text:
Liga 1 feminin. CS Universitatea 2 Cluj a câștigat turneul final al sateliților
 Clujencele s-au impus în decisivul cu FCC ICIM 2 Arad după prelungiri
 Turneul final al sateliților din Liga 1 feminin s-a încheiat vineri la Târgu Mureș. Universitatea 2 Cluj s-a impus cu 83-76 în duelul decisiv cu FCC ICIM 2 Arad, după prelungiri.
 CSBT 2 Alexandria și Sirius 2 Târgu Mureș sunt celelalte 2 formații care au adus o reducere de taxe pentru cluburi în acest sezon. Cea mai bună marcatoare de la turneu a fost brașoveanca Anamaria Pop cu 139 de puncte în 5 meciuri, urmată de Adela Mercea cu 127.
 Meciul dintre CSBT 2 Alexandria și CSTBv Olimpia 2 Brașov a deschis ultima zi a turneului final pentru sateliți. Teleormănencele s-au impus cu 65-35 (23-5, 16-10, 8-12, 18-8). Pentru CSBT 2 au intrat în primul cinci: Cucu (11 puncte), Horlea (10), Biet (10), Mazilu (4) și Botorogeanu (3). Au mai marcat: Crăciunescu (13), Ciocoiu (6), Giele (4), Radu (4). La satelitul Olimpiei au fost în formula de start: Pop (10 puncte), Hotcu (9), Brezean (8), Marin (8) și Mateuț.
 A doua partidă a fost decisivă pentru stabilirea clubului care va beneficia de 20% reducere la taxele către federație în acest sezon. Sateliții din Cluj și Arad erau la egalitate de puncte după cele 4 runde din primele două zile, având un parcurs perfect. A fost un meci disputat, iar Universitatea 2 s-a impus după prelungiri cu 83-76 (19-15, 20-21, 7-17, 20-13, 17-10). „U” 2: Bot (29 de puncte), Părău (16), Mureșan (16, 4x3), Orban (12), Topan (8) + Irimies (2). FCC ICIM 2: Mercea (26 de puncte, 3x3), Nagy (24), Ciotir (13), Gădărici (7), Spinean (4) + Rotariu (2).
 Ultimul meci al turneului decidea a patra clasată, ultima care primea reducere de taxe, în valoare de 5%. Sepsi SIC 2 și Sirius 2 erau la egalitate înaintea duelului direct. Scorul a fost 71-50 în favoarea gazdei turneului (24-7, 15-15, 15-16, 17-12). Sirius 2: E. Gal (20 de puncte, 6x3), Radu (20, 4x3), Imreh (16), Feiseș (7), Pop (6) + Bokor (2). Sepsi SIC 2: R. Kovacs (23 de puncte), Bitai (7), Miska (6), Taranek (4), Raduly (4) + K. Kovacs (4) și Mark (2).
 Clasament final sateliți
 CS Universitatea 2 Cluj
 FCC ICIM CSB 2 Arad
 CSBT 2 Alexandria
 ACS BC Sirius 2 Tg Mureș
 ACS Sepsi SIC 2 Sf. Gheorghe
 CSTBv Olimpia 2 Brașov
 Primele 4 clasate primesc reduceri de taxe: 20%, 15%, 10% și 5%.
 Cea mai bună marcatoare a venit de la formația de pe ultima poziție. Anamaria Pop a înscris aproape două treimi din punctele echipei sale, 139 din 226. Media brașovencei a fost de 27.8 puncte/meci. Adela Mercea a urmat-o cu 25.4 puncte/meci, adică 127 în total în cele cinci runde.
 *foto: Napoca Baschet School facebook
 Citește ultimele știri despre CS Universitatea Cluj 2
 Citește ultimele știri despre FCC ICIM 2 Arad
 Citește ultimele știri despre CST BC Alexandria 2
 Citește ultimele știri despre ACS BC Sirius Târgu Mureș 2
 Citește ultimele știri despre ACS Sepsi Sic Sfântu Gheorghe 2
 Citește ultimele știri despre Olimpia Brașov 2
 Andreea Vlase / 12 May 2018 / 9:42
 INTERVIU Cristian Mănăstireanu: „Era și mai frumos dacă terminam pe locul 1. Ne-am îndeplinit obiectivul și mai mult de atât”
 Phoenix Constanța va debuta în LNBF după ce a fost aproape să câștige turneul de promovare, în primul an de existență al echipei de senioare
 Liga 1 feminin. CSM Târgoviște câștigă turneul de promovare după prelungiri cu Phoenix Constanța
 Toate cele 4 formații vor juca în grupa B a LNBF dacă nu vor fi probleme la echipele din față
 CSM Târgoviște învinge pe CS Phoenix Constanța
 CSM Târgoviște învinge pe CS Phoenix Constanța la o diferenţă de 3 puncte
 CSM Târgoviște învinge pe Universitatea CSM Oradea
 CSM Târgoviște învinge pe Universitatea CSM Oradea la o diferenţă de 8 puncte
 CS Phoenix Constanța învinge pe CS Rapid București
 CS Phoenix Constanța învinge pe CS Rapid București la o diferenţă de 10 puncte
 Liga 1 feminin. Phoenix Constanța și CSM Târgoviște s-au impus în primele meciuri de la turneul final
 Chelsea Douglas a fost cea mai bună marcatoare în prima zi
 CSM Târgoviște învinge pe CS Rapid București
 CSM Târgoviște învinge pe CS Rapid București la o diferenţă de 15 puncte
 CS Phoenix Constanța învinge pe Universitatea CSM Oradea
 CS Phoenix Constanța învinge pe Universitatea CSM Oradea la o diferenţă de 5 puncte
 Liga 1 feminin. Turneul de promovare începe vineri la Târgoviște
 Gazdele și Phoenix Constanța au bilanț pozitiv în duelurile cu celelalte formații calificate
 Liga 1 feminin. Turneul de promovare va avea loc la Târgoviște
 Acesta se va disputa în perioada 25-27 mai
 tepes ups
 Asta nu o gost prea bine calculata... vermesan tre sa intre la vestiar... cu siguranta vom vedea alta fata a timisoarei :)
 03 June 2017 01:06
 un moldovean incredibil
 Politehnica Iasi a inscris echipa si la fete ? Pai anul trecut nu aveau buget nici pt echipa de baieti iar sezonul asta au inscris doua echipe ? Din ce stiu la baieti nu s-au facut investitii deosebite asa ca inscrierea echipei feminine este chiar surprizatoare
 15 October 2015 18:13
 deemci GALAŢI
 Au avut dreptate echipele care nu s-au prezentat, ştiind modul cum s-a terminat finala...
 22 May 2013 15:01
 deemci Ultimul loc Galaţi
 Şi totuşi ajunge Galaţi-ul în Divizia A, nu??? Cineva nu pune întrebarea CUM ADICĂ? Ce s-a întâmplat la Galaţi la turneul final? De ce nu a fost LIVE SCORING?
 deemci TURNEUFINALGALAŢI
 Baschetbalistele din Galaţi sunt foarte bucuroase pentru meciurile câştigate în turneul final cu ajutorul arbitrilor? poate au mâncat şi pizza cu măsline în bucurie împreună cu d-l Nini şi cu antrenoarea frumoasă. Asta-i dezastrul în baschetul românesc.
 21 May 2013 13:47
 carmen intrebare
 Stiti cumva daca se transmit live meciurile Liga 1 feminin?
 23 November 2012 14:43


type: wikipedia

text:
Organização Comunista Marxista-Leninista Portuguesa (OCMLP), foi uma organização e posteriormente um partido político português, já dissolvido. Foi criada em 1973 da fusão de herdeiros do Comité Marxista-Leninista Português (CMLP), Núcleos O Comunista e o grupo do Porto que publicava o jornal O Grito do Povo.
 História
 A Frente Eleitoral dos Comunistas (marxistas-leninistas)
 Em 1975, forma a Frente Eleitoral dos Comunistas (marxistas-leninistas) - FEC(m-l), inscrevendo-se oficialmente como partido, no Supremo Tribunal de Justiça. A sua linha política defendia o combate ao imperialismo norte-americano e ao imperialismo soviético.
 A Organização Comunista Marxista-Leninista Portuguesa
 Em 1976, altera a sua designação e sigla para Organização Comunista Marxista-Leninista Portuguesa (OCMLP), e ainda nesse ano, une-se ao Comité Marxista-Leninista Português (CMLP) e à Organização para a Reconstrução do Partido Comunista (marxista-leninista) (ORPC(ML) e fundam o PC(R). Pouco antes da fusão, a OCMLP tinha passado por um processo de cisão a maioria com forte base no Porto, passou com os planos de fusão para o PC(R), uma minoria, que manteve uma forte ênfase na questão da luta contra o fascismo social, recusou a fusão e continuou uma existência separada, continuando a sua ação e a concorrer a eleições até 1983.
 Em 1988, o Tribunal Constitucional anota a dissolução da OCMLP, conforme havia sido deliberado no seu V Congresso Nacional.
 Resultados eleitorais do partido
 (fonte: Comissão Nacional de Eleições)
 Partidos políticos comunistas da Europa
 Partidos políticos extintos da III República
 Fundações em Portugal em 1973
 Partidos políticos fundados em 1973
 Extinções em Portugal em 1988
 Partidos políticos extintos em 1988
 Partidos políticos de extrema-esquerda


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 2.6.2007
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 141/53
 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 612/2007
 af 1. juni 2007
 om ændring af forordning (EF) nr. 596/2007 om fastsættelse af importtold for korn med virkning fra 1. juni 2007
 KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —
 under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,
 under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1784/2003 af 29. september 2003 om den fælles markedsordning for korn (1),
 under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1249/96 af 28. juni 1996 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 for så vidt angår importtold for korn (2), særlig artikel 2, stk. 1, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Importtolden for korn, som er gældende fra 1. juni 2007, blev fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 596/2007 (3).
 (2)
 Da det beregnede gennemsnit for importtolden afviger fra den fastsatte toldsats med 5 EUR/t, bør der foretages en tilsvarende justering af importtolden, der blev fastsat ved forordning (EF) nr. 596/2007.
 (3)
 Forordning (EF) nr. 596/2007 bør ændres i overensstemmelse hermed —
 UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:
 Artikel 1
 Bilag I og II til forordning (EF) nr. 596/2007 erstattes af teksten i bilaget til nærværende forordning.
 Artikel 2
 Denne forordning træder i kraft den 2. juni 2007.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 1. juni 2007.
 På Kommissionens vegne
 Jean-Luc DEMARTY
 Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter
 (1) EUT L 270 af 29.9.2003, s. 78. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1154/2005 (EUT L 187 af 19.7.2005, s. 11).
 (2) EFT L 161 af 29.6.1996, s. 125. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1110/2003 (EUT L 158 af 27.6.2003, s. 12).
 (3) EUT L 140 af 1.6.2007, s. 24.
 BILAG
 »
 BILAG I
 Importtold for produkterne som omhandlet i artikel 10, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1784/2003, som er gældende fra den 2. juni 2007
 KN-kode
 Varebeskrivelse
 Importtold (1)
 (EUR/t)
 1001 10 00
 Hård HVEDE af høj kvalitet
 0,00
 af middel kvalitet
 0,00
 af lav kvalitet
 0,00
 1001 90 91
 Blød HVEDE, til udsæd
 0,00
 ex 1001 90 99
 Blød HVEDE af høj kvalitet, undtagen blød hvede til udsæd
 0,00
 1002 00 00
 RUG
 0,00
 1005 10 90
 MAJS til udsæd, undtagen hybridmajs
 0,00
 1005 90 00
 MAJS, undtagen til udsæd (2)
 0,00
 1007 00 90
 SORGHUM i hele kerner, undtagen hybridsorghum til udsæd
 0,00
 BILAG II
 Elementer til beregning af tolden, jf. bilag I
 31. maj 2007
 1.
