrêt entrepris ne le satisfait pas au motif qu'il contiendrait des propos mensongers dont il ne présente pas une énumération - ne soulève aucun grief, même de manière implicite, et ne s'en prend nullement aux considérants de la décision cantonale querellée;
 que, au demeurant, l'acte de recours a été envoyé par fax, c'est-à-dire à l'aide d'un moyen de transmission contraire aux exigences légales (art. 42 LTF; ATF 121 II 252 consid. 4a), et que ce vice n'a pas été régularisé par l'envoi postal ou électronique du recours, nonobstant l'interpellation par lettre du 26 avril 2013 de l'avocate qui avait assisté le recourant devant l'autorité précédente;
 Le présent arrêt est communiqué au recourant, à l'Autorité intercommunale de protection de l'enfant et de l'adulte du Coteau et à la Juge de la Cour civile II du Tribunal cantonal du canton du Valais.


text:
 12.11.2005
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 281/7
 Návrh na začatie prejudiciálneho konania podaný uznesením Verwaltungsgericht Darmstadt zo 17. augusta 2005, ktorý súvisí s konaním: Ismail Derin proti Landkreis Darmstadt-Dieburg
 (Vec C-325/05)
 (2005/C 281/13)
 Jazyk konania: nemčina
 Verwaltungsgericht Darmstadt podal uznesením zo 17. augusta 2005 na Súdny dvor Európskych spoločenstiev návrh na začatie prejudiciálneho konania podľa článku 234 ES, ktorý súvisí s konaním: Ismail Derin proti Landkreis Darmstadt-Dieburg a bol doručený kancelárii Súdneho dvora 26. augusta 2005.
 Verwaltungsgericht Darmstadt žiada Súdny dvor, aby rozhodol o nasledujúcich otázkach:
 1.
 Stratí turecký štátny občan, ktorý sa ako dieťa z dôvodu spojenia rodiny prisťahoval ku svojim rodičom, pracujúcim ako zamestnanci v Spolkovej republike Nemecko, svoje právo na pobyt vyplývajúce z práva podľa článku 7 prvej vety druhej zarážky rozhodnutia Rady o pridružení EHS-Turecko č. 1/80 (ARB 1/80) uchádzať sa o každú ponuku práce, okrem prípadov článku 14 ARB 1/80 a pri opustení členského štátu prijatia na nie zanedbateľnú dobu bez oprávnených dôvodov, aj v prípade, že po dovŕšení 21. roku veku nežije naďalej so svojimi rodičmi a nedostáva od nich žiadne výživné?
 V prípade, že na prvú otázku bude odpoveď kladná:
 2.
 Požíva tento turecký štátny občan napriek strate právneho postavenia podľa článku 7 prvej vety druhej zarážky ARB 1/80 zvláštnu ochranu pred vyhostením podľa článku 14 ARB 1/80, keď po zrušení rodinnej spoločnej domácnosti so svojimi rodičmi bol nepravidelne zamestnaný, bez toho, aby získal na základe svojho zamestnaneckého pomeru samostatné právne postavenie podľa článku 6 ods. 1 ARB 1/80 a vykonával výlučne samostatnú zárobkovú činnosť v priebehu niekoľkých rokov?


text:
Smart Coupé smart fortwo MHD 1.0 Automat-En ägare -Vinterhjull 2012, Sportkupé - Bilweb.se
 Smart Coupé smart fortwo MHD 1.0 Automat-En ägare -Vinterhjull
 Smart Coupé smart fortwo MHD 1.0 Automat-En ägare -Vinterhjull 2012, Sportkupé 39 000 kr
 Begagnad Smart Coupé smart fortwo MHD 1.0 Automat-En ägare -Vinterhjull 2012, Sportkupé Säljes av
 Framtida Bil AB,
 15 mar 15:20 (Köping) 39 000 kr
 MUA484 Märke & modell
 Begagnad Smart Coupé smart fortwo MHD 1.0 Automat-En ägare -Vinterhjull 2012, Sportkupé Jag är intresserad!
 ABS bromsar, AC, Airbag förare & passagerare, Antisladdsystem, Antispinn, C-lås, CD-stereo, En ägare, Fjärrstyrt c-lås, Färddator, Komplett ifylld servicebok, Servostyrning, Stereo, Stolvärme fram, Svensksåld, Vinterhjul - friktion, Yttertemperaturmätare Jag är intresserad!
 Smart Coupé smart fortwo MHD 1.0 Automat-En ägare -Vinterhjull Mina uppgifter:


text:
Umetna pisava ali neografija je izraz za pisavo, ki je bila razvita posebej in ne naravno kot del nekega jezika in kulture. Po navadi se ve, kdo in iz kakšnih razlogov je pisavo razvil.
 Razlogi za nastanek umetnih pisav
 Ponujena alternativa že obstoječim pisavam
 Bliss
 Pisave, uporabljene v knjigah, filmih, itd.
 Pisave, ki jih je razvil angleški pisatelj in jezikoslovec J.R.R. Tolkien
 sarati
 kirt (cirth)
 tengvar (tengwar)
 Pisavi iz televizijske nanizanke Zvezdne steze
 klingonščina
 romulanščina
 Pisava iz televizijske nanizanke Babylon 5
 minbarijščina
 Pisave in sistemi za lažje sporazumevanje
 Braillova pisava
 Morsejeva abeceda
 Pomorske signalne zastave
 Semafor
 ...
 Pisave ustvarjene za zabavo
 Strani z objavljenimi umetnimi pisavami:
 Your con-scripts @ Omniglot
 ConScript Unicode Registry, Version 3.2
 Glej tudi
 Tolkienove pisave
 Umetni jeziki
 Viri
 Omniglot - Najboljša stran za pisave na internetu
 Langmaker
 Pisave