type: other

text:
1 MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ORSZÁGGY LÉS HIVATALA Érkezett: 2014 OKT 2 7. B/1764. számú JELENTÉ S a közforgalmú gyógyszertárakró l Előadó : Balog Zoltán emberi erőforrások minisztere Budapest, október2 Tartalom BEVEZETÉS 3 ÖSSZEFOGLALÓ 4 I. TÖRTÉNETI ÁTTEKINTÉS - A 2010-BEN BEVEZETETT, A KÖZFORGALMÚ GYÓGYSZERTÁRA K M Ű KÖDÉSI FELTÉTELEIT ÉRINTŐ ÁTALAKÍTÁS ELŐ ZMÉNYEI A gyógyszertári szabályozás jellemz ő i 2006-ig A szabályozás változása 2006-ban A gyógyszertárak helyzete a liberalizációs idő szak végén 9 II. A 2010-BEN BEVEZETETT INTÉZKEDÉSEK ÉS AZOK FINOMHANGOLÁSAI 1 3 II. 1. Jelent ősebb jogszabály módosítások Patikaalapítási moratórium Új gyógyszertár létesítési szabályrendszer Demográfiai és geográfiai kritériumok Országos pályázat rendje Minimális gyógyszerészi tulajdon Személyi jogos gyógyszerész önálló képviseleti és menedzsment joga Összefonódások és új láncok kialakulásának tilalma További módosítások 1 6 II. 2. Megjegyzések a deliberalizációs intézkedésekkel kapcsolatban A gyógyszerészek tulajdonnövelését támogató intézkedések 2 1 II A Patika Hitelprogramról 2 1 II A Patika Tőkeprogramról Az el ővásárlásról 2 3 Ill. A KÖZVETLEN LAKOSSÁGI GYÓGYSZERELLÁTÁS HELYZETE MA A gyógyszertárak gazdasági helyzete Legfontosabb gazdasági adatok A gyógyszertárak m ű ködésével összefüggésben nyújtott támogatások Közforgalmú gyógyszertárak m ű ködési célú támogatása Finanszírozási el őleg Gyógyszerészi generikus ösztönz ő Gyógyszertárak árrésrendezése Gyógyszertári szolgáltatási díj Fontosabb tények és adatok a hatósági gyakorlat köréb ő l 3 9 13 A gyógyszertárak szakmai helyzete Személyi jog rehabilitálása, szakmai kompetenciák fejlesztése Alapszint ű gyógyszerészi gondozás Egyéb fontos szakmai változások Személyi minimumfeltételek bevezetése és képzés 4 6 III Marketing szabályok szigorítása Jelenlegi kihívások, problémák 4 9 24 BEVEZETÉ S A biztonságos és gazdaságos gyógyszer- és gyógyászatisegédeszköz-ellátás, valamint a gyógyszerforgalmazás általános szabályairól szóló évi XCVIII. törvény (a továbbiakban : Gyftv.) 86/B. -a elrendeli, hogy a közforgalmú gyógyszertárak létesítésér e vonatkozó szabályok gyakorlati megvalósulásáról, a szabályozás elvárt és ténylege s hatásainak összevetése alapján a január 1. és július 1. közötti időszakra vonatkozóan a Kormány október 1. napjáig jelentést terjesszen az Országgy űlés elé. A Jelentés a Gyftv. fent említett rendelkezése alapján készült. A Jelentés bemutatja a ben elfogadott, a gyógyszertárak létesítésére vonatkozó szabályozásváltozást kivált ó el őzményeket, a szabályozásváltozás részleteit, a kapcsolódó további intézkedéseket és a közforgalmú gyógyszertárak m űködési feltételeit érint ő, 2010 óta folyó átalakítás hatásait. Jóllehet a Gyftv. fent említett rendelkezése alapján a Jelentés témája a gyógyszertára k létesítésére vonatkozik, a dokumentum összefoglalja a gyógyszertárak m űködéséve l kapcsolatos legfontosabb adatokat és információkat is. A Jelentés történelmi áttekintést nyújtó fejezete nagyobb id őszakot ölel fel, mint a Gyftv-be n meghatározott id őintervallum. Erre azonban elengedhetetlenül szükség van annak bemutatás a érdekében, hogy a 2010-ben bevezetett jogszabály módosítások sokkal inkább illeszkednek a gyógyszertári ágazat organikus fejl ődésébe, mint a 2006 és 2010 között érvényesülő liberalizált modell. A Jelentés röviden kitér a gyógyszertáron kívüli gyógyszerforgalmazásra is annak érdekében, hogy a lakossági gyógyszerellátás e szegmensének jelenlegi állapotáról i s tájékoztatást kapjon az Országgy űlés. A Jelentés elkészítésében segítséget nyújtott az Országos Tisztifőorvosi Hivatal (a továbbiakban : OTH), az Országos Egészségbiztosítási Pénztár (a továbbiakban : OEP) és a Magyar Gyógyszerészi Kamara (a továbbiakban : MGYK). 35 ÖSSZEFOGLALÓ A gyógyszertárak működése terén 2006-ban bevezetett liberalizációs intézkedések túl azo n hogy törést idéztek el ő a gyógyszertári ágazat 1994-ben kezd ődött organikus fejl ődésében válságba sodorták a közvetlen lakossági gyógyszerellátást. A 2010-ben hivatalba lépő kormány 2010 októberében összefoglaló jelentést készített az Országgyűlés számára a közforgalmú gyógyszertárak létesítésére vonatkozó, a biztonságos é s gazdaságos gyógyszer- és gyógyászati segédeszköz-ellátás, valamint a gyógyszerforgalmazás általános szabályairól szóló évi XCVIII. törvényben foglalt szabályok gyakorlati megvalósulásáról, valamint a szabályozás elvárt és tényleges hatásainak összevetéséről (továbbiakban : J/1323. jelentés, vagy jelentés)i. A jelentés összefoglalóan megállapította, hogy a gyógyszertárak létesítésének é s működtetésének engedélyezésére vonatkozó szabályozásban érintett kormányzati szervek é s állami hivatalok tapasztalatai alapján a december 29-én bevezetett szabályozá s következtében a közvetlen lakossági gyógyszerellátás min őségének általános javulás a elmaradt, sőt a lakossági gyógyszerellátás helyzete folyamatosan romlott, megjelent a hozzáférési esélyegyenlőtlenség, a kistelepülések gyógyszerellátását biztosító gyógyszertárak esetében pedig megnövekedtek a működtetést veszélyeztető terhek is. Mindezen folyamatok a közegészség védelmének, mint közérdekű célnak a sérülését okozták. A 2010-ben meghirdetett Nemzeti Együttm űködés Programja Itt az id ő, hogy megmentsük az egészségügyet! fejezete a gyógyszertárak m űködését illetően az alábbiakat rögzítette : A szocialista kormányzat gyógyszer-gazdaságossági törvénye rontott a gyógyszerellátás biztonságán, a