 Gennemsnit for den referenceperiode, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1249/96:
 (EUR/t)
 Blød hvede (3)
 Majs
 Hård hvede, høj kvalitet
 Hård hvede, middel kvalitet (4)
 Hård hvede, lav kvalitet (5)
 Byg
 Børs
 Minneapolis
 Chicago
 —
 —
 —
 —
 Notering
 153,89
 114,21
 —
 —
 —
 —
 Pris fob USA
 —
 —
 179,70
 169,70
 149,70
 129,46
 Præmie for Golfen
 —
 14,93
 —
 —
 —
 —
 Præmie for The Great Lakes
 10,58
 —
 —
 —
 —
 —
 2.
 Gennemsnit for den referenceperiode, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1249/96:
 Fragt/omkostninger: Mexicanske Golf–Rotterdam
 36,61 EUR/t
 Fragt/omkostninger: The Great Lakes–Rotterdam:
 37,17 EUR/t
 «
 (1) For varer, der ankommer til Fællesskabet via Atlanterhavet eller Suezkanalen, kan importøren i henhold til artikel 2, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1249/96 opnå en nedsættelse af tolden på:
 —
 3 EUR/t, hvis lossehavnen befinder sig ved Middelhavet, eller
 —
 2 EUR/t, hvis lossehavnen befinder sig i Irland, Danmark, Estland, Letland, Litauen, Polen, Finland, Sverige, Det Forenede Kongerige eller på Den Iberiske Halvøs Atlanterhavskyst.
 (2) Importøren kan opnå en fast nedsættelse på 24 EUR/t, når betingelserne i artikel 2, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1249/96 opfyldes.
 (3) Positiv præmie på 14 EUR/t indbefattet (artikel 4, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1249/96).
 (4) Negativ præmie på 10 EUR/t (artikel 4, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1249/96).
 (5) Negativ præmie på 30 EUR/t (artikel 4, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1249/96).


text:
A Melczer-kastély a Hernád folyó völgyétől keleti irányban, közel az országhatárhoz bújik meg a Zempléni-hegység zöldellő magaslatai között, Kéked község belterületén. A kastély és parkja is a falut (s egyben a hegységet is) átszelő 3719-es útról érhető el.
 A kastély története
 A kora középkori idők óta, az írásos forrásokban említett jobbágyfalu területén már állhatott földesúri udvarház, de a jelenlegi épületet csak a XVII. század első évtizedében alapozta meg a Kékedi nemesi család.
 A jelentős birtokkal rendelkező Kékedi középnemesi família akkoriban divatosnak számító reneszánsz várkastélyt emeltetett, vagyis elsősorban már a kényelmi szempontokat helyezte előtérbe. Erre a nagyméretű, de cserépkályhákkal jól befűthető és nagyobb ablakokkal világossá varázsolt lakószobák szolgáltak, míg a földesúr gazdagságát a külső homlokzatok sgraffitós vakolatdíszei és a felső fecskefarkas pártázat motívumai hirdették.
 Természetesen a korszak rossz közbiztonsága megkövetelte a külső védőművek kialakítását is. Az épület sarkait kerek tornyok tagolták, valamint a várkastély udvarát magas lőréses kőfal védelmezte. A legkülső védelmi övezetet egy mély vizesárok jelentette, melyen felvonóhíd ívelt át. Az először felhúzott északi épületszárnyat a későbbi évtizedekben, déli irányban kibővítették egy nagyobb méretű lakótömbbel, amit szögletes olaszbástyákkal oltalmaztak.
 Ennek ellenére sem számított a jelentősebb ellenálló erejű helyek közé. 1658-ban elhunyt Kékedi Balázs, akinek egyetlen leánya Katalin, az elmagyarosodott eperjesi szász kereskedő család, a Melczerek egyik férfi tagjához ment nőül. A Thököly-féle háború során a kurucok kifosztották a várkastély termeit. A fékezhetetlen harcosok mindent elvittek, ami mozdítható volt, a pincében megitták a bort, majd elhajtották a falubeli lakosság jószágállományát is. A háborús pusztításokat sokáig nem tudták helyreállítani, még egy 1708-as feljegyzés szerint is az egykor szebb napokat látott épület „puszta és rongyos”.
 1772-ben Melczer Pál elzálogosította tulajdonrészét Ferenc nevű unokaöccse özvegyének. Miután sikerült elegendő pénzt összegyűjtenie földesurának, megkezdődtek az omladozó épületszárnyak helyreállítási munkálatai. Homlokzatát 1863-ban a romantika stílusjegyei szerint átalakították, de alapfalaiban megőrizte az eredeti várkastély elrendezését.
 1979-ben történt meg régészeti kutatása és műemlékvédelmi helyreállítása.
 Képgaléria
 További információk
 A kastély 1937-ben
 Reneszánsz várkastély, Kéked
 Fucskár Ágnes, Fucskár József Attila: Várak Magyarországon. Budapest, Alexandra Kiadó, 2015, 152. oldal.
 Borsod-Abaúj-Zemplén megye kastélyai
 Magyarország kastélyai családok szerint


type: contracts

text:
 Pomembno pravno obvestilo
 |
 21988A1130(05)
 Uradni list L 327 , 30/11/1988 str. 0058 - 0063 finska posebna izdaja: poglavje 11 zvezek 14 str. 0191 švedska posebna izdaja: poglavje 11 zvezek 14 str. 0191
 Dodatni protokolk Sporazumu o sodelovanju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Sirsko arabsko republikoEVROPSKA GOSPODARSKA SKUPNOSTna eni strani inSIRSKA ARABSKA REPUBLIKAna drugi straniSTA SEOB UPOŠTEVANJU Sporazuma o sodelovanju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Sirsko Arabsko republiko, podpisanega v Bruslju 18. januarja 1977, v nadaljnjem besedilu "Sporazum",GLEDE NA TO, da želita Skupnost in Sirija okrepiti medsebojne odnose, zato da bi upoštevali novo nastalo stanje, nastalo s pristopom Kraljevine Španije in Portugalske republike k Evropskim skupnostim 1. januarja 1986, in glede na to, da člen 44 Sporazuma predvideva možnost izboljšanja medsebojnih odnosov,GLEDE NA TO, da je treba določiti pravila, ki omogočajo ohranitev tradicionalnega izvoza Sirije v Skupnost,STA SE ODLOČILI skleniti Protokol, ki prilagaja določbe Sporazuma, in sta v ta namen imenovali svoje pooblaščence:ZA SVET EVROPSKIH SKUPNOSTI:Werner UNGERER,izredni veleposlanik in pooblaščenec,stalni predstavnik Zvezne republike Nemčije,predsednik Odbora stalnih predstavnikovinJean DURIEUX,posebni svetovalec v Generalnem direktoratu za zunanje zadeve Komisije Evropskih skupnosti;ZA VLADO SIRSKE ARABSKE REPUBLIKE:Siba NASER,izredni veleposlanik in pooblaščenec,vodja misije Sirske arabske republike pri Evropskih skupnostih,ki so se po izmenjavi pooblastil v pravilni in predpisani oblikiDOGOVORILI O NASLEDNJEM:Člen 11. Carine, ki se na podlagi Sporazuma uporabljajo za uvoz v Skupnost za proizvode, s poreklom iz Sirije in so navedeni v Prilogi k temu Protokolu, se postopoma opustijo v enakih obdobjih in po enakih stopnjah, kot je določeno v Aktu o pristopu Kraljevine Španije in Portugalske republike glede uvoza v Skupnost za enake proizvode iz Kraljevine Španije in Portugalske republike, kakor je bilo določeno 31. decembra 1985. Ta določba se uporablja v skladu s pravili, določenimi v nadaljevanju tega člena.V obdobju opustitve carin in kadar se stopnja carine, ki velja za uvoz iz Kraljevine Španije v Skupnost, kot je bilo določeno 31. decembra 1985, razlikuje od stopnje, ki velja za Portugalsko republiko, se proizvodi, s poreklom iz Sirije, obravnavajo po višji stopnji.2. Kadar je stopnja carine za proizvod, naveden v Prilogi, za Sirijo nižja kakor za Kraljevino Španijo, Portugalsko republiko ali za obe, se postopna opustitev carine začne, ko se stopnja carine za uvoz takega proizvoda iz Kraljevine Španije in Portugalske republike spusti pod stopnjo carine, ki se uporablja za uvoz iz Sirije.3. Da bi se postopno opustile carine za sušene vrtnine s tarifno podštevilko 07.04 A skupne carinske tarife, ki izvirajo iz Sirije, se določi priporočljiva količina 700 ton.Če obseg uvoza tega proizvoda preseže priporočljivo količino, lahko Skupnost ob upoštevanju svojega pregleda letnega gibanja blagovnih tokov uvede zanj tarifno kvoto, ki je po obsegu enaka priporočljivi količini. Za količino uvoženih proizvodov, ki presegajo kvoto, Skupnost uvede carino, določeno v Sporazumu.4. Za proizvode iz Priloge, ki niso navedeni v odstavku 3, lahko Skupnost v skladu s pogoji iz odstavka 3 določi priporočljivo količino, če med svojim pregledom letnega gibanja blagovnih tokov odkrije morebitno nevarnost, da bi obseg uvoza povzročil težave na trgu Skupnosti.Člen 21. Ustanovi se Odbor za trgovinsko in gospodarsko sodelovanje, z namenom izboljšanja delovanja institucionalnih mehanizmov Sporazuma. Odbor bo omogočal:- redno izmenjavo informacij v zvezi s trgovino, podatkov o proizvodnji in napovedi,- redno izmenjavo informacij o možnostih sodelovanja na področjih, ki jih zajema Sporazum.Odboru izmenično predsedujeta predstavnik Komisije Evropskih skupnosti in predstavnik Sirije.2. Svet za sodelovanje čim prej določi sestavo Odbora in način njegovega delovanja v skladu s členom 38(2) Sporazuma. Odbor lahko, kadar je to primerno odloča tudi po predložitvi poročil Odbora Svetu.Člen 3Od leta 1995 Skupnost in Sirija pregledujeta rezultate sodelovanja med pogodbenicama, z namenom oceniti stanje in prihodnji razvoj medsebojnih odnosov glede na cilje, opredeljene v Sporazumu.Člen 4Ta protokol je sestavni del Sporazuma o sodelovanju med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Sirsko arabsko republiko.Člen 51. Ta protokol ratificirata, sprejmeta ali odobrita pogodbenici v skladu s svojimi notranjimi postopki; pogodbenici se medsebojno obvestita, da so končani postopki v ta namen.2. Ta protokol začne veljati prvi dan v mesecu, ki sledi mesecu, ko je bila opravljena notifikacija iz odstavka 1.Člen 6Ta protokol je sestavljen v dveh izvodih v danskem, nizozemskem, angleškem, francoskem, nemškem, grškem, italijanskem, portugalskem, španskem in arabskem jeziku; vsako od teh besedil je enako verodostojno.En fe de lo cual, los plenipotenciarios abajo firmantes suscriben el presente Protocolo.Til bekræftelse heraf har undertegnede befuldmægtigede underskrevet denne protokol.Zu Urkund dessen haben die unterzeichneten Bevollmächtigten ihre Unterschriften unter dieses Protokoll gesetzt.Εις πίστωση των ανωτέρω, οι υπογεγραμμένοι πληρεξούσιοι έθεσαν τις υπογραφές τους στο παρόν πρωτόκολλο.In witness whereof, the undersigned Plenipotentiaries have signed this Protocol.En foi de quoi, les plénipotentiaires soussignés ont apposé leurs signatures au bas du présent protocole.In fede di che, i plenipotenziari sottoscritti hanno apposto le loro firme in calce al presente protocollo.Ten blijke waarvan de ondergetekende gevolmachtigden hun handtekening onder dit Protocol hebben gesteld.Em fé do que, os plenipotenciários abaixo assinados apuseram as suas assinaturas no final do presente Protocolo.+++++ TIFF +++++Hecho en Bruselas, el dieciseis de junio de mil novecientos ochenta y ocho.Udfærdiget i Bruxelles, den sekstende juni nitten hundrede og otteogfirs.Geschehen zu Brüssel am sechzehnten Juni neunzehnhundertachtundachtzig.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα έξι Ιουνίου χίλια εννιακόσια ογδόντα οκτώ.Done at Brussels on the sixteenth day of June in the year one thousand nine hundred and eighty-eight.Fait à Bruxelles, le seize juin mil neuf cent quatre-vingt-huit.Fatto a Bruxelles, addì sedici giugno millenovecentottantotto.Gedaan te Brussel, de zestiende juni negentienhonderdachtentachtig.Feito em Bruxelas, em dezasseis de Junho de mil novecentos e oitenta e oito.