text:
PORVOON ENERGIA -yhtiöt. Vuosikertomus - PDF
 PORVOON ENERGIA -yhtiöt. Vuosikertomus
 Download "PORVOON ENERGIA -yhtiöt. Vuosikertomus"
 1 PORVOON ENERGIA -yhtiöt Vuosikertomus 20052 PORVOON ENERGIA -yhtiöiden vuosikertomus 2005 Sisältö 105 vuotta sähköä Porvoossa Toimitusjohtajan katsaus Hallituksen puheenjohtajan katsaus Porvoon Energia -yhtiöt Hallinto ja organisaatio Henkilöstökatsaus Ympäristökatsaus Tuotanto ja lämpö Maakaasu Sähkökauppa Sähkön siirto Urakointi: verkonrakennus, asennus ja yrityspalvelu Laajakaista Tilinpäätös Summary in English Toiminta-alue 2 Vuosikertomus 2005 Mannerheiminkatu Porvoo Puhelin (019) Faksi (019) PORVOON ENERGIA -yhtiöt Vuosikertomuksen sisältö: Porvoon Energia Oy Ulkoasu ja taitto: Aptual Oy Paino: tt-urex 20063 105 vuotta sähköä Porvoossa Virstanpylväitä Porvoon Energian historian varrelta Rakkaalla lapsella on monta nimeä Historiansa aikana yhtiön nimi on vaihtunut useaan otteeseen. Porvoon Sähkö Osakeyhtiön ja Porvoon kaupungin sähkölaitoksen nimiä seurasi uusi vuonna 1980, jolloin sähkölaitoksen nimeksi tuli Porvoon kaupungin energialaitos Borgå stads energiverk. Vuonna 1992 energialaitos yhtiöitettiin Porvoon Energia Oy:ksi. Uudelleenorganisointia ja yhtiöittämistä Porvoon Energia -yhtiöt täytti kertomusvuonna 105 vuotta. Voidaan sanoa, että kaikki alkoi valaistuksesta, sillä vuonna 1900 perustettu Porvoon Sähkö Osakeyhtiö keskittyi toimintansa alussa toimittamaan sähköä valaistusta varten. Kaupungintalo asiakkaaksi Tehtailija Robert Wilhelm Ekblom ja kauppaneuvos Johan Askolin perustivat yhdessä 4. syyskuuta 1900 osakeyhtiön, Borgå Elektriska Aktiebolag: - Porvoon Sähkö Osakeyhtiön. Ensimmäisiksi asiakkaikseen yhtiö sai kaupungintalon, pakkahuoneen, lyseon, vapaapalokunnan sekä varsin pian muita kunnallisia ja yksityisiä asiakkaita. Kaupungin omistukseen 1911 Sähköyhtiö siirtyi 1. lokakuuta 1911 kaupungin omistukseen. Vasta tuossa vaiheessa katuvalaistusta päästiin täysimittaisesti rakentamaan. Sähkölaitoksen kapasiteetti todettiin pian vajavaiseksi ja tilat riittämättömiksi. Uusi sähkökeskus rakennettiin vuoden 1913 kesällä. Nykyisen Porvoon Energia -yhtiöiden toimitiloissa käynnistettiin 1. lokakuuta 1913 teholtaan 250 hevosvoiman dieselmoottori, jonka teho riitti tuolloin koko kaupungin sähköhuollon tarpeisiin. Tasavirrasta vaihtovirtaan Vuodesta 1921 lähtien Porvoon sähkölaitos hankki sähkönsä lähes kokonaan Etelä-Suomen Voimaosakeyhtiöltä, joka toimitti sähköä myös suoraan Porvoon maalaiskunnan kyliin, joissa oli pieniä sähköosuuskuntia. Porvoon sähkölaitoksen historian suurimpia teknisiä murroksia oli siirtyminen tasavirrasta vaihtovirtaan. Etelä-Suomen Voima toimitti Porvooseen vaihtovirtaa, joka jouduttiin muuttamaan tasavirraksi sähkölaitoksella olleilla muuttajakoneilla. Välivaihe poistui lopullisesti vasta 1950-luvun lopulla, jolloin Vanha Porvoo oli viimeisenä kaupunginosana siirretty vaihtovirtaan. Kaukolämpöä vuodesta 1972 Toinen suuri murros oli siirtyminen kaukolämmön toimittajaksi vuonna Kaukolämmöstä muodostui kasvava liiketoiminnan alue, joka on nyt laajentunut myös Porvoon ulkopuolelle. Loviisassa jakelu aloitettiin lokakuussa Vuonna 1995 Porvoon Energia Oy osti entisen Etelä-Suomen Voima Oy:n toiminnan Porvoon maalaiskunnassa sekä osissa Pernajaa ja Pornaista. Tuolloin perustettiin Porvoon Seudun Sähkö Oy, Porvoon Seudun Lämpö Oy ja Porvoon Sähköverkko Oy. Kokonaisuudesta muodostui Porvoon Energia -yhtiöt. Vuonna 2000 tytäryhtiöt, jakeluyhtiö Porvoon Seudun Sähkö Oy ja kaukolämpöyhtiö Porvoon Seudun Lämpö Oy fuusioitiin emoyhtiöön. Vuonna 2001 konserni organisoi toimintansa uudelleen. Perustettiin uusi sähkönmyyntiyhtiö, jonka nimi on ennestään tuttu Porvoon Seudun Sähkö Oy ja joka huolehtii koko konsernin sähkönmyynnistä. Porvoon Energia Oy siirsi sähköverkkoliiketoiminnan tytäryhtiöönsä Porvoon Sähköverkko Oy:hyn alkaen. Porvoon Sähköverkko Oy:n toiminta käsittää tänä päivänä yhtiön sähköverkko- ja urakointitoiminnat. Porvoon Energia Oy siirsi Internet-liiketoimintansa tytäryhtiöönsä Porvoon Seudun Sähkö Oy:hyn alkaen. Porvoon Seudun Sähkö Oy vastaa nyt koko yhtiön sähkönmyynnistä, markkinoinnista ja Internet-toiminnasta. Porvoon Energia -yhtiöitä on kolme: emoyhtiö Porvoon Energia Oy ja tytäryhtiöt Porvoon Seudun Sähkö Oy ja Porvoon Sähköverkko Oy: Vuosikertomus4 Sähkökauppa Toimitusjohtajan katsaus Vuosi 2005 oli Porvoon Energialle erinomainen. Kertomusvuonna panostimme erityisesti biopolttoaineisiin ja edullisen energian tarjoamiseen asiakkaillemme. Pohjoismaisten vesivoimavarojen normalisoituminen kertomusvuoden aikana, vähiten kannattavien lauhdevoimalaitosten käytön lopettaminen, sähkön tuonnin kolminkertaistuminen vuoden aikana 20 %:iin maan sähköntarpeesta, ympäristön parantamiskustannusten maksaminen energiantuotannon päästöoikeuksina Kioto-sopimuksen mukaisesti, polttoaineiden koko vuoden korkealla pysytellyt hinta Kaikki edellä mainitut tekijät ovat vaikuttaneet energian hintaan. Kehityssuunta on selvä eikä näkyvissä ole merkkejä energian hinnanlaskusta. Leudon sään ja paperiteollisuuden pitkän lakon seurauksena sähkön- ja lämmönkulutus jopa laski edellisvuodesta. Energiamarkkinoiden ja etenkin hintakehityksen arvostelu ei aina ole ollut oikeutettua. Vapailla markkinoillahan tarkoitetaan, että kysyntä ja tarjonta ohjaavat hintakehitystä. Yritystoiminnassa pyrkimys kannattavuuteen on itsestäänselvyys ja yrityksen toiminta sopeutetaan sen hetkiseen kilpailutilanteeseen - markkinataloudessa ei millään yrityksellä ole edellytyksiä ylläpitää varavoimaa yhteiskuntahyödyllisistä syistä. Kioto-sopimus on nykyään ahkerasti käytetty sana, mutta sen sisältöä ja seurauksia tuntuu harva ymmärtävän. Päästöoikeuksien tarkoituksena on mm. ohjata energiantuotantoa ympäristöä vähemmän kuormittaviin vaihtoehtoihin, joilla puolestaan on energian hintaan korottava vaikutus. 4 Vuosikertomus 20055 Panostusta biopolttoaineisiin Erityisesti huomion kohteena on ollut Kioto-sopimuksen CO2- päästöjärjestelmä. Hintakehitys osoittaa, että asiaan on suhtauduttava vakavasti ja että sillä tulee olemaan konkreettisia, ympäristöä parantavia seurauksia koeajan päätyttyä. Kioto-sopimuksen vuoksi biopolttoaineiden käyttö tulee lisääntymään voimakkaasti. Uusia voimalaitoksia ei kuitenkaan rakenneta yhdessä vuodessa - ympäristöä parantavat toimenpiteet kantavat hedelmää vasta kun on konkreettisesti saatu tehtyä jotakin, esimerkiksi rakennettua uusi biopolttolaitos. Porvoon Energia Oy:n oma panostus biopolttoaineisiin kantaa hedelmää jo nyt; voimme saada tuottoa investoidulle pääomallemme myymällä päästöoikeuksia niitä tarvitseville. Uusi, ainoastaan biopoltto-aineella toimiva lämpökeskus Loviisassa onkin osoittautunut oikeaksi ratkaisuksi; edullisesti tuotetun energian ansiosta kaukolämmön kysyntä on noussut huomattavasti. Kysynnästä johtuva kaukolämpöverkon rakentamistarve on ollut niin suuri, etteivät putkihitsaajien resurssit ole pystyneet vastaamaan siihen. Sähkön laatua korostetaan kovasti. Sähköverkko muodostaa niin suuren massan, että kuluu monta vuotta ennen kuin olemme tilanteessa, jolloin tavallisetkaan myrskyt eivät aiheuttaisi häiriöitä. Vaikka investoinnit sähköverkkoon ovat suuret, on meidän myönnettävä, että suotuisat sääolosuhteet vaikuttivat viime vuoden hienoihin tilastoihin. Maaseudulla myrskyihin varaudutaan vaihtamalla avojohtoja järjestelmällisesti eristettyihin johtoihin. Edullista energiaa - edelleen Hintapolitiikkamme on pysynyt samana; asiakkaamme saavat edelleen energiansa alhaiseen hintaan. Toiminta koetaan oikeudenmukaiseksi ja uskottavaksi, kun yleiset tariffi t ovat kaikille edulliset. Konsernin tulos oli 1,8 milj., mikä ylittää odotukset, kun ottaa huomioon edellä mainitun tariffi politiikkamme, jonka päätavoitteena ei ole kerätä mahdollisimman suurta tuottoa. Liikevaihto oli 34 milj., poistoja tehtiin 5,4 milj.. Investoinnit olivat 8,8 milj.. Taseen loppusumma oli 56 milj.. Asiakaspalvelun vaikutusta yrityskuvaan ei pidä koskaan unohtaa. Siksi olemmekin tehneet ja teettäneet sekä sisäisiä että ulkoisia tutkimuksia ja analyyseja. Kehitymme koko ajan, ja samalla kasvavat myös yhteenkuuluvaisuuden tunteemme ja työnilo. Kulunut vuosi oli Porvoon Energia -konsernille erinomainen. Haluan lausua parhaat kiitokset asiakkaille, omistajille ja yhtiön hallitukselle heidän osoittamastaan luottamuksesta ja työtovereille hienosti suoritetusta työstä. Roy Granroth Vuosikertomus6 Hallituksen puheenjohtajalta Kiitos! Aivan ensimmäiseksi haluan koko konsernin puolesta esittää parhaimmat kiitokseni syksyllä eläkkeel-le jäävälle toimitusjohtajallemme Roy Granrothille, joka on menestyksekkäästi luotsannut Porvoon Energiaa yli 25 vuoden ajan. Hänen kaudellaan on niin yhtiömme toiminnassa kuin koko energia-alalla tapahtunut suuria muutoksia. Ja kuten aina ennenkin Granrothin aikana, yhtiön vuoden 2005 tulos oli erittäin hyvä. Roy Granroth: Tärkeiden tavoitteiden tulee olla hyvin tarkasti harkittuja ja perusteltuja. Tiukoissa paikoissa pisimmän korren vetää yleensä se, joka on suunnitellut ja valmistellut asiat parhaiten. Yrityksen johtamisessa myös pitkän aikavälin suunnitelmat ovat keskeisiä. Ne ovat budjettejakin tärkeämpiä. Suurin haaste on kaikenlaisten toimintaideoiden valpas kuunteleminen ja herkkä tajuaminen riskejä unohtamatta. Ilman henkilöstön osaamista, sitoutumista ja saumatonta yhteistyötä ei tavoitteita saavuteta. Näihin Roy Granrothin mietteisiin on helppo yhtyä. Hän on itse elänyt ja todistanut ne tosiksi ja toimiviksi ohjenuoranaan yrityksen arvot, luotettavuus ja vastuullisuus. Nämä Roy Granrothin toimintatavat asettavat myös valtavia tulevaisuuden haasteita meille kaikille, niin hallitukselle kuin yhtiön vasta valitulle uudelle toimitusjohtajalle Patrick Wackströmille. Nähdäkseni yhtiömme menestys piilee juuri näissä toiminnan perusarvoissa, ja uudelta johtajalta pitää edellyttää samojen arvojen tunnistamista ja hyväksymistä. Lämmin ja energinen kiitos Roylle!! 