patikaalapítás liberalizációjának eredményeként pedig közel 600 kispatika ment csődbe. A törvény újragondolása, valamint a patikaalapítás újraszabályozása elengedhetetlen. A kispatikák megmaradása nemcsak egészségpolitikai cél, hane m nemzetpolitikai cél is. Működő kispatikák nélkül nincs élhető vidék. Meg kell teremteni, hogy a közforgalmú gyógyszerellátásban megőrizhető legyen a gyógyszerészi tudáson alapuló független m űködtetési kompetencia és az ehhez szorosan hozzátartozó többségi gyógyszerészi tulajdonon alapuló gyógyszertár-m űködtetés. Ez a tervezett változás összhangban van az Európai Bíróság határozatával. Amikor az Országgyűlés a patika-alapítási moratóriumot követően bevezette a gyógyszertárak létesítését érintő deliberalizációs intézkedéseket, a törvényhozó célja összhangban a kormányprogrammal a közvetlen lakossági gyógyszerellátásnak, mint az egészségügy i ellátórendszer működtetésében meghatározó szereppel és alapvet ő fontossággal bíró alapelemnek a stabilizálása volt ben a J/1323. jelentés a gyógyszerellátás szakmai színvonala és megbízhatósága, valamint a költségtakarékosság kapcsán többek között megállapította a szakmai színvona l csökkenését, a személyi minimumfeltételek jogszabályi szinten történ ő meghatározásának elmaradása miatt a szakszemélyzet gyógyszerész-asszisztens arány hátrányosan bekövetkezett változását, a merkantil szemlélet er ősödését az egészségügyi szolgáltatói jelleggel szemben, a döntéshozatal szakmaiságának gyengülését, a jogszabálysértésekkel szembeni jogi eszközök 46 és így a hatósági fellépések kifogásolható hatásfokát, a nem kívánatos gazdaság i összefonódások elszaporodását, a jövedelmez őség csökkenését, az adósságállomány növekedését, illetve a gyógyszerellátás veszélybe sodródását a kitelepüléseken. A lakosság megbízható és magas színvonalú gyógyszerellátásának biztosítására irányul ó folyamat kettős, amely több egymáshoz szervesen kapcsolódó cél megvalósulását is jelenti : - erősíteni a gyógyszertárak egészségügyi szolgáltató jellegét a puszta kiskereskedelm i szemlélettel szemben, - javítani a gyógyszertárak gazdasági m űködési feltételeit, - javítani a gyógyszertári szolgáltatások minőségét. A 2010-ben bevezetett Gyftv. módosítás a gyógyszertárak létesítése és m űködtetése tekintetében az alábbi alapvet ő elemeket tartalmazta : - a közforgalmú gyógyszertárak létesítéséhez kapcsolódó demográfiai és geográfia i feltételek alóli kivételek megsz űntek, így azon a településen, ahol már m űködik közforgalmú gyógyszertár, új közforgalmú gyógyszertár létesítésére az egészségügy i államigazgatási szerv akkor írhat ki pályázatot, ha az új gyógyszertárral együt t számított valamennyi közforgalmú gyógyszertárra átlagosan lélekszámo t meghaladó településen legalább 4000, egyéb településen legalább 4500 lakos jut, és a meglév ő közforgalmú gyógyszertárak bejárata és az új közforgalmú gyógyszertár bejárata között ötvenezer lélekszámot meghaladó városokban 250 méter, egyé b településeken legalább 300 méter távolság van ; - új patikát csak többségi gyógyszerészi tulajdonban álló vállalkozás létesíthet ; - a közforgalmú gyógyszertárakat m űködtető gazdasági társaságokban a gyógyszerész i tulajdonnak január 1-jéig meg kell haladnia a 25%-ot és január 1-jéig az 50%-ot; - nem kívánatos összefonódások elkerülése érdekében az egy személy vagy vállalkozá s tulajdonában álló gyógyszertárak száma felmenő rendszerben nem haladhatja meg a négyet és az újonnan létesülő gyógyszertárakban nem szerezhetnek tulajdon t gyógyszer nagykereskedők és gyógyszergyártók ; - az átláthatóság biztosítása érdekében az off-shore cégek tulajdonában a gyógyszertá r nem állhat ; - gyógyszertár létesítésére csak a települési önkormányzat kezdeményezésére vagy a z OTH által hivatalból van lehet őség a jogszabályi feltételek fennállta esetén ; - a személyi jog intézménye ismét érdemi tartalommal, valós jogosítványokkal let t bevezetve. A gyógyszertárak létesítésére vonatkozó demográfiai és geográfiai korlátozások els ősorban a gyógyszertárak működtetési feltételeinek javítását voltak hivatottak szolgálni, hiszen a z európai bírósági joggyakorlat által is elismert szempont az, hogy a tagállamok felel ősség i körébe tartozó egészségügyi ellátás m űködőképessége érdekében elfogadottak olyan intézkedések is, amelyek adott esetben a szabadpiaci m űködés korlátozása révén javítják az 57 intézmények így a gyógyszertárak gazdasági helyzetét, szolgálva ezzel az ellátásbiztonsá g erősítését. A m űködtetés feltételeinek javítása fontos volt azért, mert minden beteg számára megfelelő közelségben kell biztosítani a gyógyszertári ellátást, így meg kell akadályozni a gyógyszertárak ellehetetlenülését és azokat a nem kívánt koncentrációkat, amely révén különösen a ritkábban lakott vidékeken a betegek gyógyszertári ellátás nélkül maradhatnak. Továbbá meg kellett szüntetni egy olyan állapotot, amelyben a gyógyszertárak egymássa l történő versengése és költségoptimalizációs gyakorlata alacsonyabb színvonal ú betegellátáshoz vezet, továbbá a gyógyszerek ésszer űtlen felhasználását idézi elő. Az intézkedések bevezetését követő három és fél év elteltével elmondható, hogy a gyógyszertár létesítés során bevezetett változásoknak, a gyógyszerészek növekv ő szakma i felel ősségvállalásának, a gazdasági felel ősség növekedésének, valamint egyes gyógyszerész i szolgáltatások esetén bevezetett, költségvetési forrásokból történ ő ellentételezésne k köszönhetően a közvetlen lakossági gyógyszerellátás gazdasági helyzete