+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++Por el Consejo de las Comunidades EuropeasFor Rådet for De Europæiske FællesskaberFür den Rat der Europäischen GemeinschaftenΓια το Συμβούλιο των Ευρωπαϊκών ΚοινοτήτωνFor the Council of the European CommunitiesPour le Conseil des Communautés européennesPer il Consiglio delle Comunità europeeVoor de Raad van de Europese GemeenschappenPelo Conselho das Comunidades Europeias+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++Por el Gobierno de la República Árabe SiriaFor regeringen for Den Arabiske Republik SyrienFür die Regierung der Arabischen Republik SyrienΓια την κυβέρνηση της Αραβικής Δημοκρατίας της ΣυρίαςFor the Government of the Syrian Arab RepublicPour le gouvernement de la République arabe syriennePer il governo della Repubblica araba sirianaVoor de Regering van de Syrische Arabische RepubliekPelo Governo da República Árabe Síria+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------PRILOGATarifna številka SCT | Opis | priporočljiva količina (v tonah) |07.04 | Sušene vrtnine, cele, razrezane na kose ali mlete, vendar ne naprej pripravljene: A. Čebula | |07.05 | Sušene stročnice v zrnu, oluščene ali neoluščene ali zdrobljene ex B. Druge (nesemenske) | |08.12 | Sadje, sušeno, ki ne spada pod številko 08.01, 08.02, 08.03, 08.04 ali 08.05: A. Marelice | |09.09 | Seme janeža, badijana (zvezdasti janež), komarčka, koriandra, kumine, orientalske kumine in brina | |12.03 | Seme, plodovi in trosi za setev: E. Drugo | |12.07 | Rastline in deli (vključno s semeni in sadeži) dreves, grmov, groga ali drugih rastlin, uporabljeni zlasti v parfumeriji, farmaciji ali za insekticidne, fungicidne ali podobne namene, suhi ali sušeni, celi, razrezani, zdrobljeni ali zmleti: B. Korenine sladiča | |ex 12.08 | Korenina cikorije, sveža ali sušena, cela ali razrezana na kose, nepražena; rožiči, sveži ali sušeni, drobljeni ali zmleti, vendar ne naprej pripravljeni; koščice in jedrca iz sadnih koščic in drugi rastlinski proizvodi vrst, ki se uporabljajo predvsem za človeško prehrano in niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu: razen korenine cikorije | |--------------------------------------------------Skupna izjava pogodbenic o členu 1 Dodatnega protokolaV kolikor Dodatni protokol ne začne veljati istočasno z začetkom koledarskega ali sezonskega leta, pogodbenici soglašata, da se glede na okoliščine količinske omejitve iz člena 1 uporabljajo sorazmerno.Pogodbenici prav tako soglašata, da se obračunavanje količinskih omejitev na uvoz v Skupnost za proizvode, s poreklom iz Sirije za katere Dodatni protokol predpisuje take omejitve, začne 1. januarja vsako leto.--------------------------------------------------Izjava predstavnika Zvezne republike Nemčije o definiciji nemškega državljanstvaV skladu s temeljnim ustavnim zakonom, ki velja v Zvezni republiki Nemčiji, se vsak Nemec obravnava kot državljan Zvezne republike Nemčije.--------------------------------------------------Izjava predstavnika Zvezne republike Nemčije o veljavi Dodatnega protokola za BerlinDodatni protokol velja tudi za Deželo Berlin pod pogojem, da Vlada Zvezne republike Nemčije v roku treh mesecev od začetka veljavnosti Dodatnega protokola na druge pogodbenice ni naslovila nasprotne izjave.--------------------------------------------------


text:
Le bromazépam est un médicament anxiolytique appartenant à la classe des benzodiazépines découvert par le laboratoire Roche en 1963. Son développement clinique date des années 1970. C'est un anxiolytique puissant, mais également un hypnotique efficace, avec également des effets amnésiants, myorelaxants (décontracte les muscles) et anticonvulsivants.
 Le bromazépam est commercialisé en France sous le nom de marque Lexomil par les laboratoires Roche mais est dans le domaine public, avec plusieurs génériques. Il est dosé à (sauf en Belgique où il est dosé jusqu'à 12 mg) de bromazépam, toujours en comprimé baguette (blanc, quadrisécable).
 Chimie
 C'est une 1,4 benzodiazépine, possédant un noyau pyridine à la place du cycle aromatique en position 5.
 Elle est substituée en position 7 par un atome de brome, ce qui lui confère des propriétés anxiolytiques. C'est d'ailleurs la seule benzodiazépine bromée mise sur le marché.
 Le bromazépam est la seule benzodiazépine à avoir une pyridine comme substituant en position 5 ; toutes les autres ont un cycle benzénique. C'est également l'une des très rares benzodiazépines bromées.
 Pharmacologie
 Pharmacodynamie
 Comme la plupart des benzodiazépines, le bromazépam est un régulateur positif allostérique des récepteurs aux benzodiazépines (BZD), complexe protéique en relation avec les récepteurs du GABA. Le GABA (acide gamma-aminobutyrique) est un neurotransmetteur inhibiteur, il réduit l'excitabilité du neurone post-synaptique et joue le rôle de "calmant" du système nerveux central.
 En se liant aux récepteurs GABA-BZD, le bromazépam augmente l'affinité du GABA pour ses propres récepteurs. Ainsi, pour une même quantité de GABA libérée, on observera un effet inhibiteur plus important. Le bromazépam fonctionne donc en grande partie en accentuant l'effet d'un neurotransmetteur dépresseur déjà présent dans le système nerveux. Il est, de manière complémentaire, un inhibiteur de recapture de l'adénosine
 Effets secondaires
 Ils sont proportionnels à la dose prise et spécifiques à la benzodiazépine :
 tolérance : l'effet diminue lors d'une utilisation prolongée ;
 désinhibition potentielle, de manière similaire à l'ivresse alcoolique ;
 amnésie antérograde : une personne ne prenant jamais de benzodiazépines a de fortes chances, après un léger surdosage (3 comprimés ou plus), de ne plus avoir aucun souvenir de ce qu'il s'est passé au cours des heures précédentes. Les benzodiazépines à l'action rapide affectent souvent la mémoire épisodique.
 somnolence plus ou moins forte selon les individus ;
 chutes multiples dues à l'effet myorelaxant ;
 Risque d'accumulation si prise quotidienne, du fait de sa demi-vie intermédiaire qui ne permet pas d'éliminer totalement une dose en un jour
 Glaucome
 À haute dose
 Euphorie de courte durée
 Troubles de la mémoire et risque d'amnésie qui est majoré par la prise d'alcool
 Risque de troubles de la personnalité
 Syndrome prolongé de sevrage lors de son arrêt
 Effets paradoxaux (état dépressif, insomnie, nervosité, anxiété, agoraphobie, hyperactivité, agressivité, spasmes et tremblements, cauchemars)
 Et selon la durée du traitement
 Risque de dépendance psychique et physique
 Risque de phénomène de sevrage
 Risque de phénomène de rebond
 Pharmacocinétique
 Le bromazépam est une molécule lipophile, et donc de biodisponibilité très élevée par voie orale.
 Lors d'une prise orale, la biodisponibilité est de 84 % et le pic de la concentration plasmatique est atteint en moins de 4 heures. Il est métabolisé par des enzymes du sous-groupe Cytochrome P450 en 3-hydroxybromazépam qui se retrouve à hauteur de 27 % dans les urines et le 2-(2-amino-5-bromo-3-hydroxybenzoyl)pyridine qui représente quant à lui 40 %. Il est excrété sous forme inchangé à hauteur de 2 %.
 Il possède une demi-vie d'élimination modérée (10 à 20 heures).
 Indications
 Traitement de courte durée de forte anxiété ou des attaques de panique : sous toutes ses formes, en particulier réactionnelle et manifestations somatiques associées à l'anxiété en cas de nécessité de traitement par benzodiazépine
 Prémédication pour diminuer l'anxiété avant une chirurgie
 Sevrage alcoolique : prévention et traitement du delirium tremens. À éviter cependant en cas de cirrhose avec insuffisance hépato-cellulaire
 Dans l'insomnie, quand l'utilisation des hypnotiques a échoué
 Comme de nombreuses autres benzodiazépines, le bromazépam est un traitement symptomatique des crises d'angoisse. Pour traiter une dépression, l'emploi du bromazépam, comme de n'importe quelle autre benzodiazépine (excepté l'alprazolam et d'autres triazolo-benzodiazépines), doit être accompagné d'un traitement de fond de type ISRS ou ISRSNa (antidépresseur Inhibiteur Sélectif de la Recapture de la Sérotonine et de la Noradrénaline). On utilisera en particulier la paroxétine, qui est le seul antidépresseur ayant une AMM dans les troubles anxieux (anxiété sociale) et la phobie sociale. Des thérapies psycho-comportementales sont souvent indiquées pour traiter le fond du problème en complément des médicaments.
 Contre-indications
 Hypersensibilité au bromazépam
 Insuffisance respiratoire (notamment BPCO)
 Apnée du sommeil
 Insuffisance hépatique aiguë
 Myasthénie
 Précautions d'emploi
 Prudence si alcoolisme ou autres dépendances
 Chez le sujet présentant un épisode dépressif majeur: le bromazépam doit être accompagné d'un antidépresseur
 Sujet âgé, insuffisant rénal et hépatique : réduire la dose
 Insuffisant respiratoire : vigilance
 Sujet âgé : prudence et réduction de la posologie car le métabolisme est ralenti chez cette population de patients
 Posologie
 La posologie varie de par jour (jusqu'à en milieu hospitalier) et dépend de la pathologie elle-même et du patient.
 La posologie idéale est d'un comprimé de 6 milligrammes par jour, sans usage quotidien, car la demi-vie du bromazépam empêche son élimination complète en une journée.
 Statut légal - Durée de prescription
 En France, seuls le flunitrazépam, la buprénorphine, le clonazépam, le zolpidem et le clorazépate dipotassique sous sa forme à 20 milligrammes sont classés dans les médicaments assimilés aux stupéfiants. La réglementation française repose sur l'arrêté du fixant la liste des substances de la des substances vénéneuses à propriétés hypnotiques et/ou anxiolytiques dont la durée de prescription est réduite.
 Comme les autres benzodiazépines, le bromazépam figure néanmoins sur la liste des médicaments psychotropes.
 Arrêt du traitement et sevrage
 La dépendance que cette molécule entraîne en cas d'utilisation répétée est très forte et induit, à l'arrêt, un syndrome de sevrage aux benzodiazépines, plus ou moins difficile à supporter selon les personnes : fièvre, anxiété intense, insomnies de plusieurs jours, dépersonnalisation, état de manque dans lequel toute la pensée ne vise qu'à obtenir un comprimé Le traitement doit être ainsi le plus court possible et la prescription est normalement donnée en cas de crises d'angoisses sévères et répétées et en cas d'un sevrage alcoolique (les benzodiazépines à demi-vie longue comme le diazépam ou à demi-vie courte comme l'oxazépam, cela dépend des médecins, sont des molécules de substitution pour traiter la dépendance à l'alcool).
 Notes et références
 Voir aussi
 Articles connexes
 Benzodiazépine
 Liens externes
 PubChem Substance: Bromazepam National Center of Biotechnology Information.