6 Vuosikertomus 20057 Panostus ympäristöön kannattaa aina Porvoon Energian toiminta on osoittanut, että pienikin pärjää kilpailussa. Huoli maapallon ilmaston lämpenemisestä ja ympäristön kuormituksen vähentämisestä on aiheellinen ja yhteinen. Kioton sopimuksen tavoitteiden mukaisesti Porvoon Energia on investoinut ympäristöystävälliseen energiantuotantoon, mikä on osoittautunut kannattavaksi. Investointien ansiosta meillä on ollut mahdollisuus myydä päästöoikeuksia ja siten saada hyötyä myös asiakkaillemme. Energian käytön tehostaminen ja energian säästäminen yhdistävät meitä kaikkia haluaahan jokainen meistä säilyttää turvallisen ja terveellisen elinympäristön ja saada siitä iloa. Toistaiseksi laki velvoittaa vain energiaa käyttäviä ja tuottavia suuria toimijoita, mutta on kuitenkin mahdollista, että tulevaisuudessa säästövaatimukset koskevat myös yksityisiä energiankuluttajia. Johan Söderberg Kotimainen biopolttoaine on tänä päivänä valttia ja sen suosio kasvaa kasvamistaan. Porvoon Energia panostaakin pieniin paikallisiin biolaitoksiin. Kertomusvuoden lopussa käyttöönotettu puupolttoinen lämpökeskuksemme Loviisassa on saanut myönteisen vastaanoton ja kaikki merkit viittaavat siihen, että investointi on ollut hyvä ja onnistunut. Porvoon Energia on kehittänyt jatkuvasti Tolkkisten voimalaitosta tavoitteenaan nykyaikainen lämpövoimalaitos, joka pystyy vastaamaan tämän päivän ympäristö- ja tehokkuusvaatimuksiin. Seuraava investointimme on savukaasujen lämmön talteenottojärjestelmä. Tällä hetkellä biopolttoaineiden osuus kaukolämpötoiminnassamme on 70 %, mutta savukaasujen talteenottojärjestelmän käyttöönoton jälkeen vihreän energian osuus nousee kaukolämpötoiminnassamme lähes 80 prosenttiin. Vuosikertomus8 Porvoon Energia -yhtiöiden visiona on olla asiakas- ja ympäristökeskeinen, kasvava ja elinvoimainen energia-, tiedonsiirto- sekä verkonrakennusalan toimija itäisellä Uudellamaalla. Visionamme on myös, että meillä on alan tyytyväisimmät asiakkaat. Porvoon Energia -yhtiöitä on kolme: emoyhtiö Porvoon Energia Oy sekä tytäryhtiöt Porvoon Seudun Sähkö Oy ja Porvoon Sähköverkko Oy. Emoyhtiö Porvoon Energia Oy vastaa energiantuotannosta, kaukolämpö- ja maakaasutoiminnasta, sähköverkkotoiminnasta ja Internet-toiminnasta. Vuosi 2005 lyhyesti Liikevaihto, milj. 34 Henkilöstö, hlöä 108 Sähkönjakelu, GWh 390 Lämmönjakelu, GWh 260 Höyrynjakelu, GWh 79 Sähköasiakkaita Lämpöasiakkaita Porvoon Energia -yhtiöt Porvoon Energia -yhtiöt tarjoaa sähkön, kaukolämmön ja maakaasun lisäksi asennus- ja verkonrakennusalan sekä tiedonsiirron palveluja. Porvoon Energia Oy siirsi sähköverkkoliiketoiminnan tytäryhtiöönsä Porvoon Sähköverkko Oy:hyn alkaen. Uudella organisaatiorakenteella tähtäämme siihen, että voimme palvella asiakkaitamme entistä paremmin. Paikallisena energiayhtiönä panostamme joustavan asiakaspalvelun ohella paranevaan sähkön laatuun ja samalla pidämme kiinni edullisesta hintatasosta. Porvoon Sähköverkko Oy vastaa yhtiön sähköverkko- ja urakointitoiminnoista. Porvoon Energia Oy siirsi Internet-liiketoimintansa tytäryhtiöönsä Porvoon Seudun Sähkö Oy:hyn alkaen. Porvoon Seudun Sähkö Oy vastaa siis nyt sähkönmyynnistä, markkinoinnista ja Internet-toiminnasta. Toimintaympäristö Porvoon Energian toiminta-alue on noin asukkaan monipuolinen yhdistelmä kaupunkia, saaristoa ja maaseutua. Toimialueemme on pinta-alaltaan yli 800 km 2 :n suuruinen maa-alue, josta Porvoon pinta-ala on n. 660 km 2 ja Pornaisten eteläosa sekä Pernajan länsiosa yhteensä n. 140 km 2. Lisäksi tuotamme, jaamme ja myymme lämpöä Loviisassa. Porvoon Energia -yhtiöillä on käytössään toimintajärjestelmä, joka täyttää sekä laadunhallintajärjestelmästandardin ISO 9001 että ympäristöjärjestelmästandardin ISO asettamat vaatimukset. Toimintajärjestelmämme kattaa konsernimme kaikki toiminnot. Tämä nivoutuu hyvin pyrkimykseemme korottaa laatua ja lisätä palveluja. Porvoon Energia -yhtiöt helppo ja luotettava valinta! 8 Vuosikertomus 20059 Hallinto ja organisaatio Yhtiön osakekanta on kokonaisuudessaan Porvoon kaupungin omistuksessa. Yhtiökokous Varsinainen yhtiökokous pidettiin Porvoossa. Hallitus Jäsenet Henkilökohtaiset varajäsenet Puheenjohtaja Johan Söderberg Bernhard Edgren Varapuheenjohtaja Matti Valasti Hannu Ikonen Gunilla Backman Beata Meinander Sirpa Hopeamaa Anita Spring Harri Kari Risto Anttonen Tilintarkastajat SVH Julkisrahoitus Oy/Raija-Porokka-Maunuksela (KHT, JHTT) Outi Koskinen (KHT, JHTT) Hannu Mikkola (KHT) Varajäsen: Aimo Siitonen (KHT) Johtoryhmä Toimitusjohtaja/ Porvoon Energia Oy Roy Granroth Toimitusjohtaja/ Porvoon Sähköverkko Oy Magnus Nylander * Göran Ahlskog ** Lämpö- ja tuotantojohtaja Christer Allén Kehityspäällikkö Akke Kuusela Viestintäpäällikkö Anja Laitimo-Strengell Henkilöstön edustaja Roger Niskanen Verkkopäällikkö Magnus Nylander Toimitusjohtaja/ Porvoon Seudun Sähkö Oy Patrick Wackström Talousjohtaja Merja Wilkman * lähtien ** saakka Porvoon Energian hallitus Porvoon Seudun Sähkön hallitus Porvoon Sähköverkon hallitus Tilintarkastajat Vuosikertomus10 Henkilöstökatsaus Henkilöstöprofi ili hlöä % Henkilöstön määrä 108 (keskimäärin vuoden aikana 110 hlöä) Naiset Miehet Toimihenkilöt Työntekijät Keski-ikä 47 vuotta alle 40-vuotiaita vuotiaita yli 50-vuotiaita Työsuhteen kesto keskimäärin 19,3 vuotta Sairauspoissaolot 4,5 % työajasta Terveysprosentti 31 (koko vuoden terveenä olleet työntekijät Koulutuspäivät 303 päivää Koulutuspäivät keskimäärin 2,8 pv/hlö Porvoon Energia saavuttaa liiketoiminnalliset tavoitteensa osaavan, palveluhalukkaan ja motivoituneen henkilöstönsä avulla. Porvoon Energian henkilöstöstrategia perustuu yrityksemme arvoihin ja lähtee yrityksen strategisten tavoitteiden toteuttamisesta. Henkilöstön toiminta tähtää niihin asioihin, joilla vaikutetaan tavoitteiden saavuttamiseen ja kilpailukyvyn parantamiseen. Haluamme olla osaavia, markkinointihenkisiä ja jatkuvasti kehittyviä. Meillä on vakaa tahto ja aikomus menestyä. Yrityksemme voima on paikallinen, kaksikielinen asiakaspalvelu Henkilöstön kehittämisen lähtökohtana on alati muuttuva liiketoimintatyöympäristö. Asiakaspalvelussa tärkeintä ovat monitaitoinen, kaksikielinen henkilöstömme sekä avoin, aktiivinen ja asiakkaiden tarpeet ja toiveet huomioonottava asenne. Jatkuva oppiminen ja ammatillinen kehittyminen ovat avaimet näihin valmiuksiin. Vuosikertomusvuonna panostimme ATK-koulutukseen. Word- ja Excel-kursseja järjestettiin useampia. Lisäksi yhdeksän henkilöä suoritti kansalaisen ATK:n perustietokurssin. Laatutoimintaa Laatu-, ympäristö- ja turvallisuusnäkökohdat ovat keskeisiä asioita konsernimme toiminnassa. Porvoon Energia -yhtiöillä on nyt käytössään toimintajärjestelmä, joka täyttää sekä laadunhallintajärjestelmästandardin ISO 9001 että ympäristöjärjestelmästandardin ISO asettamat vaatimukset. Luokituslaitos Det Norske Veritas Certifi cation Oy/Ab (DNV) myönsi ympäristösertifi kaatti ISO 14001:n Porvoon Energia -yhtiöille ISO standardin mukainen järjestelmä meillä on ollut jo vuodesta Uusi toimintajärjestelmä kattaa konsernimme kaikki toiminnot. Tyky-toiminta Terveys on hyvinvoinnin ja työkyvyn perusta, jolla varmistetaan myös kilpailukykymme. Kertomusvuonna yhtiön TYKY-toimintaa eli työkykyä ylläpitävää toimintaa kehitettiin ja lisättiin. Tyky-toimintaa toteutettiin sekä fyysisen että henkisen jaksamisen näkökulmasta. Vapaa-ajalla yhtiö järjesti monipuolista kuntotoimintaa, mm. sählyä, kävely- ja sauvakävelyä sekä kuntosaliliikuntaa. Sisäinen viestintä Vuonna 2005 osasto-, yksikkö- ja tiimikokoukset toimivat tärkeinä sisäisen viestinnän kanavina. Lisäksi henkilöstölle pidettiin säännöllisesti erilaisia tiedotustilaisuuksia. Kirjallisina välineinä käytettiin ilmoitustauluja, pikatiedotteita, tiedotteita ja sähköpostia. Työterveys ja työsuojelu Työterveyspalvelut hankittiin edelleen Porvoon Työterveys Oy:ltä. Työsuojelutoimikuntaan kuuluivat puheenjohtaja Peter Tallberg, Roy Granroth, Magnus Söderström, Kaj Kulju ja Timo Rosenström. Luottamushenkilöt Vuonna 2005 toimivat luottamushenkilöinä pääluottamusmies Roger Niskanen, Rosita Holmberg, Jari Hakamaa, Rolf Malmberg, Christer Allén, Ninni Ukkola-Suuronen ja Denny Lindström. Harrastus- ja virkistystoiminta Harrastus- ja virkistystoimintamme oli kertomusvuonna monipuolista. Toiminnasta vastasi vapaa-ajan komitea, johon kuuluivat puheenjohtaja Matti Ukkola, Merja Wilkman, Ann-Sofi Hedenstam-Nyholm, Solveig Hell, Tuula Karlsson, Denny Lindström ja Seppo Tenhoranta. Komitea toimi yhtiön myöntämän vuosibudjetin rajoissa. Liikuntatapahtumia oli monenlaisia. Yhtiöillä oli joukkueet naisten juoksutapahtumissa Maijooksissa Tallinnassa, ja talvella ulkoiltiin koko perheen voimalla Kokonniemessä. Kesäretkemme kohde oli Kotkan Sapokka. Pikkujoulua vietettiin entiseen tapaan meriristeilyn merkeissä. Yhteinen teatterimatka tehtiin Areena-teatteriin Hätäistä hääyötä katsomaan. 10 Vuosikertomus 200511 Ympäristökatsaus Porvoon Energia on vastuullinen energiantuottaja ja -toimittaja. Suhtaudumme ympäristövastuuseemme vakavasti. Kestävä kehitys edellyttää ympäristövaikutusten hallintaa niin, että myös tuleville sukupolville voidaan taata iloa luonnosta. Teemme jatkuvasti työtä niin tuotteittemme kuin palvelujemme parantamiseksi ja ympäristöhaittojen vähentämiseksi. Tuotteitamme ja palveluitamme kehittäessämme otamme huomioon ympäristön, tekniikan, taloudellisuuden ja laadun. Edellytämme myös alihankkijoiltamme toimenpiteitä, jotka tukevat ympäristöpäämääriämme ja -tavoitteitamme. Energiantuotannosta suurin osa ekoenergiaa Kestävä kehitys energiantuotannossa edellyttää uusiutuvien energialähteiden käytön lisäämistä. Vuonna 2005 Porvoon Energian tuottamasta energiasta 70 % on vihreää energiaa eli ekoenergiaa, jota tuotamme vesivoimalla, puulla ja biokaasulla. Lämmön ja sähkön yhteistuotanto on ympäristöystävällinen yhdistelmä. Polttoaineen energiankäyttö laitoksissamme on suuri, koska emme laske lämpöä mereen, kuten lauhdelaitoksissa tehdään. Investoinnit palkittiin päästöoikeuksilla Laadukasta toimintaa luonnon hyväksi Porvoon Energialla on oma ympäristön- ja jätehuollon toimintasuunnitelma. Porvoon Energia -yhtiöillä on nyt myös käytössään toimintajärjestelmä, joka täyttää sekä laadunhallintajärjestelmästandardin ISO 9001 että ympäristöjärjestelmästandardin ISO asettamat vaatimukset. Lisäksi Porvoon Energia on allekirjoittanut energiansäästösopimukset kauppa- ja teollisuusministeriön kanssa. Sopimuksiin perustuen olemme selvittäneet mahdollisuuksia pienentää energiankulutusta omassa toiminnassamme. Energiankulutuksella on merkittävä vaikutus ympäristöömme, ja jokainen meistä voi omilla valinnoillaan vaikuttaa haitallisten päästöjen syntymiseen. Laki velvoittaa energiaa käyttäviä ja tuottavia suuria toimijoita, mutta kotitalouksien kulutustottumuksiin vaikuttavat kuluttajien omat asenteet. Valitsemalla vastuullisen energiantoimittajan asiakas vahvistaa omaa ympäristölähtöistä toimintaansa. EU-maat päättivät Kioto-pöytäkirjan mukaisesti rajoittaa hiilidioksidipäästöjään 2005 alkaen. Tämän päätöksen ja ympäristöystävällisten tuotantolaitosinvestointien seurauksena Porvoon Energia Oy:llä on mahdollisuus myydä päästöoikeuksia markkinoilla. Kertomusvuoden lopussa Loviisassa otettiin käyttöön puupolttoinen 7 MW:n lämpökattila. Vuosikertomus12 Lämpö ja tuotanto Porvoon Energia Oy:n Lämpö ja tuotanto käsittää sähkön, lämmön ja höyryn tuotannon sekä kaukolämmön ja maakaasun jakelun. Porvoon Energia Oy huolehtii kaukolämmön myynnistä ja jakelusta asiakkaille sekä kaukolämpöverkon ylläpidosta ja laajentamisesta. Lisäksi yhtiö tarjoaa asiakkailleen erilaisia kaukolämmön toimittamiseen liittyviä palveluja. Lämmön myynti Lämmön myynnissä puhtaan, vaivattoman ja taloudellisen kaukolämmön kysyntä on vahvasti noususuuntaista. Kaukolämpö saa yhä suurempaa tunnustusta niin uusilla kuin vanhoillakin asuinalueilla. Verkkoa rakennettiin yhteensä 8 km. Porvoossa tehtiin 154 uutta sopimusta ja Loviisassa 11 kpl. Maakaasu Yhteistuotanto Porvoon Energian oma tuotanto perustuu lämmön ja sähkön yhteistuotantoon. Energiansäästön kannalta yhteistuotannon mahdollisimman tehokas hyödyntäminen on keskeistä. Lisäksi tuotamme energiaa vesivoimalla ja erillistuotantolaitoksissa. Tuotantolaitokset Porvoon Energia- yhtiöillä on tällä hetkellä 13 tuotantolaitosta. Konsernin sähkön hankinnan omavaraisuusaste on 33 %. Lämmön omavaraisuusaste on 100 %. Omasta energian tuotannostamme peräti 70 % on bioperäistä. Yhtiössä vihreää energiaa tuotetaan vesivoimalla, puulla ja biokaasulla. Kaukolämpö Lämmön myynti oli 259 GWh ja höyryn myyntiä oli 79 GWh. Lämpöasiakkaiden lukumäärä Porvoossa vuoden lopussa oli 1015 ja Loviisassa 79. Kuluttajien yhteenlaskettu liittymisteho oli kertomusvuoden lopussa Porvoossa 139 MW ja Loviisassa 12 MW. Kaukolämpöverkon kokonaispituus oli vuoden lopussa Porvoossa 100 km ja Loviisassa 11 km. Lämmön hankinta Porvoon Energia Oy on lämmön hankinnan osalta täysin omavarainen. Yhdistettyä sähkön ja lämmön tuotantoa on Harabackan ja Tolkkisten voimalaitoksissa. Lämpöenergiaa tuotamme myös Kipinätien, Kirjaltajantien, Epoon, Kaupunginhaan ja Loviisan lämpökeskuksissa. Vuoden lopussa Loviisassa otettiin käyttöön puupolttoinen 7 MW:n lämpökattila. EU-maat päättivät Kioto-pöytäkirjan mukaisesti rajoittaa hiilidioksidipäästöjään 2005 alkaen. Tämän päätöksen ja ympäristöystävällisten tuotantolaitosinvestointien seurauksena Porvoon Energia Oy:llä oli mahdollisuus myydä päästöoikeuksia markkinoilla. Maakaasun käyttö säästää luontoa, sillä se on yksi puhtaimmista polttoaineista, jota saadaan valmiina. Maakaasu on monipuolinen - sitä voi käyttää vähän tai paljon ja se sopii niin teollisuuden, pienyritysten kuin kerros- ja omakotitalojenkin käyttöön. Porvoon Energia Oy aloitti maakaasun myynnin lokakuussa Maakaasuputki kulkee Harabackan voimalalta Hattulaan ja siitä voimalinjaa seuraten Kirjaltajantien lämpölaitokseemme. Kaasulinjan varrella olevilla kiinteistöillä on mahdollisuus liittyä maakaasuputkeen. Maakaasu soveltuu hyvin lämmityspolttoaineeksi ja on ympäristöystävällisempi vaihtoehto öljylle. 