javult. Mindezek alapján megállapítható, hogy a gyógyszertári struktúraátalakítás eredményei alapján eg y takarékosabb, gazdaságosabban m űködő közvetlen lakossági gyógyszerellátó rendszer épü l ki, melyben megjelent a felelősségteljes gazdálkodás elve. További fontos eredmény, hogy mára a gyógyszertárak egészségügyi szolgáltató funkciój a egyre határozottabban érvényesül. Bár a kedvez ő folyamatok mindenképpen reményre adnak okot, ugyanakkor nagyon fonto s figyelembe venni azt is, hogy a végrehajtott intézkedések önmagukban elégtelenek ahhoz, hogy garantálják a közvetlen lakossági gyógyszerellátás minőségének és szakmaiságának egységesen magas színvonalát. A működtetés feltételeinek javulása önmagában nem tudja garantálni a gyógyszerész szakma i szempontok maradéktalan érvényesülését a gyógyszerellátásban, ha a gyógyszertára t m űködtető vállalkozás m űködésének valamennyi területén nem érvényesül a szakma i szempontú döntéshozatal. Fontos, hogy a gyógyszertári vállalkozások természetéb ől fakadjo n a gyógyszerészi szakmaiság érvényesülése, ezért elengedhetetlen, hogy a gyógyszerész i tulajdon többségének 2017 elejére elérendő követelménye is teljesüljön, sőt ahol lehet, a rendelkezésre álló kereteken belül az állam továbbra is támogassa a lehető legmagasab b arányú gyógyszerészi tulajdon biztosítását. A közforgalmú gyógyszertárak magas színvonalú szolgáltatásainak folyamatos szintentartás a érdekében mindenképpen folytatni kell a szakmai szolgáltatások színvonalának tovább i javítását és a szolgáltatásokhoz kapcsolódóan bevezetett közfinanszírozás hosszútávon történő fenntartását. 68 I. TÖRTÉNETI ÁTTEKINTÉS - A 2010-BEN BEVEZETETT, A KÖZFORGALMÚ GYÓGYSZERTÁRAK M ŰKÖDÉSI FELTÉTELEIT ERINT Ő ÁTALAKÍTÁS EL ŐZMÉNYE I A fejezet célja, hogy nagyobb történelmi távlatban mutassuk be a közvetlen lakosság i gyógyszerellátásra vonatkozó szabályok alakulását, annak érdekében, hogy nyilvánval ó legyen az, hogy a 2006 és 2010 között lezajlott liberalizációs folyamat törést jelentett a z ágazati szabályozás fejl ődésében A gyógyszertári szabályozás jellemzői 2006-ig A közforgalmú gyógyszertárak 1950-es államosításától kezd ődően a lakosság i gyógyszerellátás 1994-ig megyénként szervezett vállalati (ún. gyógyszertári központi) keretek között folyt ben országosan kb gyógyszertár m űködött állami (önkormányzati ) tulajdonban. A magángyógyszerészi tevékenységet engedélyez ő 9/1990. (III. 28.) SZEM rendelet alapján 1990 és 1994 között közel 500 új gyógyszertár jött létre, melyeket egyén i vállalkozásként, betéti társaságban vagy korlátolt felel ősség ű társaság formában üzemeltettek. Az Országgyűlés 1994-ben alkotta meg a gyógyszertárak létesítéséről és működésük egyes szabályairól szóló évi LIV. törvényt (a továbbiakban: Gyttv.). A Gyttv. elismerte, hogy az átalakulásnak a hazai hagyományokra (1950-es éveket megel őző) kell épülnie, továbbá a gyógyszertárak csak akkor képesek a betegek javát szolgáló egészségügyi feladataikat ellátni, ha tevékenységükben egységes szakmai elvek érvényesülnek. Ezért a kereskedelem általáno s szabályai nem használhatóak a gyógyszertári munka megfelel ő szabályozásához. A Gyttv. a gyógyszertárak létesítésére és m űködtetésére vonatkozóan speciális demográfiai és geográfia i feltételeket tartalmazó szabályozást léptetett életbe, valamint bevezette a személyi jo g intézményét (személyes gyógyszertár m űködtetési jog: szakmai gyakorlattal rendelkező gyógyszerész részére, egy adott közforgalmú gyógyszertár vezetésére és m űködtetésére szóló engedély). A megyei gyógyszertári központok által m űködtetett gyógyszertárak privatizációját a megyei és települési önkormányzatok dönt ően ben hajtották végre. A Gyttv. el őírásai alapján a gyógyszertár m űködtetője egyéni vállalkozó, vagy a gazdasági társaságok közül kizárólag betéti társaság lehetett, ahol minimálisan 25%-os személyi jogo s gyógyszerészi tulajdont biztosítani kellett, míg az ezt megel őzően jellemz ően jogel őd nélkü l alapított gyógyszertáraknak ezen feltételnek szeptember 1-jéig kellett megfelelni. A Gyttv ben végrehajtott módosítása el őírta, hogy a közforgalmú gyógyszertárat működtető betéti társaságban a beltag gyógyszerészek tulajdonhányadának legkésőbb december 31-ig meg kell haladnia az 50%-ot végén 2010 közforgalmú gyógyszertár, 650 fiókgyógyszertár és 278 kézigyógyszertár m űködött, az intézeti gyógyszertárak szám a 143 volt, melyek közül 73 lakossági vényforgalmat bonyolító (ún. zártforgalmú) egységgel is rendelkezett. A gyógyszertáraknak 2006-ig teljes kör ű gyógyszerellátási kötelezettségük volt, ami a specialitások (gyári gyógyszerek) és magisztrális gyógyszerek kiszolgálását foglalta magában. A rendelkezések egységes fogyasztói gyógyszerárakat és térítési díjakat garantáltak a közfinanszírozott és nem közfinanszírozott gyógyszerek esetén is (2005-ben a nem támogatot t gyógyszereknél lehetővé vált az árverseny). Az Országos Egészségbiztosítási Pénztár (OEP ) 79 valamennyi m űködési engedéllyel rendelkez ő gyógyszertárral köteles volt szerz ődést kötni, a fiók- és kézigyógyszertárak elszámolása a közforgalmú gyógyszertárakon keresztül történt A szabályozás változása 2006-ba n A meghatározott földrajzi és demográfiai szükségletalapon szervezett lakosság i gyógyszerellátás rendszere feladatai ellátására alkalmas volt és egyenletes gyógyszerellátás t biztosított Magyarországon. A gyógyszertári feladatok végzésének hatékonysága a betegek elégedettségében is megnyilvánult, ugyanakkor a változó társadalmi igényeknek megfelel