 . International Narcotics Control Board.
 Bromazepam, Eutimia.com, Salud Mental. 1999-2002.
 Oda M, Kotegawa T, Tsutsumi K, Ohtani Y, Kuwatani K, Nakano S, The effect of itraconazole on the pharmacokinetics and pharmacodynamics of bromazepam in healthy volunteers, European Journal of Clinical Pharmacology, novembre 2003, 59(8-9):615-9, Epub 27 septembre 2003, , texte intégral (enregistrement nécessaire)
 van Harten J., Overview of the pharmacokinetics of fluvoxamine, Clinical Pharmacokinetics, 1995;29 Suppl 1:1-9,
 Ochs HR, Greenblatt DJ, Friedman H, Burstein ES, Locniskar A, Harmatz JS, Shader RI, Bromazepam pharmacokinetics: influence of age, gender, oral contraceptives, cimetidine, and propranolol, Clin. Pharmacol. Ther., mai 1987, 41(5):562-70,
 Anxiolytique
 Benzodiazépine
 Principe actif
 Bromobenzène
 Azine
 Epsilon-lactame


text:
Lugnet är ett område i östra Falun. Området hyser sju större sport- och idrottsarenor, camping, hotell, högskola, gymnasium och flera privata företag. Lugnets naturreservat ligger alldeles bredvid och erbjuder motionsspår och friluftsliv i alla former. Allt detta finns inom en radie av 500 meter vilket gör Lugnet till en av Europas mest kompletta anläggningar för idrott, idrottsrelaterad utbildning och allmänt friluftsliv. Världsmästerskapen i nordisk skidsport 1954, 1974, 1993 och 2015 hölls på Lugnets skidstadion Samt ska kållas där 2027. Det skulle också ha varit huvudarena för OS 1988 och 1992 sam grenarna längdskidåkning och backhoppning skulle utförts i OS 2026 på Lugnet, i Sveriges ansökan till spelen.
 Sportanläggningen
 Lugnet är en omfattande fritidsanläggning i vilken det bland annat ingår riksskidstadion, hoppbackar, Lugnets isstadion, friidrottsstadion, tennishall, camping & stugby, utomhusbad, inomhusbad och ett antal idrottshallar.
 57 av Riksidrottsförbundets 67 specialidrottsförbund kan bedriva verksamhet inom området.
 Friidrottsanläggningen är träningsarena för bland andra tvillingsystrarna Jenny och Susanna Kallur och det idrottsgymnasium som bedrivs i samverkan med det närliggande Lugnetgymnasiet.
 Lugnethallen
 Lugnethallen som bland annat inkluderar inomhusbad, gymnastikhall och en stor inomhushall för idrott eller andra arrangemang (till exempel konserter, mässor eller liknande) är den till ytan största byggnaden. När hallen invigdes 1972 var då Skandinaviens största idrottshall, med sina 90×45,5 m.
 Guide Arena
 Innebandyhallen Guide-Arena, byggdes 2004–2005 och byggdes ut 2008. Den utgör hemmaarena för IBF Falun som har elitlag inom både dam- och herrserien.
 Lugnets isstadion
 Lugnets isstadion är en anläggning med inom- och utomhusbanor för ishockey, curling och bandy, invigd 1975. Ishallen på Lugnets isstadion är en klassisk hockeyarena som byggdes om och renoverades under 2016. Hallen har en publikkapacitet på 4000 personer.
 Även inlinehockey spelas i ishockeyhallen, när isen inte ligger på.
 Bandyplanen intill ishockeyhallen utgör hemmaarena för Falu BS. En inomhusbandyplan ska byggas.
 Lugnets bandyarena är en klassisk konstfrusen bandyarena med publikkapacitet för 4200 personer.
 Riksskidstadion
 På riksskidstadion, byggd 1973 och renoverad 1993 och 2015, genomförs varje år Svenska skidspelen som ingår i längdåkningens världscuptävlingar. Dalarnas idrottsmuseum inhystes från början i Riksskidstadions byggnad men är flyttat till centrum i Falun.
 Hoppbackarna
 Hoppbackarna, K 115 respektive K 90, är Faluns största backar för backhoppning. De är dessutom populära turistmål med sin goda utsikt över bygden. De byggdes 1973 inför VM 1974 och renoverades 1993.
 K 115s torn är 52 m högt (303 m ö.h.) och är en så kallad HS124-backe. Den mindre K 90 är en 22 meter hög HS98-backe, och har plastbeläggning för backhoppning sommartid.
 Matti Hautamäki (Finland) satte 13 mars 2002 backrekord i HS124-backen i det årets sista världscupstävling. I HS98-backen är backrekordet 105 meter, satt av Primož Peterka (Slovenien) 13 mars 1996 i en världscupstävling.
 Lugnetkyrkan
 Huvudartikel: Lugnetkyrkan
 Lugnetkyrkan är en frikyrka i Falun invigd 2013 med drygt 420 medlemmar och ansluten till samfundet Evangeliska Frikyrkan.
 Lugnetgymnasiet
 Lugnetgymnasiet är en gymnasieskola, invigd 1983. Den bekostades till 60% av statliga medel och 40% av Falu kommun. Skolöverstyrelsen bestämde att nettogolvarean skulle vara 9 619 m2 och rymma 1 082 elever. Då kommunfullmäktige beslutat att skolan skulle byggas i en etapp blev bygget ett av de största projekten i stadens historia.
 Se även
 Lugnets naturreservat
 Referenser
 Externa länkar
 Information om Lugnet från Falu Kommun
 Campingplatser i Sverige
 Konsertscener i Sverige
 Sportanläggningar i Falu kommun
 Sportanläggningar invigda 1973
 Hoppbackar i Sverige
 1973 i Sverige


text:
um estúdio fundado em 19 de maio de 1975. Começou como uma empresa terceirizada de sua matriz, mas desde então se tornou o principal estúdio de animação por trás do mais recente O estúdio também produziu séries como Chain Chronicle: The Light of Haecceitas , Orange , e Phantasy Star Online 2: A Animação .
 Séries De TV
 Planet Survival (2003) co-produção com Madhouse
 Aikatsu! (2012) co-produção com Sunrise
 Lupin III (2015)
 Phantasy Star Online 2 (2016)
 Orange (2016)
 Orange Future (2016)
 Chain Chronicle: The Light of Haecceitas (2017)
 Lupin the Third Part 5 (2018)
 Tsukumogami Kashimasu (2018)
 Tower of God (2020)
 Ijiranaide, Nagatoro-san(2021)
 Ligações externas
 Sítio oficial(em japonês)
 Estúdios de animação do Japão


text:
Hra na hrdinov alebo rolová hra (zriedkavo hra s hraním rolí; , skr. RPG) je typ spoločenskej hry, pri ktorej sa hráči vžívajú do úloh imaginárnych osôb, alebo postáv, umiestnených do fiktívneho, alebo historického prostredia a snažia sa ako tieto postavy konať. Rozlišujú sa stolové, elektronické a hry naživo.
 Daná postava môže, ale nemusí predstavovať virtuálnu reprezentáciu hráča (tzv. avatar), a hra umožňuje zdokonaľovanie schopností tejto postavy a jej rozvoj (hráč predstavuje určitú rolu). Zmyslom hry na hrdinov je vytvoriť pre hráčov umelý (neskutočný/virtuálny) svet, v ktorom môžu získať neskutočné schopnosti a zažiť neskutočné dobrodružstvá.
 Názov
 Slovenský preklad v podobe „hra na hrdinov“ je v porovnaní s anglickým „role playing game“ (doslova hra s hraním rolí/rolovohrová hra) zavádzajúci, pretože nemusí ísť o „hrdinov“, ale podľa témy hry môže ísť o fantastické postavy (rytier, zlodej, bard, drak, démon, atď.), vedecko-fantastické postavy (robot, android, stroj, mimozemšťan atď.) alebo iné postavy. Môže ísť aj o vyslovene nehrdinské povolania, napr. obuvník, stolár, kováč alebo iné.
 Charakteristika
 Podstatou RPG je forma interaktívneho a spoločného rozprávania príbehu. Film, literatúra alebo televízia sú vo svojej podstate pasívne formy rozprávania (existujú výnimky, ako tzv. Game Books, čo sú knihy, v ktorých sa čitateľ sám alebo pomocou náhody rozhoduje, ako bude dej pokračovať, alebo pokusy o interaktívnu televíziu pomocou hlasovania napr. cez SMS alebo Internet). RPG naopak aktívne zapája účastníkov hry do diania a tvorenia vlastného príbehu (dobrodružstva). Hráč môže byť divákom, protagonistom a dokonca aj tvorcom príbehu.
 Rozdiel medzi aktívnou RPG a pasívnou formou ostatných zábavných médií sa dá dobre ukázať na príklade scény z hororového filmu. Divák vie, že na protagonistu čaká v ďalšej scéne nebezpečenstvo, možno aj smrť (obľúbená býva napr. scéna v sprche), divák tuší, čo sa asi stane, ale je len pasívnym pozorovateľom a nemôže dej ovplyvniť. Naopak v RPG sa hráč môže rozhodnúť, či do danej miestnosti vstúpi, môže sa rozhodnúť, čo predtým urobí, ako sa na možnú situáciu pripraví. Hráč, keďže presne nevie, čo ho čaká, ale napriek tomu má možnosť vývoj nasledujúcich udalostí ovplyvniť, má z hrania podobný zážitok, ako z napínavého filmového dobrodružstva.
 Vo väčšine RPG hráči predstavujú postavy vo vymyslenom svete, ktorý organizuje, rozhoduje a niekedy vytvára tzv. pán hry (), ktorý sa tiež označuje ako rozprávač, rozhodca alebo pán jaskyne (). Pán hry má dve úlohy:
 predkladá hráčom svet a postavy v ňom vystupujúce (obsadenie alebo aj postavy príbehu), s ktorými môžu hráči interagovať (obchodovať, získavať informácie),
 rozvíja príbeh alebo zápletku, ktorú ovplyvňuje do určitej miery nepredpokladateľné správanie hráčov.
 RPG prináša aj prvok spolupráce. Vo väčšine prípadov voči sebe hráči nesúperia, nekonkurujú si. Väčšina športov, stolových hier alebo kartových hier stavia hráčov proti sebe ako súperov a ich cieľom je poraziť toho druhého. Pri RPG nie je cieľom poraziť protihráča, ale vychutnať si hru a zabaviť sa účasťou v nej. Ďalším prvkom spolupráce je tvorba príbehu. Na tvorbe príbehu sa podieľajú všetci hráči ako skupina. Po ukončení dobrodružstva by totiž hráči mohli všetky udalosti a svoje rozhodnutia zapísať a tým by vlastne spoločne rozpovedali príbeh hry.
 Aj napriek nesúperivej povahe RPG existuje možnosť súperiť medzi hráčmi navzájom. Hráči si často chcú overiť kvality svojej postavy, ukázať ostatným hráčom, že ich postava je najlepšia (ako sa uvádza nižšie, RPG postavy sú vďaka systému tvorby postáv jedinečné pre daného hráča, majú rozličné schopnosti a líšia sa navzájom asi ako hráči samotní), alebo len majú radi konfrontáciu. Takéto súboje dvoch alebo viacerých hráčov sa označujú ako PvP (, teda Hráč proti hráčovi) a je to súboj dvoch alebo viacerých postáv (používajú sa tiež názvy duel, turnaj alebo súboj na život a na smrť, ).
 RPG sa vyvinuli z hry na vojnu (), ale sú jednoduchšie, skôr fantastické a neskutočné ako realistické a historicky presné a nie sú tak náročné na priestor a vybavenie alebo príslušenstvo, ako hra na vojnu.