12 Vuosikertomus 200513 Sähkökauppa Myyntivolyymi kasvoi Perinteistä koko perheen energiapäivää vietettiin lauantaina 3.9. Porvoon Seudun Sähkön sähkönmyynti oli yhteensä 389 GWh, mikä on 6,3 % enemmän kuin edellisenä vuonna. Sähkön alkuperän ilmoittaminen yhtiömme pääkonttorissa ja pihalla. Tunnelma oli iloinen ja vieraita oli ilahduttavan paljon, yli 3000 henkilöä. Turistijuna kyyditsi vieraita Kaupungintalon ja Porvoon Energian välillä. Lapsia viihdyttivät Benny Törnroos Muumiorkestereineen sekä taikuri Mats Aarnio. Musiikki soi ja lohikeitto maistui. Jatkuvaa työtä asiakaspalvelun kehittämiseksi Porvoon Seudun Sähkö Oy on Porvoon Energia -yhtiöiden sähkönmyyntiyhtiö, joka vastaa myös markkinoinnista. Vuonna 2005 hankkimamme sähkön tuottamiseen käytettiin: 36,4 % uusiutuvia energialähteitä 37,9 % fossiilisia energialähteitä ja turvetta 25,7 % ydinvoimaa Spot-hinta nousi Sähkön spot-hinta eli markkinasähkön hinta pohjoismaisessa sähköpörssissä NordPoolissa nousi vuoden aikana 10 %. Pohjoismaiset vesivarastot olivat normaalitasolla. Päästökauppa alkoi kertomusvuonna ja hinta nousi arvioidusta 5-8 /tonni lähes 30: een /tonni. Päästöoikeuksien hinnannousu oli pääsyy syksyiseen sähkön markkinahinnan nousuun. Markkinahinnan voimakkaan nousun seurauksena Porvoon Seudun Sähkö Oy korotti sähkötariffejaan 8 % Edullisen oman tuotannon ja suunnitelmallisen sekä pitkäjänteisen toimintamme ansiosta olemme pystyneet palvelemaan asiakkaitamme hyvin ja tarjoamaan heille edullista sähköä kallistuneista sähkömarkkinoista huolimatta. Hankinta Monipuolinen sähkönhankinta ja järkevä riskienhallinta takaavat mahdollisimman alhaisen hinnan. Porvoon Energia Oy:llä on omaa sähköntuotantoa. Lisäksi yhtiö on osakkaana Päijät-Hämeen Energia Oy:ssä ja hankkii sähköä myös Pohjolan Voima Oy:ltä osakkuutensa perusteella. Markkinointi Ilman tyytyväisiä asiakkaita emme voi onnistua. Luottamus ja paikallisuus ovat perusarvojamme. Tavoitteemme on, että toimintamme, palvelumme ja hinnoittelumme vastaavat asiakkaiden odotuksia. Toimintavuoden aikana vahvistettiin asiakassuhteita myös erilaisissa asiakastilaisuuksissa ja messuilla. Porvoon Energia -yhtiöt on myös mukana suuren suosion saavuttaneessa Energia Uudellamaalla -koululaistapahtumassa, jossa 8.luokkalaiset saavat tutustua maakuntansa voimalaitoksiin ja muuhun energiaan liittyvään toimintaan. Asiakkaan kohtaaminen tärkeää Joustava ja suora vuorovaikutus asiakkaan ja energiayhtiön kesken ovat hyvän laadun ja luottamuksen edellytyksiä. Olemme parantaneet palveluamme määrätietoisesti. Sähköasiakkaiden palvelun parantamiseksi lisäsimme sähköistä asiakaspalveluamme. Uusi asiakashallintajärjestelmä Kolibri tullaan ottamaan käyttöön kokonaisuudessaan vuoden 2006 loppuun mennessä ja sen avulla tullaan hoitamaan mm. asiakaspalvelu, tiedonvälitys ja laskutus. Järjestelmään liittyvä Internet-palvelukanava KolibriExtra on ollut asiakkaittemme käytössä kertomusvuoden toukokuusta lähtien. Ohjelman avulla sähköasiakkaamme pääsevät selaamaan ja ylläpitämään omia tietojaan, asiakas voi mm. syöttää mittarilukemiaan, selata omia käyttötietojaan ja tarkastella kulutusarvioitaan. Asiakaslehti Oma asiakaslehtemme ilmestyi kertomusvuonna kaksi kertaa. Yhtiön asiakaslehteä on julkaistu yhdeksän vuoden ajan ja se on ilmestynyt kaksi kertaa vuodessa. Lehti on vakiinnuttanut asemansa ja on tärkeä väline yhtiön viestinnässä. Ajankohtaisista asioista tiedotettiin asiakastiedotteilla. Vuosikertomus14 Sähkön siirto Vahvoja panostuksia sähköverkkoon päämääränä harvemmat ja lyhyemmät katkokset Porvoon Energia -yhtiöt panostaa yhä parempaan sähkön laatuun ennalta ehkäisevin toimenpitein vähentämällä keskeytysten määrää ja ylläpitämällä hyvää jännitetasoa kaikilla asiakkailla. Uusiin laitteisiin ja olemassa olevan verkon saneeraukseen investoitiin yhteensä yli 3,5 miljoonaa euroa. Verkkoliiketoiminnan painopisteenä on ollut keskijänniteverkon sähkönjakelun varmuuden parantaminen rakentamalla metsäalueille eristettyjä ilmajohtoja ja taajamiin maakaapeleita. Mainitsemisen arvoista on, että yli puolet investoinneista tehtiin maakaapeliverkkoon. Asiakasmäärä ja sähkönkäyttö nousivat Sähköverkkoon liitettiin kaikkiaan 359 uutta kuluttajaa. Kaiken kaikkiaan Porvoon Energia -yhtiöillä on siirtoasiakasta. Sähkönsiirto nousi kertomusvuoden aikana 385 GWh:sta 391 GWh:iin, eli nousu oli 1,5 %. Verkkomaksut pysyivät muuttumattomina ja ne ovat strategiamme mukaisesti edelleen alle maan keskihinnan. Sähkölämmitys näyttää vuodesta toiseen olevan suosituin lämmitysmuoto. Porvoon Energia -yhtiöiden alueella rakennetuista uusista rivi- ja omakotitaloista noin 55 % valitsi sähkölämmityksen. Jakeluvarmuutta ja -valmiutta koeteltiin jälleen Ilman haltijat ja muut tekijät näyttivät jälleen mahtinsa vuoden aikana. Porvoon keskustakin pimeni pariin otteeseen, kun kriittiset maakaapelit joutuivat kaivukohteiksi. Monista vioista huolimatta onnistuimme saamaan sähkön takaisin kohtuullisessa ajassa. Tuntuvat panostukset sähköverkkoon osoittautuivat siis hyödyllisiksi. Uusien standardivaatimusten mukaisesti sähköyhtiöiden on korvattava asiakkailleen yli 12 tuntia kestäneiden katkosten aiheuttamat kulut. Porvoon Energia maksoi korvauksia kaiken kaikkiaan 300 asiakkaalle. Muutoin sähkön jakeluvarmuus oli verraten hyvä koko vuoden. Panostus asiakaspalveluun Parantaaksemme asiakaspalveluamme aloitimme selvityksen sähkönkulutusmittareiden kaukoluvun käyttöönottamiseksi alueellamme. Monet suomalaiset yhtiöt ovat ryhtyneet mittareiden kaukolukuun, vaikkei viranomaisvaatimuksia toimenpiteestä olekaan. Eniten tästä hyötyy asiakas, joka saa kulutuksensa mukaisen laskun ilman arviolaskutuksia. Meidän osaltamme selvitystyö jatkuu koko vuoden 2006 ja kaikesta päätellen vuosi 2007 tulee olemaan kaukoluentamme aloitusvuosi. Muutoksia lainsäädännössä Uuden sähkömarkkinalain mukainen yhtiöittäminen tuli ajankohtaiseksi vuoden lopussa, ja sen tiimoilta tehtiin päätös Porvoon Energia Oy:n sähköverkkoliiketoiminnan siirtämisestä tytäryhtiö Porvoon Sähköverkko Oy:hyn alkaen. Toinen muutos koski uusia viranomaisten uusia valvontamenetelmiä; energiamarkkinavirasto on ottanut käyttöön uuden valvontamenetelmän, jossa kohtuullinen tuotto määräytyy kolmen vuoden ajanjaksosta. Tämä teetti meille melkoisesti selvityksiä kertomusvuoden aikana. Sähköverkkotoiminnan avainlukuja 2005 Asiakkaita Siirretty sähkö, GWh 391 Investoinnit, milj. 3,5 Sähköasemat, 110/20 kv, kpl 7 Siirtoverkko, 110kV, km 17 Suurjänniteverkko, 20 kv, km 902 Muuntoasemat 20/0,4 kv, kpl Pienjänniteverkko 0,4 kv, km Vuosikertomus 200515 URAKOINTI: Verkonrakennus, asennus ja yrityspal velu Porvoon Sähköverkko Oy:n henkilöstö on valmiina palvelemaan asiakkaita pulmatielanteissa vuorokauden ympäri. Rakennamme, ylläpidämme ja korjaamme sähkön jakeluverkkoa ja sähkölaitoksia ja huolehdimme sähkö- ja tiedonsiirtoverkkojen asennuksesta ja ylläpidosta. Vastaamme myös konsernin yrityspalvelutoiminnoista. Toiminta Konsernin sähkönjakeluverkkotyöt työllistivät pääosan yhtiön henkilöstöstä. Ulkopuolisille suoritettavien töiden osuus oli noin 25 % liikevaihdosta. Porvoon Sähköverkko pärjäsi lisääntyvässä kilpailutilanteessa hyvin toimitusaikapaineita aiheuttaneesta, erittäin suuresta työmäärästä huolimatta. Toiminta sujui suunnitelmallisesti; tulos oli odotettua parempi ja suurin osa tavoitteista saavutettiin ja osittain jopa ylitettiin. Kaikki suurehkot työt suoritimme kiinteä hinta -periaatteella, joka on eduksi kummallekin osapuolelle. Yksinkertaistimme tarjouslaskelmiamme siten, että nyt tehtävän toimeksiantaja pystyy näkemään laskelmasta työn kustannukset jo suunnitteluvaiheessa. Teimme yhä enemmän korkeajännitetöitä jännitteen ollessa kytkettynä. Näin pystyimme vähentämään korkeajännitetöistä johtuvien sähkökatkojen lukumäärää yli 40 %:lla. Panostamme lisää jännitetöihin antamalla erikoiskoulutusta entistä useammalle asentajalle. Yhtiön ulkopuolisille yrityksille tehtävät, jo monta vuotta enimmäkseen tarjouspohjalla suoritettavat työt ovat kovasta kilpailusta huolimatta olleet kannattavia. Monivuotinen tavoite tarjota laadukkaita palveluja erikoistumalla on kantanut hedelmää, ja niin työtilanne kuin kilpailukykykin ovat alalla olleet hyviä. Pientalorakentajille myytiin ja asennettiin yhteensä 213 sähkökeskusta. Logistiikkatoiminnan tehostamisen myötä varastoitavan materiaalin kiertonopeus parantui entisestään. Ammattitaitoinen henkilökunta aina valmiina palvelukseen Vuosikertomus16 Laajakaista Laaja Internet-palvelujen valikoima tuo yhä enemmän mahdollisuuksia asiakkaillemme. Laaja tuotevalikoima Porvoon Energia tarjoaa asiakkailleen laajan, nopeuksiltaan ja sisällöiltään vaihtelevan Internet-tuotteiden valikoiman, josta löytyy juuri se oikea vaihtoehto hyvinkin erilaisille netin käyttäjille. Erilaisten Internet-liittymävaihtoehtojen kysyntä onkin suuri. Asiakkaat haluavat aloittaa tuotteella, joka on nopeudeltaan alhainen ja sisällöltään yksinkertainen voidakseen sitten tarpeen mukaan laajentaa liittymäänsä tai vaihtaa nopeampaan; 128 kbit/s: sta aina 2Mbit/s:iin asti. Yrityksille olemme toimittaneet myös SDSL-liittymiä. Liittymät ovat saaneet hyvän vastaanoton ja täydentävät sopivasti langatonta tekniikkaamme. Panda-virussuoja- ja palomuuriohjelma on ollut onnistunut lisäpalvelu asiakkaillemme. Moni Internet-käyttäjämme valitsi Pandan suojaamaan konettaan virushyökkäyksiltä. Asiakasmäärä on noussut suunnitelmien mukaisesti Verkko löytää uomansa ja laajenee Tukiasemien kokonaismäärä Porvoossa on tällä hetkellä 54 kpl. Verkko kattaa Porvoon keskustan, Jernbölen, Kevätkummun, Näsin, Gammelbackan, Lehtihamarin, Hamarin, Eestinmäen, Peippolan, Huhtisen, Katajamäen, Johannisbergin ja Hornhattulan. Kertomusvuonna Porvoon Energia laajensi verkkoa Enrnestasiin ja tietyille nykyverkkoa ympäröiville alueille verkon äänisignaalin parantamiseksi. Erityistä huomiota kiinnitimme verkon kapasiteetin parantamiseen. Suuremmalla verkkokapasiteetilla pystyimme kaksinkertaistamaan asiakkaittemme tietoliikennenopeudet. Valokuituja asennettiin lisää muun kaivamisen yhteydessä ja uudet suurempikapasiteettiset linkit korvasivat entiset linkkiyhteydet. Verkko tullaan tulevaisuudessa hajottamaan entistä pienempiin korkeakapasiteettisiin yhteyksiin joko valokuidun tai linkkien avulla. Kertomusvuonna asiakasmäärä nousi erittäin kovasta kilpailusta huolimatta. Vuoden lopussa meillä oli 850 asiakasta. Kasvu on ollut kontrolloitua; otamme huomioon resurssimme ja kapasiteettimme. Tavoitteemme on alusta alkaen ollut laadukas toiminta, jonka kautta saavutetaan uusien Internet-asiakkaittemme luottamus. 