ően szükségesnek mutatkozott a gyógyszertári szolgáltatások minőségének folyamatos emelése is. Azonban a szabályozási modell a szolgáltatások minőségének folyamatos javítását széleskör ű liberalizációval kívánta megvalósítani. Az új szabályozási koncepció bevezetésére a 2001-be n előirányzott, többségi gyógyszerészi tulajdoni követelményére vonatkozó átmeneti id őszak lejártát, azaz december 31-et közvetlenül megel őzően két nappal, december 29-é n került sor. A gyógyszerészi többségi tulajdonra való átállás így nem tudott teljes körűen megvalósulni. A gyógyszertárakat m űködtető társaságokra vonatkozó korlátok is feloldódtak, a gyógyszertár m űködtetésének joga a gazdasági társaságot illette, és gyógyszertárat bármilyen gazdasági társaság működtethetett így a 2007-től alapított gyógyszertárak működtetői jellemzően korlátolt felel ősségű társaságok voltak, és ebben a körben megjelentek a részvénytársasági cégformát választó, többnyire egyszerre több gyógyszertárat is m űködtető vállalkozások is. A 2006-os liberalizáció elméletileg fenntartotta a népességszámhoz és távolsághoz kötött gyógyszertár-alapítási feltételeket, azonban számos többletszolgáltatások vállalásáho z kapcsolódó kivételt tett lehet ővé, amelyek ténylegesen nem járultak hozzá a lakossá g gyógyszerellátásának szolgáltatásb ővüléshez. A többletszolgáltatások közül egy új gyógyszertár sem vállalt 24 órás nyitva tartást, a gyógyszertárak jelentős része honlap működtetést vagy házhoz szállítást vállalt. Ez utóbbi szolgáltatás sem vált gyakorivá. A gyógyszertárak jelentős része vállalta a meghosszabbított 60 órás nyitvatartást, mely töb b esetben az új gyógyszertár közelében már m űköd ő gyógyszertárak által is biztosított volt. A többletszolgáltatások nyújtásának el őírása a Gyftv. értelmében január 1-jétől pedig ki i s került volna a rendszerből tól megsz űnt a gyógyszertárak teljes kör ű többek között a magisztrális készítmények készítésére is kiterjedő gyógyszerellátási kötelezettsége, jóllehet a magisztráli s készítmények alkalmazása kiemelten fontos szerepet tölt be a személyre szabott gyógyításba n és az egyik kiemelkedő kapcsolódási pontja az orvos-gyógyszerész szakmai kooperációban a gyógyítási folyamat során. A gyógyszerpiac egyéb szerepl őinek (gyárak, nagykeresked ők, orvosok), illetve az off-shore cégeknek a gyógyszertár-működtetést a Gyftv. nem tiltotta, tovább erősítve a nagykereskedelmi szektor oligopol helyzetben lév ő szerepl őinek befolyását és a vertikáli s integráció kiterjedését a lakossági gyógyszerellátásban. A személyi jog jogosultjának továbbra is tagként (vagy részvényesként) tulajdonhányaddal kellett rendelkeznie a társaságban, de ennek minimális mértékére vonatkozó el őírás nem létezett. A személyi jog bár a gyógyszertár szakmai vezetésére jogosított, és gyógyszertára t csak személyi joggal rendelkez ő gyógyszerész vezethetett, a személyi jog a gyógyszerész személyéhez és nem gyógyszertárhoz volt kötött. A gyógyszerész személyi joga a gyógyszertára vezetésére jogosultságot jelentett, ezt azonban gyógyszertárvezet ői megbízatás 810 nélkül is birtokolhatták a gyógyszerészek. Ezzel is segítve a m űködtető befektető helyzetét oly módon, hogy a befektető a személyi jogos gyógyszerészt, mint beosztottat alkalmazza a gyógyszertárban. A Gyftv. lehet ővé tette a gyógyszertár-láncok létrejöttét. Az új szabályok következtében rövid id őn kb. két éven belül nagyszámú, az OTH adatai szerint kb. 400 új gyógyszertár létesült az ország területén, ami a gyógyszertárak számának 20%-os növekedését jelentette. Amíg a liberalizáció nyomán a már működő gyógyszertárak jövedelmez ősége nagymértékben romlott, addig az újonnan alapított gyógyszertárak jövedelmez ősége nem igazolta a befektetők várakozását. Ennek következtében egyre több gyógyszertár m űködése vált veszteségessé. A cs ődhelyzetbe került gyógyszertárak miatt az ellátásbiztonság az orszá g legkülönböz őbb területein, de leginkább vidéki településeken került veszélybe. Két évvel a liberalizáció bevezetése után a vidéki kistelepüléseken kb. 300 gyógyszerárat érint ően már csak állami segítséggel, működési célú támogatás biztosításával volt fenntartható a gyógyszerellátás biztonsága. A 2010-ben hivatalba lép ő Kormány 2010 októberében összefoglaló jelentést készített az Országgy űlés számára a közforgalmú gyógyszertárak létesítésére vonatkozó, a biztonságos és gazdaságos gyógyszer- és gyógyászati segédeszköz-ellátás, valamint a gyógyszerforgalmazá s általános szabályairól szóló évi XC VIII. törvényben foglalt szabályok gyakorlati megvalósulásáról, valamint a szabályozás elvárt és tényleges hatásainak összevetésér ől (továbbiakban : J/1323. jelentés, vagy jelentés). A jelentés összefoglalóan megállapította, hogy a gyógyszertárak létesítésének é s működtetésének engedélyezésére vonatkozó szabályozásban érintett kormányzati szervek é s állami hivatalok tapasztalatai alapján a december 29-én bevezetett szabályozá s következtében a közvetlen lakossági gyógyszerellátás min őségének általános javulás a elmaradt, s őt a lakossági gyógyszerellátás helyzete folyamatosan romlott, megjelent a hozzáférési esélyegyenl őtlenség, a kistelepülések gyógyszerellátását biztosító gyógyszertára k esetében pedig megnövekedtek a m űködtetést veszélyeztető terhek is. Mindezen folyamatok a közegészség védelmének, mint közérdekű célnak a sérülését okozták. I.3. A gyógyszertárak helyzete a liberalizációs id őszak végén Összességében elmondható, hogy a szükséglet-alapú szabályozási rendszer