 Druhy
 Stolová rolová hra
 Názov RPG najčastejšie označuje tradičný typ hrania takýchto hier - s perom a papierom formou stolovej hry, s kockami a viacerými hráčmi. Často sa pri RPG používa aj niekoľko viacstenných kociek, niekedy sa stretneme aj s používaním figúrok (alebo modelov) na hracom plániku (šachovnica alebo šesťuholníkový plánik), to hráčom umožňuje zachytiť strategický a taktický rozmer niektorých situácií v hre, najčastejšie pri súboji.
 Figúrky nie sú nevyhnutnou súčasťou hrania RPG a môžu sa používať aj iné metódy značenia počas hry (napr. tabuľka s kriedou alebo žetóny). Čo sa týka figúrok, hráči RPG sú často aj ich zberateľmi a maľovanie a úprava figúrok zvyčajne patrí k ich záľubám (hobby).
 Rolová hra naživo (LARP)
 Pri rolovej hre naživo ( - LARP) hráči skutočne imitujú činnosti, ktoré vykonávajú ich postavy, zvyčajne majú oblečený kostým a používajú aj kulisy alebo nástroje (luk, meč, atď.). Takýto typ hry je skôr zameraný na charakterizáciu a improvizačné stvárnenie deja a menej na súboj alebo fantastické javy (napr. lietanie alebo mágia).
 Elektronická rolová hra
 Označenie RPG sa používa aj pre video hry (pre počítač, herné konzoly, alebo iné herné zariadenie). Pri týchto hrách zvyčajne úplne vypadáva používanie pera a papiera na zapisovanie udalostí a iných informácií, všetky tieto činnosti totiž zabezpečuje samotný softvér hry a hráč sa môže sústrediť len na činnosti svojej postavy, tak ako by tomu bolo aj v skutočnosti. (V skutočnosti by hráč nemusel hodiť kockou, aby zistil, či sa mu nepriateľa podarilo prekvapiť, alebo nie, ale dozvedel by sa to. Ak mechanickú časť hrania RPG zabezpečuje softvér, hráč má bezprostrednejší a intenzívnejší herný zážitok. Navyše elektronická verzia RPG často hráčovi umožní hrať RPG aj v režime pre jedného hráča, pričom úlohy pána hry a ostatných hráčov zabezpečuje v tomto prípade počítač.)
 Od 70. rokov 20. storočia získavajú elektronické RPG na popularite. Elektronické tituly ponúkajú okrem hrania samotnej hry aj formu spoločenského styku vďaka sieťovému hraniu a Internetu. Od textových diskusných miestností sa tento spoločenský styk presunul až k stretávaniu sa v hernom svete. Hráči sa často nepoznajú, ale po spoločných dobrodružstvách vo virtuálnom hernom svete sa z nich môžu stať priatelia a začať sa stretávať častejšie, aby ďalej pokračovali v objavovaní herného sveta a ďalších dobrodružstvách.
 Najlepším príkladom takýchto hier sú Neverwinter Nights, World of Warcraft, ale i povestná a legendárna Ultima Online. RP, ako komunita týchto hráčov nazýva hru na hrdinov, nie je totožná so schématizmom a zameraním hry typu PVP. Aj napriek slabšej popularity existuje niekoľko RP serverov
 Externé odkazy
 Hry na hrdiny - informačný server o hrách a hraní na hrdinov
 Immortal Fighters - česko-slovenský informačný a herný server podľa pravidiel stolných RPG


text:
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 C 202/230
 PROTOKOLL (nr 4)
 OM STADGAN FÖR EUROPEISKA CENTRALBANKSSYSTEMET OCH EUROPEISKA CENTRALBANKEN
 DE HÖGA FÖRDRAGSSLUTANDE PARTERNA,
 SOM ÖNSKAR fastställa den stadga för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken som avses i artikel 129.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,
 HAR ENATS OM följande bestämmelser, som ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.
 KAPITEL I
 EUROPEISKA CENTRALBANKSSYSTEMET
 Artikel 1
 Europeiska centralbankssystemet
 I enlighet med artikel 282.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska Europeiska centralbanken (ECB) och de nationella centralbankerna utgöra Europeiska centralbankssystemet (ECBS). ECB och de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta ska utgöra Eurosystemet.
 ECBS och ECB ska fullgöra sina uppgifter och utöva sin verksamhet i enlighet med bestämmelserna i fördragen och denna stadga.
 KAPITEL II
 MÅL OCH UPPGIFTER FÖR ECBS
 Artikel 2
 Mål
 Enligt artiklarna 127.1 och 282.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska huvudmålet för ECBS vara att upprätthålla prisstabilitet. Utan att åsidosätta detta mål ska ECBS stödja den allmänna ekonomiska politiken inom unionen i syfte att bidra till att förverkliga unionens mål enligt artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen. ECBS ska handla i överensstämmelse med principen om en öppen marknadsekonomi med fri konkurrens som främjar en effektiv resursfördelning, och iaktta de principer som anges i artikel 119 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.
 Artikel 3
 Uppgifter
 3.1 Enligt artikel 127.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska de grundläggande uppgifterna för ECBS vara att
 —
 utforma och genomföra unionens monetära politik,
 —
 genomföra valutatransaktioner enligt bestämmelserna i artikel 219 i nämnda fördrag,
 —
 inneha och förvalta medlemsstaternas officiella valutareserver,
 —
 främja väl fungerande betalningssystem.
 3.2 Enligt artikel 127.3 i nämnda fördrag ska artikel 3.1 tredje strecksatsen inte beröra medlemsstaternas regeringars innehav och förvaltning av rörelsemedel i utländsk valuta.
 3.3 Enligt artikel 127.5 i nämnda fördrag ska ECBS medverka till att de behöriga myndigheterna smidigt kan genomföra sin politik när det gäller tillsyn över kreditinstitut och det finansiella systemets stabilitet.
 Artikel 4
 Rådgivande funktioner
 Enligt artikel 127.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt
 a)
 ska ECB höras
 —
 om varje förslag till unionsrättsakt inom ECB:s behörighetsområde,
 —
 av nationella myndigheter om varje förslag till rättsregler inom ECB:s behörighetsområde, dock inom de ramar och på de villkor som fastställs av rådet enligt förfarandet i artikel 41,
 b)
 får ECB i frågor inom sitt behörighetsområde avge yttranden till institutioner, organ eller byråer inom unionen eller till nationella myndigheter.
 Artikel 5
 Insamling av statistiska uppgifter
 5.1 För att utföra ECBS uppgifter ska ECB med de nationella centralbankernas stöd samla in de statistiska uppgifter som behövs, antingen från de behöriga nationella myndigheterna eller direkt från de ekonomiska aktörerna. För detta ändamål ska ECB samarbeta med unionens institutioner, organ eller byråer, med behöriga myndigheter i medlemsstaterna eller i tredjeland samt med internationella organisationer.
 5.2 De nationella centralbankerna ska så långt som möjligt utföra de uppgifter som anges i artikel 5.1.
 5.3 ECB ska vid behov bidra till harmoniseringen av de regler och den praxis som gäller för insamling, sammanställning och distribution av statistik inom dess behörighetsområde.
 5.4 Rådet ska enligt förfarandet i artikel 41 fastställa kretsen av uppgiftsskyldiga fysiska och juridiska personer, sekretessföreskrifter samt lämpliga bestämmelser om genomförande och påföljder.
 Artikel 6
 Internationellt samarbete
 6.1 I fråga om sådant internationellt samarbete som angår de uppgifter som har anförtrotts ECBS, ska ECB bestämma hur ECBS ska företrädas.
 6.2 ECB och, med dess godkännande, de nationella centralbankerna får delta i internationella monetära institutioner.
 6.3 Artiklarna 6.1 och 6.2 ska inte påverka tillämpningen av artikel 138 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.
 KAPITEL III
 ECBS ORGANISATION
 Artikel 7
 Oavhängighet
 Enligt artikel 130 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska varken ECB eller någon nationell centralbank eller någon medlem av deras beslutande organ, då de utövar de befogenheter och fullgör de uppgifter och skyldigheter som har tilldelats dem genom fördragen och denna stadga, begära eller ta emot instruktioner från unionens institutioner, organ eller byråer, från medlemsstaternas regeringar eller från något annat organ. Unionens institutioner, organ eller byråer och medlemsstaternas regeringar förbinder sig att respektera denna princip och att inte söka påverka medlemmarna av ECB:s eller de nationella centralbankernas beslutande organ när dessa fullgör sina uppgifter.
 Artikel 8
 Allmän princip
 ECBS ska ledas av ECB:s beslutande organ.
 Artikel 9
 Europeiska centralbanken
 9.1 ECB, som enligt artikel 282.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska vara en juridisk person, ska i varje medlemsstat ha den mest vittgående rättskapacitet som tillerkänns juridiska personer enligt den nationella lagstiftningen; ECB ska särskilt kunna förvärva och avyttra fast och lös egendom samt föra talan inför domstolar och andra myndigheter.
 9.2 ECB ska säkerställa att de uppgifter som har tilldelats ECBS enligt artikel 127.2, 127.3 och 127.5 i nämnda fördrag utförs antingen inom ramen för ECB:s egen verksamhet enligt denna stadga eller genom de nationella centralbankerna enligt artiklarna 12.1 och 14.
 9.3 Enligt artikel 129.1 i nämnda fördrag ska ECB:s beslutande organ vara ECB-rådet och direktionen.
 Artikel 10
 ECB-rådet
 10.1 Enligt artikel 283.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska ECB-rådet bestå av ECB:s direktionsledamöter samt cheferna för de nationella centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta.
 10.2 Varje medlem av ECB-rådet ska ha en röst. Från och med den dag då antalet medlemmar i ECB-rådet överstiger 21, ska varje direktionsledamot ha en röst och antalet centralbankschefer med rösträtt uppgå till 15. Dessa senare rösträtter ska tilldelas och alternera enligt följande:
 —
 Från och med den dag då antalet centralbankschefer överstiger 15 och fram till den dag då antalet uppgår till 22 ska centralbankscheferna delas in i två grupper baserat på centralbanksmedlemsstatens andel i den sammanlagda bruttonationalprodukten till marknadspris i de medlemsstater som har euron som valuta och i den totala aggregerade balansräkningen för de monetära finansinstituten i medlemsstater som har antagit euron. Andelen i den sammanlagda bruttonationalprodukten till marknadspris och i den totala aggregerade balansräkningen ska tilldelas en vikt av 5/6 respektive 1/6. Den första gruppen ska bestå av fem centralbankschefer och den andra gruppen av de återstående centralbankscheferna. Rösträttsfrekvensen för centralbankscheferna i den första gruppen ska inte vara lägre än rösträttsfrekvensen för dem i den andra gruppen. Med förbehåll för vad som sägs i föregående mening ska den första gruppen tilldelas fyra rösträtter och den andra gruppen elva rösträtter.
 —
 Från och med den dag då antalet centralbankschefer uppgår till 22 ska centralbankscheferna delas in i tre grupper enligt en rangordning utifrån kriterierna ovan. Den första gruppen ska bestå av fem centralbankschefer och tilldelas fyra rösträtter. Den andra gruppen ska bestå av hälften av det totala antalet centralbankschefer, rundat till närmaste högre heltal, och tilldelas åtta rösträtter. Den tredje gruppen ska bestå av de återstående centralbankscheferna och tilldelas tre rösträtter.
 —
 Inom varje grupp ska centralbankscheferna ha rösträtt för lika långa tidsperioder.
 —
 För beräkningen av andelarna i den sammanlagda bruttonationalprodukten till marknadspris ska artikel 29.2 i stadgan tillämpas. Den totala aggregerade balansräkningen för de monetära finansinstituten ska beräknas i enlighet med det statistiska regelverk som gäller inom unionen vid tidpunkten för beräkningen.
 —
 Så snart den sammanlagda bruttonationalprodukten till marknadspris ändras i enlighet med artikel 29.3, eller närhelst antalet nationella centralbankschefer ökar, ska storleken och sammansättningen på grupperna justeras i enlighet med ovan angivna principer.