16 Vuosikertomus 200517 Tuloslaskelma Tilinpäätös 2005 Konsernitilinpäätös Konsernitilinpäätös sisältää emoyhtiön sekä tytäryhtiöt Porvoon Seudun Sähkö Oy:n ja Porvoon Sähköverkko Oy:n. Tämä tilinpäätös on lyhennelmä virallisesta tilinpäätöksestä. Tunnuslukuja Emoyhtiö Konserni Liikevaihto, milj. 24,3 34,0 Sijoitetun pääoman tuottoaste, % 4,5 4,8 (ROI) Omavaraisuusaste, % 46,6 49,5 Maksuvalmius (Quick ratio) 1,0 1,3 Taseen loppusumma, milj. 59,4 56,5 Investoinnit, milj. 8,6 8,7 Korolliset velat, milj. 2,2 2,2 EMOYHTIÖ KONSERNI (1 000 ) (1 000 ) (1 000 ) (1 000 ) LIIKEVAIHTO Valmiiden ja keskeneräisten varastojen muutos Valmistus omaan käyttöön (+) Liiketoiminnan muut tuotot Materiaalit ja palvelut Aineet, tarvikkeet ja tavarat Ostot tilikauden aikana Varastojen lisäys (-) tai vähennys (+) Ulkopuoliset palvelut Henkilöstökulut Palkat ja palkkiot Henkilösivukulut Eläkekulut Muut henkilösivukulut Poistot ja arvonalentumiset Suunnitelman mukaiset poistot Liiketoiminnan muut kulut LIIKEVOITTO Rahoitustuotot ja -kulut Muut korko- ja rahoitustuotot Korkokulut ja muut rahoituskulut VOITTO ENNEN SATUNNAISIA ERIÄ Satunnaiset tuotot ja kulut Satunnaiset tuotot Satunnaiset kulut VOITTO ENNEN TILINPÄÄTÖS SIIRTOJA JA VEROJA Tuloverot TILIKAUDEN VOITTO Vuosikertomus18 Tase (1 VASTAAVAA EMOYHTIÖ KONSERNI ) (1 000 ) (1 000 ) (1 000 ) PYSYVÄT VASTAAVAT Aineettomat hyödykkeet Aineettomat oikeudet Muut pitkävaikutteiset menot Aineelliset hyödykkeet Maa- ja vesialueet Rakennukset ja rakennelmat Koneet ja kalusto Muut aineelliset hyödykkeet Ennakkomaksut ja keskeneräiset hankinnat Sijoitukset Osuudet saman konsernin yrityksissä Osuudet omistusyhteysyrityksissä Saaamiset omistusyhteysyrityksiltä Muut osakkeet ja osuudet Muut saamiset PYSYVÄT VASTAAVAT YHTEENSÄ VAIHTUVAT VASTAAVAT Vaihto-omaisuus Aineet ja tarvikkeet Valmiit tuotteet/tavarat Keskeneräiset työt Lyhytaikaiset saamiset Myyntisaamiset Saamiset saman konsernin yrityksiltä Saamiset omistusyhteysyrityksiltä Muut saamiset Siirtosaamiset Rahat ja pankkisaamiset VAIHTUVAT VASTAAVAT YHTEENSÄ VASTAAVAA YHTEENSÄ Vuosikertomus 200519 VASTATTAVAA EMOYHTIÖ KONSERNI (1 000 ) (1 000 ) (1 000 ) (1 000 ) OMA PÄÄOMA Osakepääoma Ylikurssirahasto Muut rahastot Edellisten tilikausien voitto Tilikauden voitto OMA PÄÄOMA YHTEENSÄ Tase TILINPÄÄTÖSSIIRTOJEN KERTYMÄ Poistoero PAKOLLISET VARAUKSET Pakolliset varaukset VIERAS PÄÄOMA Laskennallinen verovelka Pitkäaikainen vieras pääoma Lainat rahoituslaitoksilta Liittymismaksut Lyhytaikainen vieras pääoma Lainat rahoituslaitoksilta Ostovelat Velat saman konsernin yrityksille Muut lyhytaikaiset velat Siirtovelat VIERAS PÄÄOMA YHTEENSÄ VASTATTAVAA YHTEENSÄ Vuosikertomus20 Summary in English Porvoon Energia Group produces and sells electricity and district heat and sells natural gas. The company also plans, constructs and maintains distribution networks and provides installation services as well as wireless broadband Internet services. Overview Exceptionally mild weather conditions and prolonged paper industry dispute reduced electricity consumption. Electricity imports, emissions trading and decline in electricity consumption reduced condensing energy production, carbon dioxide emissions down by 50 percent. The prices of coal and oil were high during the year. aim of our tariffpolicy is that our customers get their energy at lowest possible price. The company s turnover amounted to 34 million which is 3.4 million more than the year before. Sales profi t totalled to 13.7 million. The number of employees at the end of the year was 108. Staff costs amounted to 4.7 million. Depreciations were made for 5.4 million. The company invested 8.8 million : in electrical distribution network 4.7 million, in thermal distribution network 1.7 million, in energy production 2.0 million and in miscellaneous 0.4 million. Porvoon Energia takes its environment responsibility seriously and is committed to sustainable development. The company has certifi ed its environmental management systems in accordance with the ISO standard. Last year, the water situation in the Nordic countries returned to normal after a long period of reduced resources. At the same time, electricity imports from the west almost reached record levels. Carbon dioxide emissions from energy generation declined last year by 10 million tonnes. Growth in electricity imports and declining exports meant that condensing power production fell to a third of the previous year s level. The emissions trading started at the beginning of 2005 has also affected condensing power production. Locally Distribution of electricity in the company s area was 390 GWh which and increased by 5 GWh from the previous year. Distribution of district heating was 260 GWh and distribution of the steam was 79 GWh. Porvoon Energia raised the energy prices of electricity on an average by 8 percent as of 1 October Other prices remained unchanged. Porvoon Energia Group s operating profi t amounted to 2.4 million, which exceeds all expectations considering that the In the end of the year a new 7 MW district heating plant in Loviisa was put into use. This plant uses wood as fuel. The power plant in Tolkkinen uses purely biomass fuel which enables us to sell our emission rights. Outlook A stable base for our business is the combined heat and power generation. When the prices of fuel rise and the price in the emissions trade goes up, this combination will be even more important. Future energy sustainability implies an increasing use of renewable energy sources. Porvoon Energia s goal is to continuously increase the use of biomass fuels whenever technically and economically possible. Business and risk management go hand in hand. The objective of risk management is to support the achievement of agreed targets while avoiding unwanted operational and fi nancial setbacks.porvoon Energia s 20 Vuosikertomus 2005 Näytä lisää
 Tiedote 1 (9) Osuuskunta KPY -konsernin osavuosikatsaus 1.1. 30.6.2012 Tuloskehitys Konsernin liikevaihto oli katsauskautena 103,0 miljoonaa euroa (88,8 milj. euroa tammi- kesäkuussa 2011). Konsernin voitto Lisätiedot Patrick Wackström (3)
 PORVOON ENERGIA OY BORGÅ ENERGI AB Patrick Wackström 1.2.2016 1 (3) TYTÄRYHTIÖIDEN VUOSIRAPORTOINTI Porvoon Energia Oy - Borgå Energi Ab Patrick Wackström TOIMINTAKERTOMUS 1.1.2015 31.12.2015 1. Yhtiön Lisätiedot Konsernin liikevaihto oli katsauskautena 109,1 miljoonaa euroa (103,0 milj. euroa tammi- kesäkuussa 2012).
 Tiedote 1 (10) Osuuskunta KPY -konsernin osavuosikatsaus 1.1. 30.6.2013 Tuloskehitys Konsernin liikevaihto oli katsauskautena 109,1 miljoonaa euroa (103,0 milj. euroa tammi- kesäkuussa 2012). Konsernin Lisätiedot Hewlett-Packard Oy VUOSIKERTOMUS
 POWEST VUOSIKATSAUS 2010 VUOSIKATSAUS 2010 PoWEST 2 Powest omistaa sellaisia yhtiöitä, joiden liiketoiminnat palvelevat sen osakkaiden energianhankintaa. Lisäksi Powest tarjoaa Pohjolan Voima -konsernin Lisätiedot Emoyhtiön tilinpäätöksen liitetiedot (FAS)
 1. a) Yhtiön nimi: Hevosopisto Oy b) Valtion omistus- ja äänivaltaosuus: 25 % 2. Yhtiöjärjestyksen toimialapykälä Yhtiön toimialana on hevosalan sekä ravi- ja ratsastusurheilun korkeatasoinen koulutustoiminta, Lisätiedot YHTIÖITÄ, JOIDEN LIIKETOIMINNAT PALVELEVAT SEN OSAKKAIDEN VOIMANTUOTANTOA JA ENERGIAN HANKINTAA. LISÄKSI POWEST TARJOAA PALKKAHALLINNON PALVELUJA.
 POWEST OMISTAA SELLAISIA YHTIÖITÄ, JOIDEN LIIKETOIMINNAT PALVELEVAT SEN OSAKKAIDEN VOIMANTUOTANTOA JA ENERGIAN HANKINTAA. LISÄKSI POWEST TARJOAA POHJOLAN VOIMALLE TALOUS- JA PALKKAHALLINNON PALVELUJA. Lisätiedot VUOSIKATSAUS 2014 SISÄLLYSLUETTELO
 TILINPÄÄTÖS TILIKAUDELTA 1.1. - 31.03.2016 SISÄLLYS SIVU Toimintakertomus 2 Tuloslaskelma 3 Tase 4 Rahoituslaskelma 5 Tilinpäätöksen liitetiedot 6 Toimintakertomustiedot (OYL) 7 Kirjanpitokirjat 7 Tositelajit Lisätiedot TIEDOTE (5) AINA GROUPIN OSAVUOSIKATSAUS TAMMI-SYYSKUU 2012
 TULOSPRESENTAATIO 1.1. 31.12.2013 26.3.2014 Johanna Lamminen Gasum lyhyesti Gasum on suomalainen luonnonkaasujen osaaja. Yhtiö tuo Suomeen maakaasua, ja siirtää ja toimittaa sitä energiantuotantoon, teollisuudelle, Lisätiedot AINA GROUPIN OSAVUOSIKATSAUS TAMMI-SYYSKUU 2006
 TULOSLASKELMA Varsinainen toiminta Henkilöstökulut Poistot Muut kulut Varainhankinta Sijoitus- ja rahoitustoiminta Yleisavustukset Tilikauden tulos Tilinpäätössiirrot Poistoeron muutos Verotusper. varausten Lisätiedot Kuopion Vesi Liikelaitos Suokatu 42 PL 1097 70111 KUOPIO www.kuopionvesi.fi TILINPÄÄTÖSTIEDOT
 Kuopion Vesi Liikelaitos Suokatu 42 PL 1097 70111 KUOPIO www.kuopionvesi.fi TILINPÄÄTÖSTIEDOT 2015 2 TOIMITUSJOHTAJAN KATSAUS Kuopion Veden vesihuollon toiminta-alue on laajentunut viimeisen kymmenen vuoden Lisätiedot Rahoituksen rahavirta *Lyhytaik.lainojen lisäys/vähenn 0,7 0,0 *Lainojen takaisinmaksut -90,0-90,0 *Omien osakkeiden hankinta 0,0-89,3 0,0-90
 RAHOITUSLASKELMA (1000 euroa) VUODELTA 2016 Liiketoiminnan rahavirta *Myynnistä ja muista liiketoim. tuotoista saadut maksut 957,8 989,4 *Maksut liiketoiminnan kuluista -865,2-844,3 *Saadut korot 0,5 0,8 Lisätiedot V U O S I K A T S A U S
 VUOSIKATSAUS 2002 POWEST OY VUOSIKATSAUS 2002 POWEST OY omistaa sellaisia palvelu- ja teknologiayhtiöitä, jotka ovat voimantuotannon kannalta strategisesti tärkeitä. Pohjolan Voima Oy haluaa Powestin omistajana Lisätiedot Hämeenlinnan kaupunki Tiivistelmä vuoden 2013 tilinpäätöksestä
 Urheiluseura - kaava 3 - Asteri mallitilikartta (u313) TASE Vastaavaa PYSYVÄT VASTAAVAT Aineettomat hyödykkeet 1000 Aineettomat hyödykkeet Aineelliset hyödykkeet 1100 Maa- ja vesialueet 1110 Rakennukset Lisätiedot M 2015 % 2014 % Liikevaihto markkina-alueittain Suomi 531,0 98,5 510,1 97,6 Muut maat 8,3 1,5 12,5 2,4 Yhteensä 539,3 100,0 522,5 100,0
 AHJOS & KUMPPANIT OY 31.12.2008 1 (6) TASEKIRJA Sisältö: Sivu: Tuloslaskelma 2 Tase 3 Liitetiedot 4 Kirjanpitoasiakirjat 6 Voiton käyttöä koskeva esitys 6 Allekirjoitus 6 AHJOS & KUMPPANIT OY 31.12.2008 Lisätiedot U3 Asteri urheiluseurau314.wtr
 TULOSLASKELMA VARSINAINEN TOIMINTA Koulutustoiminta Valmennustoiminta Kilpailutoiminta Nuorisotoiminta Tiedotustoiminta Julkaisutoiminta Kansainvälinen toiminta Hallinto Muu varsinainen toiminta Poistot Lisätiedot Powest omistaa sellaisia yhtiöitä, joiden liiketoiminnat palvelevat sen osakkaiden energianhankintaa. Osakkaat toimialoittain
 HKL-Metroliikenne OSAVUOSIKATSAUS 1.1. 31.3.2015 HKLjk 5.5.2015 Osavuosikatsaus 1 (10) Yhteisön nimi: HKL-Metroliikenne Ajalta: Toimintaympäristö ja toiminta Toimintaympäristössä ei ole havaittu erityisiä Lisätiedot Tilikartta: Oletus yhtiö Oy,
 Tilikartta: Oletus yhtiö Oy, 21.06.2007 100 Tase Vastaavaa 100 Pysyvät vastaavat 100 Aineettomat hyödykkeet 102 Kehittämismenot 1020 Kehittämismenot 103 Aineettomat oikeudet 1030 Aineettomat oikeudet 105 Lisätiedot TOIMINTA LYHYESTI. Henkilöstö tilikauden päättyessä. Toiminnan tulos mmk. Liikevaihdon kehitys mmk. Hewlett-Packard Oy
 Tilinpäätöstiedote vuodelta 2014 1 (7) Osuuskunta KPY -konsernin tilinpäätöstiedote ajalta 1.1. 31.12.2014 Vuoden 2014 tuloskehitys Konsernin liikevaihto oli 323,6 miljoonaa euroa (247,0 milj. euroa vuonna Lisätiedot TASEKIRJA 31.12.2008. FarmiPeli Oy TILINPÄÄTÖS Y-tunnus 2148374-2 27.9.2007 31.12.2008
 TASEKIRJA 31.12.2008 Sisällys sivu Tuloslaskelma 1 Tase 2-3 Liitetiedot 4-5 Luettelo käytetyistä kirjanpitokirjoista 5 Tositelajit ja säilyttämistapa 5 Tilinpäätöksen allekirjoitus 6 Tilikartta 7 Tasekirja Lisätiedot Konsernin liikevaihdon ennakoidaan laskevan ja liiketuloksen paranevan.