lazításána k következtében a számon kérhet ő felel ősségű szerepl őkkel (az állam, a gyógyszerész és a szakmai kamara mint köztestület) szemben között meger ősödött a tulajdonos i pozíció és a profitérdek szerepe. A megváltozott szabályozási környezet a gyógyszerellátá s struktúrájának változását is magával hozta. Ez részben jelentette a szakmai (gyógyszerészi) döntéshozatalt befolyásoló külső, els ősorban gazdasági jellegű tényezők el őtérbe kerülését, csökkentve a gyógyszerészi döntéshozatal szakmai függetlenségét akkor amikor kiüresedtek az etikai szempontokat ellen őrző, és gyógyszerészi magatartást védelmező köztestületi jogkörök is. A kötelező kamarai tagság megszüntetése a gyógyszerellátás min őségének biztosítására szolgáló eszközök gyengülését eredményezte. A január 1-jén hatályba lépett intézkedések jellemz ően a 2006-ot megel őző szabályozás megszakadt fejl ődésének folytonosságát célozzák meg. 911 A J/1323. jelentés a gyógyszerellátás szakmai színvonala és megbízhatósága, valamint a költségtakarékosság kapcsán az alábbi megállapításokat tette : Az OTH jelentése szerint a szabálytalan és jogosulatlan expediálás becsült arány a között kb %-ra volt tehető. Az ANTSZ jelzése szerint a vizsgált időszakban szabálytalan gyógyszertár m űködtetésre és jogsért ő gyógyszerészi szakma i tevékenységre utaló jelek jelentek meg. Ez a gyógyszerellátás szakmai színvonalá t csökkentette és a betegbiztonsági kockázat növekedése alapján valós közegészségügy i kockázatot jelentett. A gyógyszertári marketing gyakorlat jelentős változáson ment keresztül között. Ebben az id őszakban egyre jellemz őbbé vált az általános kereskedelemből átvett, de a gyógyszerellátás kontextusában a jogszer űség kereteit feszeget ő marketing elemek alkalmazása, amely dominánsan a kereslet-ösztönz ő promóciós technikákat használt. Terjedt az ajándékozás, nyereménysorsolások, bónuszok adása mind a közfinanszírozott, mind a nem támogatott gyógyszerek esetén. A kedvezmények adásának és az ajándékozásnak új technikái jelentek meg, így pl. a vényenként i visszatérítés, a meghatározott összeg feletti vásárlás esetén jutalomsorsoláson val ó részvétel, a támogatott gyógyszerért felszámított kedvezmény levásárlása ne m támogatott gyógyszer, gyógytermék esetén, az üzletközpont más kereskedelm i egységeiben levásárolható a vényhez kötött kedvezmény stb. Ez a túlzott és indokolatlan gyógyszerhasználat szintén közegészségügyi kockázatokat rejtet t magában, illetve az anyagi er őforrások pazarlása irányába tolta el a gyakorlatot. A jelentés szerint több, a korrupcióra utaló jelenség is megjelent, így például az orvoso k adott gyógyszertárba irányították a beteget, több település orvosi rendel őjéhe z kapcsolódóan folyt a gyógyszertári vállalkozás által végzett vénygy űjtés, az orvo s eleve a vállalkozáshoz juttatta el a rendel őben megjelenő beteg receptjét. Míg a gyógyszertárak száma átlagosan 20%-kal, a gyógyszerészek száma csak 15% - kal nőtt. A növekv ő patikaszámmal a gyógyszerészi létszám nem tartott lépést. A nyitva tartási idő átlagának növekedése miatt a fajlagos létszámarány alakulása enné l is rosszabb volt. A heti 60 órás nyitva tartási id őre sok helyen egy gyógyszerészt alkalmaztak, a második gyógyszerész ha volt ilyen változó munkahelyre szóló megbízási szerződéssel rendelkezett, és így nem volt garantálható a folyamato s jelenléte. Ez a gyógyszerellátás szakmai színvonalát, biztonságát csökkentette. Közvélemény-kutatási adatok szerint az azonos hatóanyagú, de olcsóbb készítmények kötelező felajánlásának elmaradása (helyettesítés) átlagosan elérte a 30-40%-ot is. A helyettesítés felajánlásának elmaradása jól érzékelhet ő többletköltséget jelent a betegnek és a generikus árverseny fékezésével a biztosítónak, amely a befektet ői szempontok megjelenése miatt nem segítette a társadalombiztosítási rendsze r egyensúlyát sem. A szakmai döntéshozatal feltételeinek változásával kapcsolatban a J/1323. jelentés az alább i gyakorlatról számol be : A gyógyszertár m űködtetését érintő szakmai döntéshozatalban a személyi jogo s gyógyszerész részére biztosított el őjogok önmagukban elégtelenek, mert a valóságba n munkáltatójuk elvárásainak kénytelenek megfelelni. Amennyiben ellentmondanának a befektetői elvárásoknak a munkáltató másik személyi jogos gyógyszerészt választ, mivel a személyi jog nem a gyógyszertár működtetéséhez kötődik. A gyógyszertári tulajdonosok nem voltak hatékonyan szankcionálhatóak a szabálytalanságok miatt, hiszen szankciók nem őket, hanem beosztott gyógyszerészeiket érintették. 1012 Gondot jelentett továbbá, hogy a m űködési engedély súlyos jogszabálysért ő tevékenység miatti megvonása esetén ugyanaz a tulajdonosi kör más gazdaság i társasággal ismét lehetett m űködési engedély jogosultja, illetve más gyógyszertárakat is tovább m űködtethet. A gyógyszertár tulajdonosa a gyógyszertár-létesítési kérelem beadását követ ően az engedélyezési eljárás során több esetben nem jelölt meg személyi jogo s gyógyszerészt, illetve az eljárás során a megjelölt személyi jogos gyógyszerés z személye megváltozott. Elterjedt az ún. egészségház konstrukció, amelynek keretébe n az egészségházban házi- és gyermekorvosok m űködtek, valamint gyógyszertár is helyet kapott. A gyógyszertár és az orvosi rendel ő az egészségházat létrehoz ó vállalkozás érdekkörében m űködött, ami kockázatot jelentett az irányított receptírás é s betegellátás szempontjából. Ezen esetekben fennállt a veszélye annak, hogy a betegérdekeket a közös érdekkörben működ ő vállalkozás