 —
 ECB-rådet ska genom beslut med två tredjedelars majoritet av samtliga röstberättigade och icke röstberättigade medlemmar vidta nödvändiga åtgärder för att genomföra ovan angivna principer och kan besluta att senarelägga införandet av rotationssystemet till dess antalet centralbankschefer överstiger 18.
 Personlig närvaro krävs för att rösträtt ska kunna utövas. Med avvikelse från denna regel kan det i den arbetsordning som avses i artikel 12.3 fastställas att medlemmar av ECB-rådet får rösta vid telefonkonferenser. I arbetsordningen ska också föreskrivas att en medlem av ECB-rådet som är förhindrad att delta i ECB-rådets möten under en längre period får utse en ersättare som medlem av ECB-rådet.
 Bestämmelserna ovan påverkar inte den rösträtt som samtliga medlemmar av ECB-rådet, både röstberättigade och icke röstberättigade medlemmar, har enligt artiklarna 10.3, 40.2 och 40.3.
 Om inte annat sägs i denna stadga ska ECB-rådet besluta med enkel majoritet av de röstberättigade medlemmarna. Vid lika röstetal ska ordföranden ha utslagsröst.
 ECB-rådet är beslutfört om minst två tredjedelar av de röstberättigade medlemmarna är närvarande. Om ECB-rådet inte är beslutfört får ordföranden kalla till ett extra sammanträde, där beslut kan fattas utan hänsyn till närvaroregeln.
 10.3 Vid beslut som fattas enligt artiklarna 28–30, 32 och 33 ska rösterna i ECB-rådet vägas enligt de nationella centralbankernas andelar i ECB:s tecknade kapital. Direktionsledamöternas röstvikt ska vara noll. Ett beslut som kräver kvalificerad majoritet ska antas om det stöds av röster som representerar minst två tredjedelar av ECB:s tecknade kapital och minst hälften av andelsägarna. Om en centralbankschef inte kan närvara, får han utse en ersättare för att avge hans vägda röst.
 10.4 Sammanträdena ska vara hemliga. ECB-rådet kan besluta om att offentliggöra resultaten av sina överläggningar.
 10.5 ECB-rådet ska sammanträda minst tio gånger om året.
 Artikel 11
 Direktionen
 11.1 Enligt artikel 283.2 första stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska direktionen bestå av ordföranden, vice ordföranden och fyra andra ledamöter.
 Ledamöterna ska utföra sina uppgifter på heltid. De får inte utöva någon annan avlönad eller oavlönad yrkesverksamhet, om inte ECB-rådet undantagsvis ger tillstånd till det.
 11.2 Enligt artikel 283.2 andra stycket i nämnda fördrag ska ordföranden, vice ordföranden och de övriga direktionsledamöterna utses av Europeiska rådet bland personer vars auktoritet och yrkeserfarenhet inom den finansiella sektorn är allmänt erkända; Europeiska rådet ska besluta med kvalificerad majoritet på rekommendation av rådet, som ska ha hört Europaparlamentet och ECB-rådet.
 Deras mandattid är åtta år; mandatet kan inte förnyas.
 Endast medborgare i medlemsstaterna får vara direktionsledamöter.
 11.3 Anställningsvillkoren för direktionsledamöterna, särskilt deras löner, pensioner och andra sociala trygghetsförmåner, ska bestämmas i avtal med ECB och fastställas av ECB-rådet på förslag av en kommitté som ska bestå av tre medlemmar utsedda av ECB-rådet och tre medlemmar utsedda av rådet. Direktionsledamöterna ska inte ha rösträtt i de frågor som avses i denna punkt.
 11.4 Om en direktionsledamot inte längre uppfyller de krav som ställs för att han ska kunna utföra sina uppgifter eller om han gjort sig skyldig till allvarlig försummelse, får domstolen på begäran av ECB-rådet eller direktionen avsätta honom.
 11.5 Varje direktionsledamot som är personligen närvarande ska ha rösträtt och för detta ändamål förfoga över en röst. Om inte något annat har bestämts, ska direktionen besluta med enkel majoritet av de avgivna rösterna. Vid lika röstetal ska ordföranden ha utslagsröst. Närmare bestämmelser om omröstningen ska fastställas i den arbetsordning som avses i artikel 12.3.
 11.6 Direktionen ska ansvara för ECB:s löpande verksamhet.
 11.7 Vid en vakans i direktionen ska en ny ledamot utses enligt artikel 11.2.
 Artikel 12
 De beslutande organens ansvarsområden
 12.1 ECB-rådet ska anta de riktlinjer och fatta de beslut som behövs för att säkerställa att de uppgifter utförs som har anförtrotts ECBS enligt fördragen och denna stadga. ECB-rådet ska utforma unionens monetära politik, efter omständigheterna inklusive beslut om mellanliggande monetära mål, nyckelräntesatser och tillförseln av reserver inom ECBS, samt anta de riktlinjer som behövs för att genomföra besluten.
 Direktionen ska genomföra den monetära politiken enligt ECB-rådets riktlinjer och beslut. Därvid ska direktionen ge de nationella centralbankerna de anvisningar som behövs. Dessutom kan vissa befogenheter genom beslut av ECB-rådet delegeras till direktionen.
 I den utsträckning som det anses möjligt och ändamålsenligt och utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i denna artikel, ska ECB anlita de nationella centralbankerna för att genomföra transaktioner som ingår i uppgifterna för ECBS.
 12.2 Direktionen ska ansvara för förberedelserna av ECB-rådets sammanträden.
 12.3 ECB-rådet ska anta en arbetsordning som fastställer den interna organisationen för ECB och dess beslutande organ.
 12.4 ECB-rådet ska utöva de rådgivande funktioner som avses i artikel 4.
 12.5 ECB-rådet ska fatta de beslut som avses i artikel 6.
 Artikel 13
 Ordföranden
 13.1 Ordföranden eller i hans frånvaro vice ordföranden ska leda sammanträdena i ECB-rådet och direktionen.
 13.2 Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 38 ska ordföranden eller den person som han utser företräda ECB utåt.
 Artikel 14
 De nationella centralbankerna
 14.1 Enligt artikel 131 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska varje medlemsstat säkerställa att dess nationella lagstiftning, inbegripet stadgan för dess nationella centralbank, är förenlig med fördragen och denna stadga.
 14.2 I stadgarna för de nationella centralbankerna ska särskilt föreskrivas att ämbetstiden för chefen för en nationell centralbank ska vara minst fem år.
 En centralbankschef får avsättas endast om han inte längre uppfyller de krav som ställs för att han ska kunna utföra sina uppgifter eller om han gjort sig skyldig till allvarlig försummelse. Ett beslut om avsättning får överklagas vid domstolen av den berörda centralbankschefen eller ECB-rådet på den grunden att fördragen eller någon rättsregel om dess tillämpning har överträtts. En sådan talan ska väckas inom två månader från det att beslutet offentliggjordes eller delgavs den som vill väcka talan eller, i annat fall, från den dag då den senare fick kännedom om beslutet.
 14.3 De nationella centralbankerna är en integrerad del av ECBS och ska handla i överensstämmelse med ECB:s riktlinjer och instruktioner. ECB-rådet ska vidta de åtgärder som behövs för att säkerställa att ECB:s riktlinjer och instruktioner följs och ska kräva att all nödvändig information ställs till ECB-rådets förfogande.
 14.4 De nationella centralbankerna kan utföra andra uppgifter än de som anges i denna stadga, såvida inte ECB-rådet med en majoritet av två tredjedelar av de avgivna rösterna finner att dessa uppgifter strider mot ECB:s mål och funktioner. Sådana uppgifter ska utföras på de nationella centralbankernas eget ansvar och egen risk och ska inte betraktas som en del av ECBS funktioner.
 Artikel 15
 Rapporteringsskyldighet
 15.1 ECB ska minst varje kvartal upprätta och offentliggöra rapporter om ECBS verksamhet.
 15.2 En konsoliderad rapport över ECBS finansiella ställning ska offentliggöras varje vecka.
 15.3 Enligt artikel 284.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska ECB till Europaparlamentet, rådet och kommissionen samt till Europeiska rådet överlämna en årsrapport om verksamheten inom ECBS och om den monetära politiken under det föregående och det innevarande året.
 15.4 De rapporter som avses i denna artikel ska kostnadsfritt ställas till förfogande för intresserade.
 Artikel 16
 Sedlar
 Enligt artikel 128.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska ECB-rådet ha ensamrätt att tillåta utgivning av eurosedlar inom unionen. ECB och de nationella centralbankerna får ge ut sedlar. Endast sedlar som ges ut av ECB och de nationella centralbankerna ska vara lagliga betalningsmedel inom unionen.
 ECBS ska såvitt möjligt ta hänsyn till gällande praxis när det gäller utgivning och utformning av sedlar.
 KAPITEL IV
 ECBS MONETÄRA UPPGIFTER OCH TRANSAKTIONER
 Artikel 17
 Konton i ECBS och de nationella centralbankerna
 För att genomföra sina transaktioner får ECB och de nationella centralbankerna öppna konton för kreditinstitut, offentliga organ och andra marknadsaktörer och som säkerhet ta emot tillgångar, inklusive kontobaserade värdepapper.
 Artikel 18
 Marknads- och kredittransaktioner
 18.1 För att förverkliga målen för ECBS och utföra dess uppgifter får ECB och de nationella centralbankerna
 —
 verka för de finansiella marknaderna genom att köpa och sälja fordringar och lätt omsättningsbara värdepapper med leverans (omgående eller på termin) eller enligt återköpsavtal och genom att ge och ta upp lån i sådan fordringar och värdepapper, såväl i euro som i andra valutor, samt genom transaktioner med ädelmetaller,
 —
 utföra lånetransaktioner med kreditinstitut och andra marknadsaktörer, varvid lån ska lämnas mot tillfredsställande säkerheter.
 18.2 ECB ska fastställa allmänna principer för marknads- och kredittransaktioner som utförs av ECB själv eller av de nationella centralbankerna samt för hur de villkor ska tillkännages enligt vilka de är beredda att ingå i sådana transaktioner.
 Artikel 19
 Minimireserver
 19.1 Om inte annat följer av artikel 2 kan ECB, för att uppfylla målen för den monetära politiken, kräva att kreditinstitut som är etablerade i medlemsstaterna ska hålla minimireserver på konton hos ECB och de nationella centralbankerna. ECB-rådet får fastställa regler för att beräkna och fastställa de minimireserver som krävs. Om kraven åsidosätts, ska ECB ha rätt att ta ut straffränta och att förelägga andra sanktioner med jämförlig verkan.
 19.2 För tillämpningen av denna artikel ska rådet enligt förfarandet i artikel 41 fastställa basen för minimireserverna och den högsta tillåtna kvoten mellan dessa reserver och basen för dem samt lämpliga sanktioner vid ett åsidosättande.
 Artikel 20
 Andra instrument för monetär styrning
 ECB-rådet får med en majoritet av två tredjedelar av de avgivna rösterna besluta om tillämpning av sådana andra operativa metoder för monetär styrning som ECB-rådet med beaktande av artikel 2 anser ändamålsenliga.
 Rådet ska enligt förfarandet i artikel 41 fastställa tillämpningsområdet för sådana metoder, om de innebär förpliktelser för tredje man.
 Artikel 21
 Transaktioner med offentliga organisationer
 21.1 Enligt artikel 123 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är det förbjudet för ECB och de nationella centralbankerna att ge unionens institutioner, organ eller byråer, centrala, regionala, lokala eller andra myndigheter, andra offentligrättsliga organ eller offentliga företag i medlemsstaterna rätt att övertrassera sina konton eller att ge dem andra former av krediter; detsamma gäller ECB:s och de nationella centralbankernas förvärv av skuldförbindelser direkt från dem.
 21.2 ECB och de nationella centralbankerna får fungera som fiskala ombud för de enheter som avses i artikel 21.1.
 21.3 Bestämmelserna i denna artikel ska inte gälla offentligt ägda kreditinstitut; dessa ska behandlas av de nationella centralbankerna och ECB på samma sätt som privata kreditinstitut vad gäller tillförseln av centralbanksreserver.