 AHJOS & KUMPPANIT OY 31.12.2007 1 (6) TASEKIRJA Sisältö: Sivu: Tuloslaskelma 2 Tase 3 Liitetiedot 4 Kirjanpitoasiakirjat 6 Voiton käyttöä koskeva esitys 6 Allekirjoitus 6 AHJOS & KUMPPANIT OY 31.12.2007 Lisätiedot Raision yhtiökokous 23.3.2016
 Raision yhtiökokous 23.3.2016 1 0,03 0,04 0,07 0,09 0,10 0,11 0,12 0,13 0,14 0,16* Hyvä osinkohistoria Keskiarvo +22 % +29% +11% +10% +9% +8% +8% +14% +75% +33% * 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Lisätiedot Siilinjärven kunnan TILINPÄÄTÖS 2015
 Siilinjärven kunnan TILINPÄÄTÖS 2015 Keskeiset tunnusluvut 2015 TP 2014 TP 2015 TA 2016 Tuloveroprosentti 21,25 21,25 21,25 Kiinteistöveroprosentti, asunnoista 0,65 0,65 0,65 Kiinteistöveroprosentti, yleinen Lisätiedot TULOSLASKELMA 1.1.-31.12.2009 1.1.-31.12.2008 LIIKEVAIHTO 7 800 884,11 7 480 643,09
 HKL-Metroliikenne OSAVUOSIKATSAUS 1.1. 31.3.2013 HKLjk 2.5.2013 Osavuosikatsaus 1 (10) Yhteisön nimi: HKL-Metroliikenne Ajalta: Toimintaympäristö ja toiminta Toimintaympäristössä ei ole havaittu erityisiä Lisätiedot AINA GROUPIN OSAVUOSIKATSAUS TAMMI-KESÄKUU 2010. ICT-liiketoiminnan organisaatio uudistettiin Medialiiketoiminnan positiivinen kehitys jatkuu TIEDOTE
 1(5) Hallinto ja viestintä 222222222222222222 Katri Pietilä AINA GROUPIN OSAVUOSIKATSAUS TAMMI-KESÄKUU 2010 ICT-liiketoiminnan organisaatio uudistettiin Medialiiketoiminnan positiivinen kehitys jatkuu Lisätiedot TILINPÄÄTÖS 2015 ETELÄ-SUOMEN ENERGIA OY
 TILINPÄÄTÖS 2013 TULOSLASKELMA 2013 2012 Liikevaihto 3 960 771 3 660 966 Valmistus omaan käyttöön 1 111 378 147 160 Materiaalit ja palvelut Aineet, tarvikkeet ja tavarat -104 230-104 683 Palvelujen ostot Lisätiedot Konsernin rahoitusasema ja vakavaraisuus ovat hyvällä tasolla.
 TASE Vastaavaa PYSYVÄT VASTAAVAT Aineettomat hyödykkeet Aineelliset hyödykkeet Sijoitukset VAIHTUVAT VASTAAVAT Vaihto-omaisuus Myyntisaamiset pitkäaik. Muut pitkäaikaiset saamiset Myyntisaamiset lyhytaik. Lisätiedot Oletus. Kuluva vuosi - LIIKEVAIHTO Edellinen vuosi - LIIKEVAIHTO
 Oletus 1, 8, 6, 4, 2,, Tammi Helmi Maalis Huhti Touko Kesä Heinä Elo Syys Kuluva vuosi - LIIKEVAIHTO Edellinen vuosi - LIIKEVAIHTO 913 KUM TOT. 912 KUM TOT. Ero ed. vuoteen 1212 KUM TOT. Ennuste ed. vuoden Lisätiedot HKL-Raitioliikenne OSAVUOSIKATSAUS
 HKL-Raitioliikenne OSAVUOSIKATSAUS 1.1. 30.6.2012 HKLjk 23.8.2012 Osavuosikatsaus 1 (11) Yhteisön nimi: HKL-Raitioliikenne Ajalta: Toimintaympäristö ja toiminta Liikenteen toteutuminen: tammi-kesäkuussa Lisätiedot TILINPÄÄTÖSTIETOJA KALENTERIVUODELTA 2010
 KONSERNIN KESKEISET TUNNUSLUVUT, 1000 EUR 7-12/2015 7-12/2014 1-12/2015 1-12/2014 Liikevaihto, tuhatta euroa 6 554 5 963 15 036 9 918 Liikevoitto, tuhatta euroa 69 614 1 172 485 Liikevoitto, % liikevaihdosta Lisätiedot TASEKIRJA OIKIAN SOLUTIONS OY
 Y-tunnus 0928095-0 T A S E K I R JA 31.12.2013 TILIKAUSI 01.01.2013 31.12.2013 Y-tunnus 0928095-0 SISÄLTÖ: VUOSIKERTOMUS 1. 4. TULOSLASKELMA 5. TASE 6. 7. LIITETIEDOT 8. 9. LUETTELO KÄYTETYISTÄ KIRJANPITOKIRJOISTA Lisätiedot TURVATIIMI Oyj YHTIÖKOKOUS 27.3.2009 Toimitusjohtajan katsaus Tj Eero Kukkola
 Tilikausi 2014 Yhtiökokous, 12.3.2015 Jari Jaakkola, toimitusjohtaja Kehitys 2014 Talouskasvu oli useimmilla markkinoilla heikkoa. Toisaalta talouden matalasuhdanne käynnisti useissa organisaatioissa Lisätiedot Metsänhoitoyhdistys TASE VASTAAVAA. Pysyvät vastaavat Aineettomat hyödykkeet Aineettomat oikeudet Muut pitkävaikutteiset menot
 TASE VASTAAVAA Pysyvät vastaavat Aineettomat hyödykkeet Aineettomat oikeudet Muut pitkävaikutteiset menot Ennakkomaksut Aineelliset hyödykkeet Maa- ja vesialueet Rakennukset ja rakennelmat Koneet ja kalusto Lisätiedot TILINPÄÄTÖS 2015 KERAVAN LÄMPÖVOIMA OY
 YLEISELEKTRONIIKKA OYJ Pörssitiedote 7.11.2002 klo 9.00 YLEISELEKTRONIIKKA KONSERNIN OSAVUOSIKATSAUS 1.1. - 30.9.2002 - Elektroniikka-alan taantuma jatkunut Suomessa - Liikevaihto 17,7 milj. euroa 1-9/02 Lisätiedot Toteutunut Lv-%
 11:12 13.06.2016 Sivu 1 Myyntituotot Yleiset myyntitilit 3000 Myynti 0,00 0,00 0,00 0,00 11 760,00 L I I K E V A I H T O 0,00 0,00 0,00 0,00 11 760,00 Liiketoiminnan muut tuotot Vuokratuotot 3750 Vuokratuotot Lisätiedot Siilinjärven kunnan TILINPÄÄTÖS 2014
 Siilinjärven kunnan TILINPÄÄTÖS 2014 Keskeiset tunnusluvut 2014 TP2013 TP 2014 TA 2015 Tuloveroprosentti 20,25 21,25 21,25 Kiinteistöveroprosentti, asunnoista 0,50 0,65 0,65 Kiinteistöveroprosentti, yleinen Lisätiedot Helen tänään Jarmo Karjalainen. Helsingin Energia
 17.2.2010 Helen tänään Jarmo Karjalainen 1 EU:n tavoite sähkömarkkinoiden kehittymisestä Harmonisoitujen alueellisten markkinoiden kautta...... yhtenäiseen eurooppalaiseen markkina-alueeseen Pohjola Brittein Lisätiedot Tuloslaskelmaa koskevat liitetiedot:
 Konsernin LIITETIEDOT Tuloslaskelmaa koskevat liitetiedot: 1.1. 31.12.2013 1.1. 31.12.2012 1) Liikevaihto Vuokrat 137 267 442,47 133 221 948,96 Käyttökorvaukset 369 976,17 297 155,70 Muut kiinteistön tuotot Lisätiedot Osakkaat toimialoittain
 POWEST VUOSIKATSAUS 2009 2 Powest omistaa sellaisia yhtiöitä, joiden liiketoiminnat palvelevat sen osakkaiden voimantuotantoa ja energian hankintaa. Lisäksi Powest tarjoaa talous- ja palkkahallinnon palveluja. Lisätiedot Tuloslaskelmaa koskevat liitetiedot:
 Suomen Yliopistokiinteistöt Oy KONSERNIN LIITETIEDOT Tuloslaskelmaa koskevat liitetiedot: 1.1.-31.12.2015 1.1.-31.12.2014 1) Liikevaihto Vuokrat 144 543 408,84 139 199 578,93 Käyttökorvaukset 209 446,66 Lisätiedot Am16 - Asterin malli, Ammatinharjoittaja
 T A S E Vastaavaa PYSYVÄT VASTAAVAT Aineettomat hyödykkeet Aineelliset hyödykkeet Sijoitukset VAIHTUVAT VASTAAVAT Vaihto-omaisuus Pitkäaikaiset Myyntisaamiset pitkäaik. Muut pitkäaikaiset saamiset Lyhytaikaiset Lisätiedot Vuosikatsaus [tilintarkastamaton]
 Vuosikatsaus 1.1. 31..20 [tilintarkastamaton] Vahvaa etenemistä laajalla rintamalla Neljännen vuosineljänneksen liikevaihto+korkotuotot nousivat 24.6% edellisvuodesta ja olivat EUR 5.8m (EUR 4.7m /20) Lisätiedot KIINTEISTÖ OY H-SEITSIKKO. Y-tunnus Keski-Pohjanmaan erikoisssairaanhoito- ja peruspalvelukuntayhtymä 100 % TILINPÄÄTÖS 2011
 KIINTEISTÖ OY H-SEITSIKKO Y-tunnus 1086342-4 Omistusosuudet: Keski-Pohjanmaan erikoisssairaanhoito- ja peruspalvelukuntayhtymä 100 % TILINPÄÄTÖS 2011 SISÄLLYSLUETTELO Toimintakertomus 1 Tuloslaskelma 2 Lisätiedot Osavuosikatsaus
 FINGRID OYJ 1(5) Osavuosikatsaus 1.1.-30.9.1998 Kuluva vuosi on yhtiön ensimmäinen täysi toimintavuosi. Yhtiö hankki Suomen Voimatase Oy:n koko osakekannan 1.9.1998, minkä seurauksena yhtiöistä muodostui Lisätiedot Henkilöstö, keskimäärin Tulos/osake euroa 0,58 0,59 0,71 Oma pääoma/osake " 5,81 5,29 4,77 Osinko/osake " 0,20 *) 0,20 -
 2012 2011 2010 KONSERNIN TUNNUSLUVUT Liikevaihto milj. euroa 483,3 519,0 480,8 Liikevoitto milj. euroa 29,4 35,0 32,6 (% liikevaihdosta) % 6,1 6,7 6,8 Rahoitusnetto milj. euroa -5,7-5,5-3,1 (% liikevaihdosta) Lisätiedot Tilinpäätöstiedotteen tiedot ovat tilintarkastamattomia.