gazdasági érdekeine k rendelik alá. A gyógyszertárak nagykeresked ők felé fennálló adósságállománya miatt a nagykeresked ői befolyás a készletpolitikában fokozottan érvényesült, mindezt különösen erősítette a vertikális integrációban megvalósuló közvetlen nagykeresked ő i befolyás is. A befektet ők különösen között er ősebben érvényesítették a profitszempontot, amely a szakmai szolgáltatások minőségének háttérbe szorulását eredményezte. A jelentés által idézett példák a gyógyszerész szakmai döntéshozatal szabadságának, illetv e szakmai függetlenségének korlátozását jelzik. A többségi befektetői tulajdon olyan helyzetet teremtett, amely korlátozta a szakmai döntéshozatal szabadságát. A jelentés térben és időben megfelel ő, folyamatosan biztosított ellátottság terén a következ ő m űködési elégtelenségekre mutatott rá : A nagyvárosokban ugyan mind a gyógyszertárak számát, mind pedig nyitvatartás i idejének hosszát tekintve b ővült a lakosság gyógyszerekhez jutásának lehet ősége, ugyanakkor vidéken az ellátottság helyzete nem javult után az új gyógyszertárak 85%-a 10 ezer fő feletti településen létesült, miközben Magyarországon a települése k 95%-a, kb település 10 ezer lakos alatti. A megnövekedett városi ellátó kapacitás elszívta a vidéki patikák vev őkörét, jelent ősen rontva ezáltal ez utóbbiak jövedelmezőségét, ami rontotta a helyben élő lakosság ellátásbiztonságát. Ezt a folyamatot erősítette az el őzőekben említett promóciós gyakorlat növekedése is, amellyel a kistelepülések kisforgalm ú gyógyszertárai nem tudnak lépést tartani, ezek forgalma átterel ődött a városokba, bevásárlóközpontokba. A nagykeresked ők eltérő toleranciával viseltettek a gazdasági befolyásuk alá tartoz ó gyógyszertárak és a tőlük független gyógyszertárak felé fennálló kintlév őségeikke l szemben, mely szintén ellátási egyenetlenségekhez vezetett. A befektet ői érdekek által vezérelt profitszempontok el őtérbe helyezése miatt egyre kevesebb patika készített kevésbé kifizet ődő magisztrális gyógyszerkészítményeket, ami egyes esetekben az adott beteg esetében nem megfelelő ellátást eredményezett ban, a liberalizációt megel őző utolsó évben a patikák átlagosan 30 napra fizette k a nagykereskedőknek és a számláik 35 Mrd Ft-ot tettek ki végére a kifizetetlen szállítói állomány összege elérte a 70 Mrd Ft-ot, amiből a fizetési határidőn túli követelés kb. 20 Mrd Ft volt. Míg a veszteséges gyógyszertárak száma 2006-ban az 5%-ot sem érte el, 2010 végére minden negyedik gyógyszertár veszteséges lett és a veszteséges gyógyszertárak száma elérte a 600-at. Jelentőssé vált a profitkoncentráció, 1113 az adózott jövedelem 50%-át a gyógyszertárak hatoda bírta. A kialakult trend a gyógyszerellátási és társadalombiztosítási rendszerben a pénzügyi egyensúlyi zavar kialakulását vetítette előre, amely a térben és id őben folyamatos ellátást i s veszélyeztette. Egyes városi helyeken párhuzamos struktúrák alakultak ki, míg másho l ellátatlanul maradtak területek. A Központi Statisztikai Hivatal jelentésben idézett adatai szerint a szakágazat i összegzett készletérték 2006-ot követően nominálisan stagnált, de 20-25%-kal több gyógyszertár között oszlott meg. A szolgáltatás készlet-feltételeinek romlása a os és a 2008-as évek viszonyában átlagosan kb % volt. A forgalmazott készítmények pl. az új generikus gyógyszerek számának jelent ős bővülését ( között kb. +6-8%) is figyelembe véve egy-egy gyógyszertár készlete a cikkelemek szerint és dobozszámban is csökkent. Mindezek következtében egyr e általánosabbá vált, hogy az expediálandó gyógyszer nem volt készleten, hanem me g kellett rendelni, emiatt pedig a beteg később, adott esetben csak másnap juthatott a gyógyszeréhez. A jelentés által hivatkozott független közvélemény kutató felmérés e szerint a betegek emiatt részben sikertelen gyógyszer-vásárlásainak aránya átlagosa n elérte a 20-30%-ot. A 2010-ben hivatalba lép ő beavatkozás mellett döntött. Kormány a fenti folyamatok áttekintése után a haladéktala n 1214 II. A 2010-BEN BEVEZETETT INTÉZKEDÉSEK ÉS AZOK FINOMHANGOLÁSA I II. I. Jelent ő sebb jogszabály módosításo k II.1.1. Patikaalapítási moratórium A közforgalmú gyógyszertár létesítésére és m űködtetésére vonatkozó szabályozás tekintetében koncepcionális változásra január 1-jétől került sor. A 2010-e s országgy űlési jelentéstétel keretében végrehajtott helyzetfelmérés idejére az egye s egészségügyi és szociális tárgyú törvények módosításáról szóló évi LXXXIX. törvénnyel, augusztus 17-i hatállyal módosított Gyftv. főszabályként kimondta, hogy január 1-jéig új közforgalmú gyógyszertár nem létesíthet ő olyan településen, ahol már m űködött közforgalmú gyógyszertár. A létesítési moratóriumhoz fúziós moratórium i s kapcsolódott. Ezzel párhuzamosan a jogalkotó megkezdte az új koncepción alapuló létesítés i és működtetési szabályok megalkotását. II.2. Új gyógyszertár létesítési szabályrendszer Az általános, egyszerű közigazgatási hatósági engedélyezési eljárás helyébe lépő, elsősorban pályázati, pályáztatási rendszeren alapuló létesítési szabályok január 1-jét ől jelente k meg a Gyftv-ben. Ekkor a gyógyszertárat m űködtető társasági forma tulajdonlási szerkezet e tekintetében is koncepcionális váltásra került sor, az Országgy űlés már akkor lefektette a többségi gyógyszerészi tulajdonlás alapjait, amelyet fokozatosan kívánt bevezetni január 1-jei végső határidővel. Ismételten különvált a gyógyszertár létesítés és m űködtetés engedélyezése, ezálta l ellen őrzöttebb módon jöhettek létre és kezdhették