 Artikel 22
 Clearing- och betalningssystem
 ECB och de nationella centralbankerna får ställa anordningar till förfogande och ECB får utfärda förordningar för att säkerställa effektiva och sunda clearing- och betalningssystem inom unionen och i förbindelser med tredjeland.
 Artikel 23
 Externa transaktioner
 ECB och de nationella centralbankerna får
 —
 upprätta förbindelser med centralbanker och finansinstitut i andra länder och vid behov med internationella organisationer,
 —
 köpa och sälja, för omgående leverans eller på termin, alla slags valutatillgångar och ädelmetaller; begreppet "valutatillgång" ska omfatta värdepapper och alla andra tillgångar oberoende av form, som är utställda i något lands valuta eller i beräkningsenheter,
 —
 inneha och förvalta de tillgångar som avses i denna artikel,
 —
 utföra alla slags banktransaktioner med tredjeland och internationella organisationer, inklusive upplåning och utlåning.
 Artikel 24
 Andra transaktioner
 Utöver de transaktioner som följer av deras uppgifter får ECB och de nationella centralbankerna utföra transaktioner för egna administrativa ändamål eller för sin personal.
 KAPITEL V
 TILLSYN
 Artikel 25
 Tillsyn
 25.1 ECB kan ge råd till och konsulteras av rådet, kommissionen och medlemsstaternas behöriga myndigheter om räckvidden och genomförandet av sådan unionslagstiftning som avser tillsynen över kreditinstitut och det finansiella systemets stabilitet.
 25.2 I enlighet med sådana förordningar som antas av rådet enligt artikel 127.6 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt får ECB utföra särskilda uppgifter i samband med tillsynen över kreditinstitut och andra finansinstitut med undantag av försäkringsföretag.
 KAPITEL VI
 FINANSIELLA BESTÄMMELSER FÖR ECBS
 Artikel 26
 Räkenskaper
 26.1 ECB:s och de nationella centralbankernas räkenskapsår ska börja den 1 januari och sluta den 31 december.
 26.2 ECB:s årsbokslut ska upprättas av direktionen i enlighet med de principer som fastställs av ECB-rådet. Bokslutet ska godkännas av ECB-rådet och därefter offentliggöras.
 26.3 För analytiska och operativa ändamål ska direktionen upprätta en konsoliderad balansräkning för ECBS, som ska omfatta sådana tillgångar och skulder hos de nationella centralbankerna som hänför sig till ECBS.
 26.4 För tillämpningen av denna artikel ska ECB-rådet fastställa de regler som behövs för att standardisera bokföring och rapportering av de nationella centralbankernas transaktioner.
 Artikel 27
 Revision
 27.1 ECB:s och de nationella centralbankernas räkenskaper ska granskas av oavhängiga externa revisorer som ECB-rådet har rekommenderat och rådet godkänt. Revisorerna ska ha befogenhet att granska alla räkenskapshandlingar och konton hos ECB och de nationella centralbankerna samt att få alla uppgifter om deras transaktioner.
 27.2 Artikel 287 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska endast tillämpas vid granskning av effektiviteten i ECB:s förvaltning.
 Artikel 28
 ECB:s kapital
 28.1 ECB:s kapital ska vara 5 miljarder EUR. Kapitalet kan ökas genom beslut av ECB-rådet med kvalificerad majoritet enligt artikel 10.3, inom de gränser och på de villkor som fastställs av rådet enligt förfarandet i artikel 41.
 28.2 De nationella centralbankerna ska vara de enda tecknarna och innehavarna av kapital i ECB. Teckningen av kapital ska ske enligt den fördelningsnyckel som fastställs enligt artikel 29.
 28.3 ECB-rådet ska med kvalificerad majoritet enligt artikel 10.3 bestämma i vilken omfattning och form som kapitalet ska betalas in.
 28.4 Om inte annat följer av artikel 28.5 får centralbankernas andelar i ECB:s tecknade kapital inte överlåtas, pantsättas eller utmätas.
 28.5 Om den fördelningsnyckel som avses i artikel 29 ändras, ska de nationella centralbankerna överlåta kapitalandelar till varandra i den omfattning som behövs för att säkerställa att fördelningen av kapitalandelar motsvarar den ändrade nyckeln. ECB-rådet ska fastställa villkoren för sådana överlåtelser.
 Artikel 29
 Fördelningsnyckel för teckningen av kapital
 29.1 Fördelningsnyckeln för teckning av ECB:s kapital, som fastställdes för första gången 1998 när ECBS upprättades, ska bestämmas genom att varje nationell centralbank tilldelas en vikt i denna nyckel som motsvarar summan av
 —
 50 % av den berörda medlemsstatens andel av unionens befolkning näst sista året före upprättandet av ECBS,
 —
 50 % av den berörda medlemsstatens andel av unionens bruttonationalprodukt till marknadspris under de senaste fem åren före näst sista året före upprättandet av ECBS.
 Procentsatserna ska avrundas nedåt eller uppåt till närmaste multipel av 0,0001 procentenheter.
 29.2 Det statistiska underlag som ska användas för tillämpningen av denna artikel ska ställas till förfogande av kommissionen enligt de regler som rådet antar enligt förfarandet i artikel 41.
 29.3 De vikter som tilldelas de nationella centralbankerna ska ändras vart femte år efter upprättandet av ECBS; därvid ska bestämmelserna i artikel 29.1 tillämpas. Den ändrade fördelningsnyckeln ska tillämpas från och med den första dagen i det närmast följande året.
 29.4 ECB-rådet ska vidta alla övriga åtgärder som behövs för tillämpningen av denna artikel.
 Artikel 30
 Överföring av reservtillgångar till ECB
 30.1 Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 28 ska de nationella centralbankerna upp till ett belopp som motsvarar 50 miljarder EUR förse ECB med reservtillgångar, som dock inte får bestå av medlemsstaternas valutor, euro, IMF-reservpositioner eller SDR. ECB-rådet ska besluta om vilken andel som ska betalas in till ECB i samband med dess upprättande och vilka belopp som ska betalas in vid senare tidpunkter. ECB ska ha obegränsad rätt att inneha och förvalta de reservtillgångar som överförs till ECB och att använda dem för de ändamål som anges i denna stadga.
 30.2 Bidraget från varje nationell centralbank ska fastställas i förhållande till bankens andel i ECB:s tecknade kapital.
 30.3 ECB ska kreditera varje nationell centralbank med en fordran som motsvarar dess bidrag. ECB-rådet ska fastställa denomineringen och avkastningen för sådana fordringar.
 30.4 ECB kan kräva inbetalning av valutareserver enligt artikel 30.2 utöver det i artikel 30.1 fastställa beloppet, inom de gränser och på de villkor som fastställs av rådet enligt förfarandet i artikel 41.
 30.5 ECB får inneha och förvalta IMF-reservpositioner och SDR samt bestämma att sådana tillgångar ska läggas samman.
 30.6 ECB-rådet ska vidta alla övriga åtgärder som behövs för tillämpningen av denna artikel.
 Artikel 31
 De nationella centralbankernas innehav av reservtillgångar
 31.1 De nationella centralbankerna ska ha rätt att utföra transaktioner för att uppfylla sina förpliktelser mot internationella organisationer i enlighet med artikel 23.
 31.2 Alla övriga transaktioner i sådana valutareserver som kvarstår i de nationella centralbankerna efter de överföringar som avses i artikel 30 samt medlemsstaternas transaktioner med rörelsemedel i utländsk valuta ska över en bestämd gräns, som ska fastställas i enlighet med artikel 31.3, godkännas av ECB för att säkerställa överensstämmelse med unionens penning- och valutapolitik.
 31.3 ECB-rådet ska utfärda riktlinjer för att underlätta sådana transaktioner.
 Artikel 32
 Fördelning av de nationella centralbankernas monetära inkomster
 32.1 Inkomsterna för de nationella centralbankerna då de fullgör monetära uppgifter för ECBS (härefter kallade monetära inkomster) ska fördelas vid utgången av varje räkenskapsår i enlighet med bestämmelserna i denna artikel.
 32.2 Summan av de monetära inkomsterna för varje nationell centralbank ska vara lika med centralbankens årliga inkomster av de tillgångar som den innehar som motvärden till sedlar i omlopp och till inlåning från kreditinstitut. Dessa tillgångar ska reserveras av de nationella centralbankerna i enlighet med riktlinjer som ECB-rådet ska fastställa.
 32.3 Om ECB-rådet efter införandet av euron finner att det på grund av de nationella centralbankernas balansräkningsstrukturer inte är möjligt att tillämpa artikel 32.2, kan ECB-rådet med kvalificerad majoritet och med avvikelse från artikel 32.2 besluta om att de monetära inkomsterna ska beräknas enligt någon annan metod under en tid av högst 5 år.
 32.4 Varje nationell centralbanks monetära inkomster ska minskas med ett belopp som motsvarar centralbankens räntebetalningar till följd av förpliktelser på grund av inlåning från kreditinstituten enligt artikel 19.
 ECB-rådet kan besluta att de nationella centralbankerna ska ersättas för kostnader i samband med sedelutgivning eller i undantagsfall för särskilda förluster till följd av monetära transaktioner som företagits för ECBS. Ersättning ska lämnas i den form som ECB-rådet finner lämplig; sådana belopp får avräknas från de nationella centralbankernas monetära inkomster.
 32.5 Summan av de nationella centralbankernas monetära inkomster ska fördelas på de nationella centralbankerna i förhållande till deras inbetalda andelar av ECB:s kapital, om inte annat följer av beslut som ECB-rådet fattar enligt artikel 33.2.
 32.6 Avräkning och betalning av saldona från fördelningen av de monetära inkomsterna ska utföras av ECB enligt ECB-rådets riktlinjer.
 32.7 ECB-rådet ska vidta alla övriga åtgärder som behövs för tillämpningen av denna artikel.
 Artikel 33
 Fördelning av ECB:s resultat
 33.1 ECB:s nettovinst ska fördelas på följande sätt:
 a)
 Ett belopp som ECB-rådet bestämmer och som inte får överstiga 20 % av nettovinsten ska avsättas till den allmänna reservfonden inom en gräns som motsvarar 100 % av kapitalet.
 b)
 Återstoden ska fördelas mellan ECB:s andelsägare i förhållande till deras inbetalda andelar.
 33.2 Vid förlust för ECB kan underskottet avräknas mot ECB:s allmänna reservfond och – om det behövs och efter beslut av ECB-rådet – mot de monetära inkomsterna för det ifrågavarande räkenskapsåret i förhållande till och upp till de belopp som fördelas på de nationella centralbankerna enligt artikel 32.5.
 KAPITEL VII
 ALLMÄNNA BESTÄMMELSER
 Artikel 34
 Rättsakter
 34.1 I enlighet med artikel 132 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska ECB
 —
 utfärda förordningar i den utsträckning som behövs för att genomföra de uppgifter som anges i artikel 3.1 första strecksatsen, artiklarna 19.1, 22 eller 25.2 samt i de fall som ska anges i de rättsakter från rådet som avses i artikel 41,
 —
 fatta de beslut som behövs för att fullgöra de uppgifter som har anförtrotts ECBS genom fördragen och denna stadga,
 —
 avge rekommendationer och yttranden.
 34.2 ECB kan besluta om att offentliggöra sina beslut, rekommendationer och yttranden.
 34.3 Inom de gränser och på de villkor som fastställs av rådet enligt förfarandet i artikel 41 ska ECB ha rätt att förelägga företag böter eller viten om de inte uppfyller sina förpliktelser enligt ECB:s förordningar och beslut.
 Artikel 35
 Domstolskontroll m.m.
 35.1 ECB:s åtgärder eller underlåtenhet att handla ska prövas eller tolkas av Europeiska unionens domstol i de fall och på de villkor som fastställts i fördragen. ECB kan väcka talan i de fall och på de villkor som fastställts i fördragen.