 Tilinpäätöstiedote vuodelta 2013 1 Osuuskunta KPY konsernin tilinpäätöstiedote ajalta 1.1.-31.12.2013 Vuoden 2013 tuloskehitys Konsernin liikevaihto oli 247,0 miljoonaa euroa (216,1 miljoonaa euroa vuonna Lisätiedot Oy Yritys Ab (TALGRAF ESITTELY) TP 5 Tilinpäätös - 5 vuotta - Tuloslaskelma ja tase - katteet


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 8.8.2013
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 213/16
 A BIZOTTSÁG 763/2013/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2013. augusztus 7.)
 a 637/2009/EK rendelet bizonyos növényfajoknak a fajtaelnevezések alkalmasságának értékelése céljából történő besorolása tekintetében való módosításáról
 (EGT-vonatkozású szöveg)
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel a mezőgazdasági növényfajok közös fajtajegyzékéről szóló, 2002. június 13-i 2002/53/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 9. cikke (6) bekezdésére,
 tekintettel a zöldségvetőmagok forgalmazásáról szóló, 2002. június 13-i 2002/55/EK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 9. cikke (6) bekezdésére,
 mivel:
 (1)
 A mezőgazdasági növényfajok és zöldségfajok fajtaelnevezéseinek alkalmasságára vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2009. július 22-i 637/2009/EK bizottsági rendelet (3) I. mellékletében megállapított osztályokat a nemzetközi botanikai besorolás változásainak figyelembevétele érdekében bizonyos fajok esetében módosítani kell. A Közösségi Növényfajta-hivatal 2012 novemberében már belefoglalta ezeket a változásokat a „Magyarázó feljegyzésekkel ellátott iránymutatások a közösségi növényfajta-oltalmi jogokról szóló, 1994. július 27-i 2100/94/EK tanácsi rendelet 63. cikkéhez” című dokumentumba.
 (2)
 A 637/2009/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.
 (3)
 Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Mezőgazdasági, Kertészeti és Erdészeti Vetőmagok és Szaporítóanyagok Állandó Bizottságának véleményével,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 A 637/2009/EK rendelet I. melléklete e rendelet mellékletének megfelelően módosul.
 2. cikk
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2013. augusztus 7-én.
 a Bizottság részéről
 az elnök
 José Manuel BARROSO
 (1) HL L 193., 2002.7.20., 1. o.
 (2) HL L 193., 2002.7.20., 33. o.
 (3) HL L 191., 2009.7.23., 10. o.
 MELLÉKLET
 A 637/2009/EK rendelet I. melléklete a következőképpen módosul:
 1.
 Az 1. táblázatban (Egy nemzetségen belüli osztályok) a 4.1. és 4.2. osztályra vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:
 Osztályok
 Tudományos név
 „4.1. osztály
 Solanum tuberosum
 4.2. osztály
 Solanum lycopersicum, paradicsom-oltóalanyok és interspecifikus hibridek
 4.3. osztály
 Solanum melongena
 4.4. osztály
 A 4.1., 4.2. és 4.3. osztályban felsoroltakon kívüli Solanum”
 2.
 A 2. táblázatban (Egynél több nemzetséget felölelő osztályok) a 201. és 203. osztályra vonatkozó sorok helyébe a következő szöveg lép:
 Osztályok
 Tudományos név
 „201. osztály
 Secale, Triticum, xTriticosecale
 203. osztály (*)
 Agrostis, Dactylis, Festuca, xFestulolium, Lolium, Phalaris, Phleum és Poa”


text:
 COMISSÃO EUROPEIA
 Bruxelas, 16.7.2020
 COM(2020) 319 final
 2020/0142(APP)
 Proposta de
 DECISÃO DO CONSELHO
 que altera a Decisão 2003/76/CE que fixa as disposições necessárias à execução do Protocolo, anexo ao Tratado que institui a Comunidade Europeia, relativo às consequências financeiras do termo de vigência do Tratado CECA e ao Fundo de Investigação do Carvão e do Aço
 EXPOSIÇÃO DE MOTIVOS
 1.CONTEXTO DA PROPOSTA
 •Razões e objetivos da proposta
 A União Europeia ratificou o Acordo de Paris em 4 de outubro de 2016, comprometendo-se a contribuir para a manutenção do aumento da temperatura média mundial bem abaixo dos 2 °C e a envidar esforços no sentido de limitar o aumento da temperatura a 1,5 °C. Na sequência desta obrigação internacional, a UE, juntamente com os seus Estados-Membros, comprometeu-se a fixar um conjunto de metas ambiciosas para reduzir as emissões de gases com efeito de estufa entre 80 % e 95 % até 2050 e 40 % até 2030.
 A Comissão Europeia apresentou, em novembro de 2018, a sua estratégia a longo prazo para uma economia próspera, moderna, competitiva e com impacto neutro no clima até 2050, intitulada «Um Planeta Limpo para Todos»
 1
 . Na sua comunicação, apresentada na sequência dos convites do Parlamento Europeu e do Conselho Europeu, a Comissão delineou um conjunto de medidas, nomeadamente estudar a forma como os ativos da Comunidade Europeia do Carvão e do Aço em liquidação poderiam apoiar tecnologias revolucionárias para a siderurgia hipocarbónica.
 Em dezembro de 2019, em consonância com a sua estratégia a longo prazo, a Comissão publicou a Comunicação relativa ao Pacto Ecológico Europeu
 2
 . Entre as medidas a adotar, a Comissão deu um grande destaque, na sua agenda política, à descarbonização do setor do aço, comprometendo-se a explorar a possibilidade de utilizar parte do financiamento no âmbito da Comunidade Europeia do Carvão e do Aço em liquidação para apoiar processos de produção de aço com emissões de carbono quase nulas até 2030. Nas próximas décadas, a Europa necessitará de investimentos adicionais num valor compreendido entre 175 e 290 mil milhões de EUR por ano. Neste contexto, a Comissão sugere, no Plano de Investimento do Pacto Ecológico Europeu, uma revisão das bases jurídicas do Fundo de Investigação do Carvão e do Aço para incentivar o investimento de capitais privados em projetos ecológicos.
 O Programa de Investigação do Fundo de Investigação do Carvão e do Aço (FICA) é um programa de financiamento da UE que financia projetos de investigação nos setores do carvão e do aço. O FICA tem bases jurídicas próprias, estando fora do quadro financeiro plurianual. Após o termo, em 2002, da vigência do Tratado que institui a Comunidade Europeia do Carvão e do Aço (CECA) e ao abrigo do Protocolo n.o 37, anexo aos Tratados da UE, os Estados-Membros estabeleceram o novo Fundo de Investigação do Carvão e do Aço para dar continuidade aos programas de investigação e desenvolvimento tecnológico da CECA nos setores do carvão e do aço. O Programa de Investigação do FICA assegurava anualmente cerca de 40 milhões de EUR de financiamento para investigação e inovação em setores ligados ao carvão e ao aço (com uma distribuição de 27,2 % para o carvão e 72,8 % para o aço), reunindo parceiros industriais, PME, universidades e centros de investigação de ponta em toda a União Europeia, com vista a desenvolver conhecimentos e a promover a inovação. As suas atividades são financiadas com os rendimentos gerados a partir dos ativos da CECA em processo de liquidação, nos termos do artigo 1.o, n.o 2, do Protocolo n.o 37. Recorre-se a um mecanismo de nivelamento a fim de reduzir ao máximo as flutuações que os movimentos dos mercados financeiros poderão implicar para o financiamento da investigação. No entanto, na sequência da redução dos rendimentos decorrentes da gestão dos ativos, os fundos afetados ao orçamento do FICA, a partir das receitas líquidas e do mecanismo de nivelamento, desceram de 42 milhões de EUR, em 2017, para 12 milhões de EUR, em 2019. Em 2017, a Comissão propôs que, até 2020, fossem utilizadas anulações de autorizações e ordens de cobrança para suplementar o orçamento até um montante de 40 milhões de EUR
 3
 . Em abril de 2018, o Parlamento Europeu adotou uma resolução legislativa [P8_TA (2018)0061]
 4
 , que acompanha a sua aprovação da Decisão (UE) 2018/599 do Conselho
 5
 , que visa autorizar a utilização de todas as anulações de autorizações e ordens de cobrança efetuadas no âmbito do programa do Fundo de Investigação do Carvão e do Aço desde 2003. Na resolução, o Parlamento Europeu instou a uma gestão mais ativa dos ativos da CECA em liquidação e até mesmo a utilizar parte destes ativos para lançar projetos de grande envergadura conducentes a um setor europeu do aço limpo e competitivo.
 Como é reconhecido
 6
 , é necessário um financiamento anual de, pelo menos, 40 milhões de EUR para que o Programa de Investigação do FICA seja executado com êxito. No entanto, com as atuais taxas de juro, e tendo em conta a exaustão dos recursos disponíveis para possibilitar a ação do mecanismo de nivelamento, bem como a saída do Reino Unido, será difícil gerar um nível adequado de rendimentos anuais sobre os ativos investidos no curto a médio prazo.
 Num documento de análise recente sobre a Comunidade Europeia do Carvão e do Aço
 7
 , o Tribunal de Contas Europeu concluiu que o financiamento do FICA apenas com base nas receitas da gestão de ativos não é sustentável no contexto atual das taxas de juro. Mais especificamente, o Tribunal de Contas sugeriu que a revisão das diretrizes financeiras seria urgente e deveria dar resposta à questão de saber de que forma os capitais próprios da CECA em liquidação poderiam tornar-se produtivos no âmbito dos programas-quadro de investigação da UE.
 Em junho de 2019, os Grupos Consultivos do Carvão e do Aço (CAG e SAG)
 8
 instaram a uma revisão das bases jurídicas para assegurar a continuidade do programa, adaptando os objetivos às atuais necessidades dos setores. Simultaneamente, apoiaram a utilização progressiva de uma parte dos ativos, de aproximadamente um terço (um montante anual de cerca de 50-70 milhões de EUR para o período 2021-2027), para financiar projetos de investigação nos setores do carvão e do aço, em sinergia com o Mecanismo para uma Transição Justa, a iniciativa para as regiões carboníferas em transição
 9
 , o Programa Horizonte Europa e o Fundo de Inovação. Em 25 de junho de 2019, o grupo conjunto ad hoc CAG-SAG apoiou a abertura dos ativos da CECA.
 Nos setores com uma utilização intensiva de energia, a investigação e inovação permitem o desenvolvimento e a demonstração de instalações em escala adequada para testar todos os dados técnicos e económicos, a fim de prosseguir a exploração industrial ou comercial da tecnologia com o menor risco. A Comunicação relativa ao Pacto Ecológico, de 2019, propõe apoiar tecnologias inovadoras de produção limpa de aço que conduzam a processos de produção de aço com zero emissões em 2030, e explorar a possibilidade de utilizar parte do financiamento a liquidar no âmbito da Comunidade Europeia do Carvão e do Aço. O Fundo de Investigação do Carvão e do Aço desenvolverá, em especial, a produção limpa de aço enquanto possível fator de mudança, trazendo consigo outros setores com utilização intensiva de energia, como os dos produtos químicos e do cimento, rumo à neutralidade carbónica até 2050.
 Assim, a revisão das bases jurídicas do FICA adquiriu uma maior relevância, urgência e ambição.
 À luz do exposto acima, a presente proposta sugere alterações à decisão em vigor, visando permitir a venda de uma parte dos ativos
 10
 da CECA em liquidação para o período 2021-2027, a fim de conceder uma dotação anual ao FICA no valor de 111 milhões de EUR. Esta dotação anual continuará a apoiar a investigação colaborativa em setores ligados ao carvão e ao aço ao abrigo do Programa de Investigação do FICA e apoiará igualmente tecnologias inovadoras que conduzam à produção de aço com emissões de carbono quase nulas até 2030 e projetos de investigação no setor do carvão referentes à gestão da transição justa de minas de carvão que já não estão em funcionamento ou minas de carvão em processo de encerramento, bem como infraestruturas conexas, em consonância com o Mecanismo para uma Transição Justa e em conformidade com o artigo 4.o, n.o 2. Especificamente para os setores ligados à indústria do aço, a Comissão procurará apoiar projetos de investigação, por meio de uma parceria com programação conjunta para a produção de aço limpo
 11
 , aproveitando sinergias com outros programas da União Europeia, em especial o Programa-Quadro de Investigação e Inovação.
 As parcerias público-privadas europeias são consideradas instrumentos valiosos no apoio ao desenvolvimento e à execução de atividades de investigação de importância estratégica para permitir à União dar resposta a desafios globais e manter a sua competitividade.
 Alterações propostas para permitir a utilização dos ativos do fundo, se necessário, a fim de conceder uma dotação anual de 40 milhões de EUR e financiar projetos de investigação e inovação de grande envergadura.
 A proposta visa alterar a Decisão 2003/76/CE, a fim de conceder, até 2027, uma dotação anual ao FICA que será utilizada do seguinte modo: 40 milhões de EUR por ano para financiar a investigação colaborativa nos setores do carvão e do aço e os restantes 71 milhões de EUR para financiar tecnologias inovadoras que conduzam à produção de aço com emissões de carbono quase nulas e projetos de investigação referentes à gestão da transição justa de minas de carvão que já não estão em funcionamento ou minas de carvão em processo de encerramento, bem como infraestruturas conexas, em consonância com o Mecanismo para uma Transição Justa. Estas dotações e os respetivos pagamentos deverão ser gerados a partir das receitas líquidas dos investimentos e, se necessário, das receitas geradas com a venda de ativos.
 Esta dotação deverá ser expressamente consagrada na decisão, a fim de permitir um fluxo previsível de recursos, numa escala suficiente que permita a prossecução do apoio desejado à investigação colaborativa nos setores do aço e do carvão.
 Até à data, os ativos da CECA em liquidação foram geridos com base no entendimento de que os rendimentos dos ativos investidos constituiriam os meios de financiamento dos projetos de investigação. Este entendimento vem espelhado na redação do ponto 1 («Utilização dos fundos») do anexo da Decisão 2003/77/CE do Conselho e no considerando 3 da mesma decisão, no qual se afirma que «a integridade do capital dos Ativos do Fundo de Investigação do Carvão e do Aço resultante da liquidação deve ser preservada».
 Pelos motivos expostos acima, esta abordagem é incompatível com a necessidade de proporcionar o nível de financiamento imprescindível para viabilizar a um programa de investigação significativo para os setores do aço e do carvão.
 A continuada insistência na integridade dos ativos do fundo não é, portanto, uma posição realista e tem de ser modulada. Além disso, já não existe uma obrigação de manter reservas como forma de prestar garantias aos credores da CECA, visto que já não há empréstimos contraídos em curso.
 Para o efeito, é necessário alterar a decisão de modo a que reflita melhor as necessidades da política subjacente ao serviço da qual a CECA em liquidação estará e os desafios relacionados com a geração de rendimentos ao nível necessário no contexto das atuais condições de mercado, preservando, simultaneamente, um nível suficiente de ativos da CECA para gerar receitas após 2027.
 Propõe-se a extinção do mecanismo de nivelamento por ser considerado um instrumento obsoleto na sequência da adoção das alterações propostas.