meg m űködésüket a gyógyszertárak Demográfiai és geográfiai kritériumok A létesítés tekintetében a január l -jétől hatályos szabályozás a következ őket mondta ki : Új közforgalmú gyógyszertár létesítését országos pályázat alapján demográfiai és geográfia i korlátokat figyelembe véve az egészségügyi államigazgatási szerv (OTH) engedélyezi. Közforgalmú gyógyszertár ott létesíthető, ahol más közforgalmú gyógyszertár nem m űködik, vagy ha működik, akkor feltétele a pályázat kiírásának, hogy az új gyógyszertárral együtt számított valamennyi közforgalmú gyógyszertárra átlagosan lélekszámot meghalad ó településen legalább 4000, egyéb településen legalább 4500 lakos jusson, és a meglév ő közforgalmú gyógyszertárak bejárata és az új közforgalmú gyógyszertár bejárata között lélekszámot meghaladó városokban 250 méter, egyéb településeken legalább 300 méte r távolság legyen (ezek az ún. demográfiai és geográfiai tényez ők). 1315 I,..Országos pályázat rendj e Új közforgalmú gyógyszertár létesítését országos pályázati felhívást követ ően az egészségügyi államigazgatási szerv engedélyezi. A Hivatal közforgalmú gyógyszertár létesítésére irányuló pályázatot ír ki, ha a gyógyszertár létesítési helye szerint illetéke s települési önkormányzat képviselő-testülete azt kéri, valamint hivatalból írja ki, ha az adott településen közforgalmú vagy fiókgyógyszertár nem működik és a lakosság száma meghaladja a 4500 főt. Az egészségügyi államigazgatási szerv az új közforgalm ú gyógyszertár létesítésének szükségességét az érintett települések körében naptári félévente felülvizsgálja. Az országos pályázati felhívást, annak tartalmi követelményeit a kiírás kezdeményezését ő l, vagy a felülvizsgálat lezárásától számított hatvan napon belül a minisztérium hivatalo s lapjában és a hatóság honlapján közzé kell tenni. A pályázatok elbírálására a benyújtás i határnaptól számított hatvan nap áll rendelkezésre és a pályázatot úgy kell kiírni, hogy a közzététel napjától számítva legalább 30 nap álljon rendelkezésre a benyújtására. A pályázati kiírásnak tartalmazni kell az új gyógyszertár létesítésének helyé t (település/településrész/kerület), a gyógyszertár megnyitásának legkés őbbi id őpontját, a szolgálati rendre vonatkozó minimális elvárást, a speciális elvárásokat (így különösen a vagyoni biztosíték összegét, a többletszolgáltatásokra vonatkozó elvárásokat), a pályázatho z csatolandó dokumentumok körét (Pl. : tervdokumentációt ; a gyógyszertárnak helyet ad ó épületre vonatkozó hatályos tulajdoni lapot, illetve amennyiben a gyógyszertárat a kérelmez ő nem saját tulajdonában lév ő ingatlanban kívánja m űködtetni, a tulajdonos nevét, székhelyét, az ingatlan/ingatlanrész használatának jogcímét; a gyógyszertár működtetőjének nyilatkozatát arról, hogy a törvényben meghatározott feltételek fennállása esetén ő, illetve az ingatlan tulajdonosa hozzájárul a hatósági vezet ő kirendeléséhez ; nyilatkozatot arról, hogy a gyógyszertár létesítési engedélyének kézhezvételét követ ő öt napon belül a személyi jog iránti kérelmet a hatósághoz benyújtja ; gazdasági társaság esetén a cég tárolt cégkivonatát, valamint a bejegyzési/változásbejegyzési kérelem elektronikusan rögzített, még be nem jegyzett adatait; a képvisel ő elérhetőségét, aláírási címpéldányának másolatát ; még létre nem jött gazdasági társaság esetén társasági szerz ődésének/alapszabályának/alapító okiratának tervezetét; a képvisel ő elérhetőségét, valamint kötelezettségvállalást arra vonatkozóan, hogy a létesítési engedély megszerzése esetén a gazdasági társaság pályázat során benyújtot t tervezetnek megfelel ő bejegyzését a létesítési engedély kiadásától számított 15 napon belü l kezdeményezik, amelyben a személyi jogos gyógyszerész vagy személyi jogra jogosul t gyógyszerész és a gyógyszertárban alkalmazott valamennyi gyógyszerész együtte s tulajdonhányada meghaladja az 50%-ot). Az elbírálás során a hatóság vizsgálja a szolgálati rendre, valamint többletszolgáltatá s előírására vonatkozóan az adott településen vagy településrészen az egészségügyi szolgáltató k ideértve a már m űköd ő gyógyszertárakat is szolgálati rendjét, és egyéb a lakossá g gyógyszerellátása szempontjából releváns többletszolgáltatást jelent ő tényezőket. Megfogalmazásra került az is, hogy mi értékelend ő több érvényes, a pályázati kiírásban el őírt feltételeket teljesítő pályázat esetén: eszerint az a pályázó nyer, aki fiókgyógyszertár működtetését vállalja, amennyiben ezt egy pályázó sem vállalja, vagy valamennyi érvénye s pályázatot benyújtó pályázó vállalja, úgy az a pályázó nyer a sorrend szerint, aki a szolgálati rendre vonatkozóan 24 órás nyitva tartást, folyamatos ügyeletet, folyamato s készenlétet, illetve a pályázatban el őírt szolgálati rendhez képest nyújtott nyitva tartást tehát valódi többletszolgáltatást vállal a gyógyszertár megnyitását követ ő legalább öt éven keresztül. Ha ezek alapján sem lehet döntést hozni, akkor az a pályázó nyer, aki vállalja ne m 1416 csak sorozatgyártású gyógyászati segédeszköz forgalmazását, a forgalmazott termékek házhoz szállítását, illetve betegségspecifikus gyógyszerészi gondozás nyújtását. Ha fentiek egyike sem hozza döntési helyzetbe a bírálót, akkor az a pályázó nyer, akinek pályázata korábban beérkezett. L1,5. Minimális gyógyszerészi tulajdo n A január 1-jei törvénymódosítás változást hozott a tulajdonlási viszonyok tekintetében, melynek keretében megfelelő átmeneti id ő és átmeneti szabályok biztosításával el őírásra került a gyógyszerészi többségi