 35.2 Tvister mellan ECB å ena sidan och dess borgenärer, gäldenärer eller andra personer å den andra ska avgöras av de behöriga nationella domstolarna, utom när Europeiska unionens domstol är behörig.
 35.3 ECB ska ansvara enligt artikel 340 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. De nationella centralbankerna ska ansvara enligt sin nationella lagstiftning.
 35.4 Europeiska unionens domstol ska vara behörig att träffa avgöranden med stöd av en skiljedomsklausul i ett offentligrättsligt eller privaträttsligt avtal som har ingåtts av ECB eller för dess räkning.
 35.5 Beslut av ECB om att väcka talan vid Europeiska unionens domstol ska fattas av ECB-rådet.
 35.6 Europeiska unionens domstol ska vara behörig att avgöra tvister om en nationell centralbanks fullgörande av sina förpliktelser enligt fördragen och denna stadga. Om ECB anser att en nationell centralbank har underlåtit att fullgöra en förpliktelse enligt fördragen och denna stadga, ska ECB avge ett motiverat yttrande i ärendet efter att ha gett den berörda nationella centralbanken tillfälle att framföra sina synpunkter. Om den berörda nationella centralbanken inte rättar sig efter yttrandet inom den tid som ECB bestämmer, kan ECB väcka talan vid Europeiska unionens domstol.
 Artikel 36
 Personal
 36.1 ECB-rådet ska på förslag av direktionen fastställa anställningsvillkoren för ECB:s personal.
 36.2 Europeiska unionens domstol ska vara behörig att avgöra alla tvister mellan ECB och dess anställda inom de gränser och på de villkor som följer av anställningsvillkoren.
 Artikel 37 (f.d. artikel 38)
 Sekretess
 37.1 Ledamöterna av de beslutande organen och personalen i ECB och de nationella centralbankerna ska även sedan deras uppdrag har upphört vara förpliktade att inte lämna ut upplysningar som omfattas av tystnadsplikt.
 37.2 För personer som har tillgång till uppgifter som enligt unionsföreskrifter omfattas av tystnadsplikt ska de föreskrifterna gälla.
 Artikel 38 (f.d. artikel 39)
 Firmatecknare
 ECB blir rättsligt bunden gentemot tredje man genom ordföranden eller två direktionsledamöter eller genom underskrift av två medlemmar av ECB:s personal som ordföranden har bemyndigat att teckna ECB:s firma.
 Artikel 39 (f.d. artikel 40)
 Immunitet och privilegier
 ECB ska, på de villkor som anges i protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier, inom medlemsstaternas territorier åtnjuta den immunitet och de privilegier som krävs för att den ska kunna fullgöra sina uppgifter.
 KAPITEL VIII
 STADGEÄNDRINGAR OCH TILLÄGGSFÖRESKRIFTER
 Artikel 40 (f.d. artikel 41)
 Förenklat ändringsförfarande
 40.1 Enligt artikel 129.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt kan Europaparlamentet och rådet i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet ändra artiklarna 5.1, 5.2, 5.3, 17, 18, 19.1, 22, 23, 24, 26, 32.2, 32.3, 32.4, 32.6, 33.1 a och 36 i denna stadga, antingen genom beslut på rekommendation av ECB och efter att ha hört kommissionen eller på förslag av kommissionen och efter att ha hört ECB.
 40.2 Artikel 10.2 kan ändras genom ett beslut av Europeiska rådet vilket antas med enhällighet, antingen på rekommendation av Europeiska centralbanken och efter det att Europaparlamentet och kommissionen har hörts eller på rekommendation av kommissionen och efter det att Europaparlamentet och Europeiska centralbanken har hörts. Dessa ändringar träder i kraft först sedan de har godkänts av medlemsstaterna i enlighet med deras respektive konstitutionella bestämmelser.
 40.3 En rekommendation av ECB enligt denna artikel kräver ett enhälligt beslut av ECB-rådet.
 Artikel 41 (f.d. artikel 42)
 Tilläggsföreskrifter
 Enligt artikel 129.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska rådet, antingen på förslag av kommissionen och efter att ha hört Europaparlamentet och ECB eller på rekommendation av ECB och efter att ha hört Europaparlamentet och kommissionen, anta de bestämmelser som avses i artiklarna 4, 5.4, 19.2, 20, 28.1, 29.2, 30.4 och 34.3 i denna stadga.
 KAPITEL IX
 ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER OCH ANDRA BESTÄMMELSER OM ECBS
 Artikel 42 (f.d. artikel 43)
 Allmänna bestämmelser
 42.1 Ett undantag enligt artikel 139 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska medföra att den berörda medlemsstaten inte får några rättigheter eller skyldigheter enligt följande artiklar i denna stadga: 3, 6, 9.2, 12.1, 14.3, 16, 18, 19, 20, 22, 23, 26.2, 27, 30, 31, 32, 33, 34 och 49.
 42.2 Centralbankerna i medlemsstater med undantag enligt artikel 139 i nämnda fördrag ska behålla sina befogenheter på den monetära politikens område enligt nationell lagstiftning.
 42.3 Enligt artikel 139 i nämnda fördrag ska med "medlemsstater" avses "de medlemsstater som har euron som valuta" i följande artiklar i denna stadga: 3, 11.2 och 19.
 42.4 Med "nationella centralbanker" ska avses "centralbanker i de medlemsstater som har euron som valuta" i följande artiklar i denna stadga: 9.2, 10.2, 10.3, 12.1, 16, 17, 18, 22, 23, 27, 30, 31, 32, 33.2 och 49.
 42.5 Med "andelsägare" ska i artiklarna 10.3 och 33.1 avses "centralbanker i de medlemsstater som har euron som valuta".
 42.6 Med "ECB:s tecknade kapital" ska i artiklarna 10.3 och 30.2 avses "ECB:s kapital tecknat av centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta".
 Artikel 43 (f.d. artikel 44)
 Övergångsuppgifter för ECB
 ECB ska överta de av Europeiska monetära institutets tidigare uppgifter som avses i artikel 141.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt som till följd av undantag för en eller flera medlemsstater fortfarande måste utföras efter införandet av euron.
 ECB ska ge råd under förberedelserna för att upphäva de undantag som avses i artikel 140 i nämnda fördrag.
 Artikel 44 (f.d. artikel 45)
 ECB:s allmänna råd
 44.1 Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 129.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska det allmänna rådet inrättas som ECB:s tredje beslutande organ.
 44.2 Det allmänna rådet ska bestå av ECB:s ordförande och vice ordförande samt cheferna för de nationella centralbankerna. Övriga direktionsledamöter får delta utan rösträtt i det allmänna rådets sammanträden.
 44.3 Det allmänna rådets ansvarsområden anges uttömmande i artikel 46 i denna stadga.
 Artikel 45 (f.d. artikel 46)
 Det allmänna rådets arbetsordning
 45.1 ECB:s ordförande eller, i hans frånvaro, vice ordförande ska leda sammanträdena i det allmänna rådet.
 45.2 Rådets ordförande och en ledamot av kommissionen får delta utan rösträtt i det allmänna rådets sammanträden.
 45.3 Ordföranden ska förbereda det allmänna rådets sammanträden.
 45.4 Med avvikelse från artikel 12.3 ska det allmänna rådet anta sin egen arbetsordning.
 45.5 Det allmänna rådets sekretariat ska tillhandahållas av ECB.
 Artikel 46 (f.d. artikel 47)
 Det allmänna rådets ansvarsområden
 46.1 Det allmänna rådet ska
 —
 utföra de uppgifter som avses i artikel 43,
 —
 medverka till att fullgöra de rådgivande funktioner som avses i artiklarna 4 och 25.1.
 46.2 Det allmänna rådet ska medverka till
 —
 att samla in statistiska uppgifter enligt artikel 5,
 —
 ECB:s rapporteringsverksamhet enligt artikel 15,
 —
 att införa de regler som enligt artikel 26.4 behövs för tillämpningen av artikel 26,
 —
 att vidta alla övriga åtgärder som enligt artikel 29.4 behövs för tillämpningen av artikel 29,
 —
 att fastställa anställningsvillkoren för ECB:s personal enligt artikel 36.
 46.3 Det allmänna rådet ska bidra till de nödvändiga förberedelserna för att enligt bestämmelserna i artikel 140.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt oåterkalleligen låsa växelkurserna för valutorna i medlemsstater med undantag i förhållande till euron.
 46.4 Det allmänna rådet ska underrättas av ECBS ordförande om ECB-rådets beslut.
 Artikel 47 (f.d. artikel 48)
 Övergångsbestämmelser för ECB:s kapital
 Enligt artikel 29.1 ska varje nationell centralbank tilldelas en vikt i fördelningsnyckeln för teckning av ECB:s kapital. Med avvikelse från artikel 28.3 ska centralbankerna i medlemsstater med undantag inte betala in sitt tecknade kapital, såvida inte det allmänna rådet med en majoritet av minst två tredjedelar av ECB:s tecknade kapital och minst hälften av andelsägarna beslutar att en minimiprocentsats ska betalas in som bidrag till ECB:s driftkostnader.
 Artikel 48 (f.d. artikel 49)
 Uppskjuten betalning av kapital, reserver och avsättningar i ECB
 48.1 Centralbanken i en medlemsstat vars undantag har upphävts ska betala in sin tecknade andel av ECB:s kapital i samma omfattning som de andra centralbankerna i de medlemsstater som har euron som valuta och till ECB föra över reservtillgångar enligt artikel 30.1. Det belopp som ska föras över ska beräknas genom multiplikation av värdet av de reservtillgångar uttryckt i EUR efter omräkning till den aktuella växelkursen som redan har förts över till ECB enligt artikel 30.1, med kvoten mellan antalet andelar som har tecknats av den berörda nationella centralbanken och antalet andelar som redan har betalats in av de andra nationella centralbankerna.
 48.2 Utöver den betalning som ska göras enligt artikel 48.1 ska den berörda centralbanken bidra till ECB:s reserver, till sådana avsättningar som är likvärdiga med reserver samt till de belopp som återstår att tillföra reserverna och avsättningarna enligt saldot för resultaträkningen per den 31 december året innan undantaget upphävdes. Bidragsbeloppet ska beräknas genom multiplikation av summan av reserverna, enligt definitionen ovan och enligt ECB:s godkända balansräkning, med den faktor som anger förhållandet mellan antalet andelar som har tecknats av den berörda centralbanken och antalet andelar som redan har betalats in av de andra centralbankerna.
 48.3 När ett eller flera länder blir medlemsstater och deras respektive nationella centralbanker blir en del av ECBS ska ECB:s tecknade kapital och högsta belopp för reservtillgångar som får föras över till ECB automatiskt ökas. Ökningen ska beräknas genom att respektive då gällande belopp multipliceras med kvoten, inom fördelningsnyckeln för det utvidgade kapitalet, mellan de berörda inträdande nationella centralbankernas viktning och viktningen för de nationella centralbanker som redan är medlemmar av ECBS. Varje nationell centralbanks viktning i fördelningsnyckeln ska beräknas analogt med artikel 29.1 och i enlighet med artikel 29.2. De referensperioder som ska användas för statistiska uppgifter ska vara samma som de som tillämpades vid den senaste femårsjusteringen av viktningarna enligt artikel 29.3.
 Artikel 49 (f.d. artikel 52)
 Växling av sedlar i medlemsstaternas valutor
 Efter den oåterkalleliga låsningen av växelkurserna i enlighet med artikel 140.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska ECB-rådet vidta de åtgärder som behövs för att säkerställa att sedlar utställda i valutor med oåterkalleligen låsta växelkurser växlas av de nationella centralbankerna till parivärdet.
 Artikel 50 (f.d. artikel 53)
 Övergångsbestämmelsernas tillämplighet
 Artiklarna 42-47 ska tillämpas så länge det finns medlemsstater med undantag.