 A Comissão tirará ainda partido da revisão da decisão para proceder à renúncia da cobrança: de créditos cujos custos previstos de cobrança sejam superiores aos montantes a cobrar, se a renúncia não for prejudicial ao prestígio da União; de créditos que não possam ser cobrados em razão da insolvência do devedor ou de qualquer outro processo de insolvência; de créditos cuja cobrança seja incompatível com o princípio da proporcionalidade.
 Por fim, deverão ser suprimidos o artigo 2.o, n.o 2, que estabelece o procedimento de adoção das diretrizes financeiras plurianuais para a gestão do património, e o artigo 4.o, n.o 3, que estabelece o procedimento de adoção das diretrizes financeiras plurianuais do programa, visto que se tornaram completamente redundantes em virtude do artigo 2.o, n.o 2, do Protocolo n.o 37
 12
 .
 Estas disposições redundantes deverão ser suprimidas por motivos de transparência e porque já não podem ser invocadas.
 •Coerência com as disposições existentes da mesma política setorial
 A proposta integra um pacote legislativo de revisão do Programa de Investigação do FICA. Relaciona-se, em especial, com:
 ·Uma proposta da Comissão de alteração da Decisão 2008/376/CE do Conselho relativa à aprovação do Programa de Investigação do Fundo de Investigação do Carvão e do Aço e às diretrizes técnicas plurianuais para esse programa.
 ·Uma proposta da Comissão de alteração da Decisão 2003/77/CE do Conselho que fixa as diretrizes financeiras plurianuais para a gestão do fundo CECA em liquidação e, depois de concluída a liquidação, dos Ativos do Fundo de Investigação do Carvão e do Aço. A revisão da Decisão 2003/77/CE do Conselho, sob a responsabilidade da Direção-Geral do Orçamento, é ainda coerente com o Documento de Análise do Tribunal de Contas Europeu, de 2019, sobre a liquidação da CECA.
 •Coerência com outras políticas da União
 A proposta é revista em consonância com o Acordo de Paris, com a Comunicação relativa ao Pacto Ecológico Europeu
 13
 , que estabelece o enquadramento para transformar a UE no primeiro continente com impacto neutro no clima até 2050, e a subsequente Comunicação da Comissão, de 14 de janeiro de 2020, sobre o Plano de Investimento para Uma Europa Sustentável – Plano de Investimento do Pacto Ecológico Europeu
 14
 .
 2.BASE JURÍDICA, SUBSIDIARIEDADE E PROPORCIONALIDADE
 •Base jurídica
 A base jurídica que confere o direito de ação à UE é o artigo 2.o do Protocolo (n.o 37), anexo ao Tratado da União Europeia e ao Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia, relativo às consequências financeiras do termo de vigência do Tratado CECA e ao Fundo de Investigação do Carvão e do Aço.
 •Subsidiariedade (no caso de competência não exclusiva)
 As medidas de execução do Protocolo são estabelecidas por decisão do Conselho cuja revisão é da competência da Comissão por força do seu direito exclusivo de iniciativa em matéria de apresentação de propostas legislativas.
 •Proporcionalidade
 A proposta é necessária para fixar as disposições necessárias à execução do Protocolo, anexo aos Tratados da UE, relativo às consequências financeiras do termo de vigência do Tratado CECA e ao Fundo de Investigação do Carvão e do Aço.
 •Escolha do instrumento
 O instrumento altera uma decisão do Conselho, pelo que tem de ser uma decisão.
 3.RESULTADOS DAS AVALIAÇÕES EX POST, DAS CONSULTAS DAS PARTES INTERESSADAS E DAS AVALIAÇÕES DE IMPACTO
 •Avaliações ex post/balanços de qualidade da legislação existente
 A proposta assenta nos resultados dos relatórios septenais, no âmbito dos quais se realizam exercícios de monitorização do Programa de Investigação do FICA, incluindo uma avaliação dos benefícios esperados, com o apoio de um grupo de peritos
 15
 . O relatório septenal mais recente foi publicado em 5 de fevereiro de 2020
 16
 . Os peritos analisaram o funcionamento do Programa de Investigação do FICA, avaliaram os desenvolvimentos tecnológicos e os benefícios esperados do programa para o setor e a sociedade e formularam recomendações no sentido de melhorar o programa, nomeadamente a revisão da sua base jurídica.
 •Consultas das partes interessadas
 As partes interessadas do FICA participaram em várias reuniões ad hoc, reuniões específicas dos grupos consultivos (Grupo Consultivo do Carvão – CAG, Grupo Consultivo do Aço – SAG) e reuniões do Comité do Carvão e do Aço (COSCO) (equivalente ao Comité do Programa, no âmbito do programa Horizonte 2020). Como resultado direto destas reuniões, o grupo conjunto ad hoc CAG-SAG apoiou, em 25 de junho de 2019, a abertura dos ativos da CECA.
 •Obtenção e utilização de competências especializadas
 Os resultados preliminares do atual relatório de monitorização e avaliação do FICA foram apresentados durante o seminário intitulado «Steel and Coal: a New Perspective» [Aço e Carvão: uma nova perspetiva], organizado pela Comissão Europeia em 28 de março de 2019, que contou com a presença de mais de 100 partes interessadas
 17
 .
 •Avaliação de impacto
 Não é necessária uma avaliação de impacto para a revisão proposta, visto que não é provável que os impactos económicos, ambientais e sociais esperados sejam significativos.
 •Adequação da regulamentação e simplificação
 A proposta assenta nos resultados do relatório septenal, que prevê uma revisão periódica do Programa de Investigação do FICA, nomeadamente a avaliação dos benefícios esperados.
 •Direitos fundamentais
 A proposta está em conformidade com a proteção dos direitos fundamentais.
 4.INCIDÊNCIA ORÇAMENTAL
 A proposta não cria novas responsabilidades a imputar ao orçamento geral no âmbito do atual QFP.
 5.OUTROS ELEMENTOS
 •Documentos explicativos (para as diretivas)
 Não aplicável.
 •Explicação pormenorizada das disposições específicas da proposta
 A revisão limita-se assim às seguintes disposições:
 1)Artigo 1.o, n.o 1-A
 Este artigo introduz a «cláusula de minimis» e baseia-se no artigo 101.o do Regulamento Financeiro relativo às disposições financeiras aplicáveis ao orçamento geral da União, que permite à Comissão renunciar à cobrança de créditos, mesmo antes de esgotar de todas as vias de recurso, num conjunto restrito e específico de casos, nomeadamente se o custo previsível da cobrança exceder o montante do crédito a cobrar e a renúncia não prejudicar a imagem da União, se o devedor estiver insolvente ou se a cobrança for incompatível com o princípio da proporcionalidade. A aplicação desta cláusula permitirá assegurar o encerramento ordenado do processo de liquidação.
 2)Artigo 2.o, n.o 1
 Os ativos são geridos pela Comissão por forma a manter uma dotação anual do Fundo de Investigação do Carvão e do Aço no valor de [111 milhões de EUR] até 2027, para financiar a investigação nos setores ligados às indústrias do carvão e do aço, dos quais [40 milhões de EUR] para financiar a investigação colaborativa nos referidos setores e [71 milhões de EUR] para financiar a investigação de tecnologias inovadoras que conduzam à produção de aço com emissões de carbono quase nulas e projetos de investigação referentes à gestão da transição justa de minas de carvão que já não estão em funcionamento ou minas de carvão em processo de encerramento, bem como infraestruturas conexas, em consonância com o Mecanismo para uma Transição Justa e em conformidade com o artigo 4.o, n.o 2. Após 2027, os ativos são geridos pela Comissão por forma a garantir a sua rendibilidade a longo prazo. Os ativos são investidos com o objetivo de preservar e, se possível, aumentar o seu valor.
 3)Artigo 2.o, n.o 1-A
 1-A.A dotação anual no valor de [111 milhões de EUR] é constituída pelas receitas líquidas dos investimentos e, se estas forem insuficientes, pela venda de uma parte dos ativos da CECA em liquidação e, uma vez concluída a liquidação, dos ativos do Fundo de Investigação do Carvão e do Aço.
 4)No artigo 2.o, é suprimido o n.o 2
 5)Artigo 3.o, n.o 1
 1. As operações de liquidação referidas no artigo 1.o, bem como as operações de aplicação e de gestão dos ativos previstas no artigo 2.o são objeto, anualmente, e de forma separada relativamente às outras operações financeiras da União Europeia, de uma demonstração de resultados, de um balanço e de um relatório financeiro. Estas demonstrações financeiras são anexadas às demonstrações financeiras que a Comissão apresenta anualmente nos termos do artigo 318.o do Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia e do Regulamento Financeiro relativo às disposições financeiras aplicáveis ao orçamento geral da União.
 6)Artigo 3.o, n.o 2
 2. Os poderes do Parlamento Europeu, do Conselho e do Tribunal de Contas em matéria de controlo e de quitação, tal como previstos no Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia e no Regulamento Financeiro relativo às disposições financeiras aplicáveis ao orçamento geral da União, são aplicáveis às operações referidas no n.o 1.
 7)Artigo 4.o, n.o 1
 1. As receitas líquidas provenientes das aplicações a que se refere o artigo 2.o e as receitas geradas com a venda de uma parte dos ativos constituem receitas afetadas externas do orçamento geral da União Europeia. Estas receitas têm uma afetação específica, ou seja, o financiamento de projetos de investigação nos setores ligados à indústria do carvão e do aço fora do âmbito do Programa‐Quadro de Investigação. As receitas constituem o Fundo de Investigação do Carvão e do Aço e são geridas pela Comissão.
 8)No artigo 4.o, é suprimido o n.o 3
 9)No artigo 5.o, é suprimido o n.o 2
 10)O anexo é suprimido.
 2020/0142 (APP)
 Proposta de
 DECISÃO DO CONSELHO
 que altera a Decisão 2003/76/CE que fixa as disposições necessárias à execução do Protocolo, anexo ao Tratado que institui a Comunidade Europeia, relativo às consequências financeiras do termo de vigência do Tratado CECA e ao Fundo de Investigação do Carvão e do Aço
 O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
 Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia,
 Tendo em conta o Protocolo n.o 37 relativo às consequências financeiras do termo de vigência do Tratado CECA e ao Fundo de Investigação do Carvão e do Aço, anexo ao Tratado da União Europeia e ao Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia, nomeadamente o artigo 2.o, primeiro parágrafo,
 Tendo em conta a proposta da Comissão Europeia,
 Tendo em conta a aprovação do Parlamento Europeu
 181,
 Deliberando de acordo com um processo legislativo especial,
 Considerando o seguinte:
 (1)O Tratado que institui a Comunidade Europeia do Carvão e do Aço chegou ao termo da sua vigência em 23 de julho de 2002, nos termos do artigo 97.o desse Tratado. A totalidade do ativo e do passivo da Comunidade Europeia do Carvão e do Aço (CECA) foi transferida para a União Europeia em 24 de julho de 2002.
 (2)Em conformidade com o disposto no Protocolo n.o 37, o valor líquido do ativo e do passivo constantes do balanço da CECA em 23 de julho de 2002 é considerado como ativo destinado à investigação em setores relacionados com a indústria do carvão e do aço, sendo referido como «CECA em processo de liquidação» e, após o termo deste processo, como «Ativo do Fundo de Investigação do Carvão e do Aço».
 (3)O Protocolo n.o 37 prevê igualmente que os rendimentos resultantes do ativo, referidos como «Fundo de Investigação do Carvão e do Aço» (FICA), sejam utilizados exclusivamente na investigação em setores relacionados com a indústria do carvão e do aço a efetuar fora do programa-quadro de investigação, em conformidade com o disposto no Protocolo n.o 37 e nos atos aprovados com base no mesmo.
 (4)Em 1 de fevereiro de 2003, o Conselho adotou a Decisão 2003/76/CE
 19
 2, que fixa as regras para a execução do Protocolo n.o 37.
 (5)Devido ao contexto de baixas taxas de juro, as receitas afetadas ao financiamento de projetos de investigação no domínio do carvão e do aço estão a diminuir rapidamente.
 (6)Estas circunstâncias estão a conduzir a uma situação em que poderá não estar disponível o orçamento mínimo crítico para organizar um convite anual à apresentação de propostas para o Programa de Investigação do Fundo de Investigação do Carvão e do Aço (a seguir designado por «programa»).
 (7)É necessário um orçamento mínimo crítico para organizar um convite à apresentação de propostas, a fim de garantir que o programa proporciona um apoio significativo a projetos de investigação colaborativa que sejam úteis, possuam a massa crítica e proporcionem o valor acrescentado da UE para melhorar a sustentabilidade, ou seja, a saúde, a segurança e as condições de trabalho, e reduzir o impacto ambiental nos setores ligados à indústria do carvão e do aço.
 (8)Na Comunicação relativa ao Pacto Ecológico Europeu [COM(2019) 640 final], a Comissão comprometeu-se a apoiar tecnologias inovadoras de produção limpa de aço que conduzam a processos de produção de aço com emissões de carbono quase nulas em 2030. Para que tal seja possível, a Comissão comprometeu-se a explorar a possibilidade de utilizar parte do financiamento no âmbito da CECA em liquidação.
 (9)Para alcançar as metas da UE, a Comunicação relativa ao Plano de Investimento do Pacto Ecológico e ao Mecanismo para uma Transição Justa [COM(2020) 21 final] refere que é necessário proceder à revisão das bases jurídicas do FICA, para permitir a utilização dos ativos da CECA em liquidação e, depois de concluída a liquidação, dos ativos do FICA.
 (10)Deve ser permitida a venda de uma parte dos ativos da CECA em liquidação e, depois de concluída a liquidação, dos ativos do FICA para financiar projetos de investigação nos setores do carvão e do aço, contanto que sejam mantidas reservas para garantir as obrigações remanescentes, resultantes de qualquer responsabilidade imprevista, e que uma parte razoável dos ativos, que não sejam necessários para os referidos fins, continue a ser investida, a fim de gerar receitas.
 (11)A venda de uma parte dos ativos da CECA em liquidação e, depois de concluída a liquidação, dos ativos do FICA pode ser necessária para conceder, até 2027, uma dotação anual de [111 milhões de EUR] ao FICA, que será utilizada do seguinte modo: [40 milhões de EUR] por ano para financiar a investigação colaborativa nos setores do carvão e do aço e os restantes [71 milhões de EUR] para financiar tecnologias inovadoras que conduzam à produção de aço com emissões de carbono quase nulas e projetos de investigação referentes à gestão da transição justa de minas de carvão que já não estão em funcionamento ou minas de carvão em processo de encerramento, bem como infraestruturas conexas, em consonância com o Mecanismo para uma Transição Justa e em conformidade com o artigo 4.o, n.o 2. A possibilidade de venda de uma parte dos ativos da CECA em liquidação e, depois de concluída a liquidação, dos ativos do FICA limita-se ao financiamento das dotações anuais dos exercícios financeiros no período 2021-2027.
 (12)Por conseguinte, o FICA não deve ser exclusivamente financiado por via das receitas líquidas dos investimentos, mas também, se necessário, das receitas geradas com a venda de uma parte dos ativos do fundo até ao montante previsto para o período 2021‐2027.
 (13)O artigo 2.o, n.o 2, que estabelece o procedimento de adoção das diretrizes financeiras plurianuais para a gestão do património, e o artigo 4.o, n.o 3, que estabelece o procedimento de adoção das diretrizes financeiras plurianuais do programa, devem ser suprimidos, visto que se tornaram redundantes em virtude do artigo 2.o, n.o 2, do Protocolo n.o 37.
 (14)Propõe-se a extinção do mecanismo de nivelamento, visto tratar-se de um instrumento obsoleto.
 (15)Deve ser aditado um novo número ao artigo 1.o, a fim de permitir a renúncia à cobrança de créditos com base nos princípios estabelecidos no artigo 101.o, n.o 2, primeiro parágrafo, do Regulamento Financeiro
 20
 .
 (16)A Decisão 2003/76/CE deve, por conseguinte, ser alterada em conformidade,
 ADOTOU A PRESENTE DECISÃO:
 Artigo 1.o
 A Decisão 2003/76/CE é alterada do seguinte modo:
 1)O artigo 1.o é alterado do seguinte modo:
 a)É aditado o seguinte n.o 1-A:
 «1-A. A Comissão renuncia à cobrança de créditos, mesmo antes de esgotar de todas as vias de recurso, nos seguintes casos:
 a)Quando o custo previsível da cobrança exceder o montante do crédito a cobrar e se a renúncia ao mesmo não prejudicar a imagem da União;
 b)Quando for impossível cobrar o crédito devido à insolvência do devedor ou a qualquer outro processo de insolvência;
 c)Quando a cobrança for incompatível com o princípio da proporcionalidade.»;
 2)O artigo 2.o é alterado do seguinte modo:
 a)O n.o 1 passa a ter a seguinte redação:
 «1. Os ativos são geridos pela Comissão por forma a manter uma dotação anual do Fundo de Investigação do Carvão e do Aço no valor de [111 milhões de EUR] até 2027 para financiar a investigação nos setores ligados à indústria do carvão e do aço, dos quais [40 milhões de EUR] para financiar a investigação colaborativa nos referidos setores e [71 milhões de EUR] para financiar a investigação de tecnologias inovadoras que conduzam à produção de aço com emissões de carbono quase nulas e projetos de investigação referentes à gestão da transição justa de minas de carvão que já não estão em funcionamento ou minas de carvão em processo de encerramento, bem como infraestruturas conexas, em consonância com o Mecanismo para uma Transição Justa e em conformidade com o artigo 4.o, n.o 2. Após 2027, os ativos são geridos pela Comissão por forma a garantir a sua rendibilidade a longo prazo. Os ativos são investidos com o objetivo de preservar e, se possível, aumentar o seu valor.»;
 b)É aditado o seguinte n.o 1-A:
 «1-A. A dotação anual no valor de [111 milhões de EUR] é constituída pelas receitas líquidas dos investimentos e, se estas forem insuficientes, pela venda de uma parte dos ativos da CECA em liquidação e, uma vez concluída a liquidação, dos ativos do Fundo de Investigação do Carvão e do Aço.»;
 c)O n.o 2 é suprimido;
 3)No artigo 3.o:
 a)O n.o 1 passa a ter a seguinte redação:
 «1. As operações de liquidação referidas no artigo 1.o, bem como as operações de aplicação e de gestão dos ativos previstas no artigo 2.o são objeto, anualmente, e de forma separada relativamente às outras operações financeiras da União Europeia, de uma demonstração de resultados, de um balanço e de um relatório financeiro.
 Estas demonstrações financeiras são anexadas às demonstrações financeiras que a Comissão apresenta anualmente nos termos do artigo 318.o do Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia e do Regulamento Financeiro relativo às disposições financeiras aplicáveis ao orçamento geral da União.»;
 b)O n.o 2 passa a ter a seguinte redação:
 «2. Os poderes do Parlamento Europeu, do Conselho e do Tribunal de Contas em matéria de controlo e de quitação, tal como previstos no Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia e no Regulamento Financeiro relativo às disposições financeiras aplicáveis ao orçamento geral da União, são aplicáveis às operações referidas no n.o 1.»;
 4)No artigo 4.o:
 a)O n.o 1 passa a ter a seguinte redação:
 «1. As receitas líquidas provenientes das aplicações a que se refere o artigo 2.o e as receitas geradas com a venda de uma parte dos ativos constituem receitas do orçamento geral da União Europeia. Estas receitas têm uma afetação específica, ou seja, o financiamento de projetos de investigação, não abrangidos pelo Programa-Quadro de Investigação, nos setores ligados à indústria do carvão e do aço. As receitas constituem o Fundo de Investigação do Carvão e do Aço e são geridas pela Comissão.»;
 b)O n.o 3 é suprimido;
 5)No artigo 5.o, é suprimido o n.o 2;
 6)O anexo é suprimido.
 Artigo 2.o
 A presente decisão entra em vigor no vigésimo dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia. A presente decisão é aplicável a partir de 1 de janeiro de 2021.
 Artigo 3.o
 Os destinatários da presente decisão são os Estados-Membros.
 Feito em Bruxelas, em
 Pelo Conselho
 O Presidente
 (1)
 COM(2018) 773 final, Comunicação da Comissão ao Parlamento Europeu, ao Conselho Europeu, ao Conselho, ao Comité Económico e Social Europeu, ao Comité das Regiões e ao Banco Europeu de Investimento: Um Planeta Limpo para Todos – Estratégia a longo prazo da UE para uma economia próspera, moderna, competitiva e com impacto neutro no clima (28.11.2018).
 (2)
 COM(2019) 640 final, Comunicação da Comissão ao Parlamento Europeu, ao Conselho Europeu, ao Conselho, ao Comité Económico e Social Europeu e ao Comité das Regiões: Pacto Ecológico Europeu (11.12.2019).
 (3)
 Decisão (UE) 2018/599 do Conselho que altera a Decisão 2003/76/CE (JO L 101 de 20.4.2018, p. 1).
 (4)
 https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/TA-8-2018-0061_EN.html.
 (5)
 Decisão (UE) 2018/599 do Conselho que altera a Decisão 2003/76/CE (JO L 101 de 20.4.2018, p. 1).
 (6)
 Tribunal de Contas: Documento de Análise n.o 10/2019: Comunidade Europeia do Carvão e do Aço: a liquidação está a decorrer como previsto, mas o financiamento da investigação já não é sustentável (p. 12).
 (7)
 Ibidem, p. 18.
 (8)
 O Grupo Consultivo do Carvão (CAG) e o Grupo Consultivo do Aço (SAG) têm como incumbência ajudar a Comissão na gestão do Programa de Investigação no que concerne aos aspetos relacionados com o carvão e o aço, respetivamente. Os membros dos grupos consultivos são indivíduos nomeados pela Comissão para representar um interesse comum partilhado por partes interessadas, sendo nomeados por um período de 42 meses.
 (9)
 Ver considerando 11.
 (10)
 O valor do ativo a considerar no cálculo será o de 31.12.2019.
 (11)
 Entende-se por «parceria europeia com programação conjunta» uma iniciativa cuja preparação conta com o envolvimento inicial dos Estados-Membros, na qual a União e os parceiros privados e/ou públicos (como o setor industrial, universidades, organizações de investigação, organismos com uma missão de serviço público a nível local, regional, nacional ou internacional ou organizações da sociedade civil, incluindo fundações e ONG) se comprometem a apoiar conjuntamente o desenvolvimento e a execução de um programa de atividades de investigação. As parcerias europeias com programação conjunta são estabelecidas com base em memorandos de entendimento e/ou modalidades contratuais entre a Comissão e os referidos parceiros privados e/ou públicos, que especificam os objetivos da parceria, os compromissos associados em termos de contribuições financeiras e/ou em espécie dos parceiros, os indicadores-chave de desempenho e de impacto e os resultados a produzir. Incluem a identificação de atividades de investigação complementares executadas pelos parceiros e pelo Programa de Investigação.
 (12)
 Quando as Decisões 2003/76/CE e 2008/376/CE foram adotadas, o Protocolo (n.o 34) relativo às consequências financeiras do termo de vigência do Tratado CECA e ao Fundo de Investigação do Carvão e do Aço (2001), anexo ao TCE, apenas proporcionava uma base jurídica à Decisão 2003/76/CE.
 (13)
 COM(2019) 640, de 11 de dezembro de 2019.
 (14)
 COM(2020) 21, de 14 de janeiro de 2020.
 (15)
 O relatório de monitorização e avaliação está previsto nas disposições da Decisão 2008/376/CE do Conselho publicada no Jornal Oficial em 20 de maio de 2008 (JO L 130/7) e alterada pela Decisão 2017/955/UE do Conselho, de 29 de maio de 2017.
 (16)
 https://ec.europa.eu/info/publications/research-fund-coal-and-steel-monitoring-and-assessment-report_pt
 .
 (17)
 https://ec.europa.eu/research/index.cfm?pg=events&eventcode=9DB3A26D-B1D8-8BED 0A23CA684631B0CF.
 (18)
 1
 JO C de , p. .
 (19)
 2
 JO L 29 de 5.2.2003, p. 22.
 (20)
 JO L 193 de 30.7.2018, p. 1.


type: wikipedia

text:
Ulf Adelsohn, född 4 oktober 1941 i Hedvig Eleonora församling i Stockholm, är en svensk jurist och politiker. Han var partiledare för Moderaterna 1981–1986, finansborgarråd i Stockholm 1976–1979, kommunikationsminister 1979–1981 och landshövding i Stockholms län 1992–2001.
 Karriär
 Ulf Adelsohn blev jur. kand. vid Stockholms universitet 1968. Han var därefter ombudsman för fastighets AB Stockholm City 1968–70 samt direktörsassistent vid SACO 1970–73. Han var ordförande för Konservativa studentförbundet 1966–68, vice ordförande för Moderata samlingspartiet i Stockholm 1968–73, ledamot av partistyrelsen från 1978 och partiledare 1981–86. Adelsohn var gatuborgarråd i Stockholm 1973–76, finansborgarråd 1976–79 och därefter statsråd och chef för kommunikationsdepartementet (kommunikationsminister) 1979–81 samt riksdagsledamot 1982–88.
 Ulf Adelsohn var landshövding i Stockholms län 1992–2001. Han var från 2001 till i april 2011 styrelseordförande för SJ AB.
 Han var ordförande i ishockeysektionen för Djurgårdens IF 1974–77 och ledamot av riksidrottsstyrelsen 1977–78. Adelsohn har också skrivit romanen Priset för ett liv tillsammans med Olov Svedelid.
 Familj och bakgrund
 Ulf Adelsohn är son till kanslirådet Oskar Adelsohn (1894–1983) och dennes hustru Margareta, född Halling (1907–99). På faderns sida har han polsk-judiskt påbrå. Hans syster Inger var under en tid gift med Knut Hammarskjöld.
 Adelsohn är sedan 1981 gift med Lena Adelsohn Liljeroth, med vilken han har två barn. Paret är bosatt i Stockholm och har ett sommarhus på Käringön i Orust kommun.
 Adelsohn är på mödernet i sjunde led ättling till Jacob Johan Anckarström, Gustav III:s mördare. Anckarström var hans mormors mormors mormors far. Två av faderns många syskon var Harald och Arne Adelsohn.
 Referenser
 Noter
 Webbkällor
 , Läst 16 maj 2016.
 Kritiserade regeringen fick sparken - Expressen.se. Läst 16 maj 2016.
 Personakt för Gustaviana Elisabet Löwen. Läst 29 april 2016.
 Tryckta källor
 Fakta om folkvalda: Riksdagen 1985-1988, utgiven av Riksdagens förvaltningskontor, Stockholm 1986 ISSN 0283-4251
 Sveriges dödbok 1947–2003, (CD-ROM version 3.0), utgiven av Sveriges Släktforskarförbund 2005
 Externa länkar
 Borgarråd i Stockholms stad
 Landshövdingar i Stockholms län
 Svenska jurister under 1900-talet
 Ledamöter av Sveriges riksdag för Moderaterna
 Sveriges kommunikationsministrar
 Alumner från Stockholms universitet
 S:t Eriksmedaljörer
 Moderata samlingspartiets partiledare
 Sommarvärdar 1980
 Födda 1941
 Levande personer
 Män
 Svenska idrottsledare
 Politiker från Stockholm
 Mottagare av Hans Majestät Konungens medalj
 Jurister från Stockholm
 Svenska politiker under 1900-talet


type: caselaw

text:
 29.3.2014
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 C 93/7
 Acórdão do Tribunal de Justiça (Décima Secção) de 23 de janeiro de 2014 — Comissão Europeia/Reino da Bélgica
 (Processo C-296/12) (1)
 (Incumprimento de Estado - Livre prestação de serviços - Livre circulação de capitais - Imposto sobre os rendimentos - Contribuições pagas no âmbito da poupança-reforma - Redução do imposto aplicável somente aos pagamentos feitos a instituições ou a fundos sediados no mesmo Estado-Membro - Coerência do sistema fiscal - Eficácia das fiscalizações tributárias)
 2014/C 93/10
 Língua do processo: neerlandês
 Partes
 Demandante: Comissão Europeia (representantes: R. Lyal e W. Roels, agentes)
 Demandado: Reino da Bélgica (representantes: J.-C. Halleux e M. Jacobs, agentes)
 Objeto
 Incumprimento de Estado — Violação dos artigos 56.o e 63.o TFUE — Pagamentos para poupanças-reforma — Redução de imposto — Pagamentos a título definitivo na Bélgica
 Dispositivo
 1.
 O Reino da Bélgica, ao aprovar e manter a redução do imposto para as contribuições pagas no âmbito de uma poupança reforma, na medida em que essa redução só se aplica aos pagamentos a instituições e a fundos sediados na Bélgica, não cumpriu as obrigações que lhe incumbem por força do artigo 56.o TFUE.
 2.
 O Reino da Bélgica é condenado nas despesas.
 (1) JO C 273, de 8.9.2012.