tulajdon. Eszerint közforgalmú gyógyszertárat gazdasági társaság akkor működtethet, ha a m űködtetett gyógyszertár szakmai vezetését ellátó személy i jogos gyógyszerész vagy a személyi jogos gyógyszerész és a gyógyszertárban alkalmazot t gyógyszerészek tulajdoni hányada együttesen a gyógyszertárat működtet ő vállalkozásban meghaladja az 50%-ot. Ezt új gyógyszertáraknak, illetve a már m űködő gyógyszertárak esetén az azt m űködtet ő gazdasági társaság tulajdonosi szerkezetének változásakor január 1 - jéig 25%-ot meghaladó, azt követ ően 50%-ot meghaladó hányaddal kell biztosítania. Azon már m űködő társaságoknak, amelyek tulajdonosi szerkezete nem változik január 1-jéig a 25%-ot meghaladó, január 1-jéig az 50%-ot meghaladó tulajdoni hányadot kel l biztosítani. A január 1-jétől felépül ő új koncepció kapcsán több garanciális szabály is elhelyezésre került : A nemkívánatos összefonódás elkerülése és az átláthatóság biztosítása érdekében el őírásra került, hogy a gyógyszerpiaci szerepl ők, valamint az off-shore cégek január 1-jét követően nem szerezhetnek tulajdont a gyógyszertárakban és az egy személy vagy vállalkozá s tulajdonában álló gyógyszertárak száma felmenő rendszerben nem haladhatja meg a négye t [Gyftv. 74. (3) bekezdés: Közfinanszírozásban részesül ő gyógyszer kiszolgáltatására szerződött gyógyszertárat m űködtető társaságban nem szerezhet sem közvetlenül, se m közvetve tulajdont gyógyszergyártási, gyógyszer-nagykereskedelmi engedéllyel rendelkez ő gazdálkodó szervezet, illetve olyan vállalkozás vagy vállalkozáscsoport, amely közvetlenül vagy közvetett módon legalább négy gyógyszertárat m űködtető társaságban tulajdonnal rendelkezik, valamint olyan gazdasági társaság, amelynek székhelye olyan államban van, aho l nem végez gazdasági tevékenységet és amelyben jogszabály nem ír el ő társasági adónak megfelel ő adókötelezettséget, vagy az adóévre fizetendő, a társasági adónak megfelel ő adó é s az adózás előtti eredménynek megfelel ő összeg százalékban kifejezett hányadosa nem éri el a társasági adóról és az osztalékadóról szóló évi LXXXI. törvény 19. -ában el őírt mérték kétharmadát.] január 1-jén már m űködő gyógyszertárban, illetve azt követ ően létesült olyan gyógyszertárban, melyben támogatással történő gyógyszerrendelésre jogosult orvosnak tulajdoni hányada van, az egészségügyi államigazgatási szerv ellen őrzi, hogy a közfinanszírozásban részesül ő gyógyszer támogatással történ ő forgalmazására szerződött gyógyszertár, valamint a gyógyszergyártó, -forgalmazó, illetve a támogatással történ ő gyógyszerrendelésre jogosult orvos között létezik-e olyan megállapodás, amely a betegek hatékony és biztonságos gyógyszerellátását sérti vagy veszélyezteti. Amennyiben ez a betegek hatékony és biztonságos gyógyszerellátását sérti vagy veszélyezteti, az egészségügy i államigazgatási szerv kezdeményezi az egészségbiztosítási szervnél a támogatással történ ő forgalmazási jogot biztosító szerz ődés felmondását. 1517 11.1,6. Személyi jogos gyógyszerész önálló képviseleti és menedzsment joga Fontos szabályként került meghatározásra, hogy a közforgalmú gyógyszertárat m űködtető gazdasági társaság ügyvezetését, képviseletét az adott gyógyszertár vonatkozásában a személyi joggal rendelkez ő gyógyszerész önállóan látja el. A törvény rögzítette a személyi jogos gyógyszerész kizárólagos szakmai menedzsment jogai t is. Ennek megfelel ően a személyi joggal rendelkező gyógyszertárvezető felelős a gyógyszertárban folyó szakmai munka felügyeletéért. A törvényi módosítások garantálják, hogy a gyógyszertárat m űködtető gazdasági társaság legfőbb szerve (tagok gyűlése, taggyűlés, közgyűlés) kizárólag a személyi jogos gyógyszerész igenl ő szavazatával hozhat döntést a gyógyszertár szakmai vezetésével, irányításával és a közfinanszírozással kapcsolato s szakmai kérdésekben, így a gyógyszertári termékkör kialakítására, a gyógyszere k beszerzésére, készletezésére, eltartására, kiadására, a gyógyszerekkel kapcsolato s betegtájékoztatási és kereskedelmi gyakorlatra vonatkozó tevékenységre, a gyógyszertárba n szakellátási feladatokat ellátó személyek foglalkoztatására, valamint a közfinanszírozási szerz ődések megkötésére és módosítására vonatkozóan Összefonódások és új láncok kialakulásának tilalm a Rögzítésre került az is, hogy nem valósítható meg olyan összefonódás, amelynek eredményeképpen négynél több gyógyszertár kerülne az adott vállalkozás vag y vállalkozáscsoport közvetlen vagy közvetett irányítása alá, továbbá nem valósítható me g olyan összefonódás sem, amelynek következményeként húszezer lélekszám alatti településen három vagy annál több gyógyszertár kerülne az adott vállalkozás vagy vállalkozáscsopor t közvetlen vagy közvetett irányítása alá További módosításo k A január 1-jétől új pillérekre épül ő gyógyszertár létesítési szabályozás az id őközben felmerült jogalkalmazói, eljárási és szakmai problémák kezelése érdekében tovább i pontosításra, finomhangolásra került az elmúlt 3 évben. Gyógyszertár-létesítésre vonatkozó szabályok pontosítása : A törvény július 1-jét ől hatályos módosítása rögzíti, hogy pályázat kiírását a települé s képvisel őtestülete csak abban az esetben kérheti, ha nincs m űködő közforgalmú gyógyszertár az adott településen, vagy ha az adott településen van m űköd ő közforgalmú gyógyszertár, de a törvény 49/A. -ában foglalt demográfiai, geográfiai feltételek fennállnak. Pontosításra került az is, hogy azon a településen, ahol közforgalmú gyógyszertár vag y fiókgyógyszertár nem m űködik, az egészségügyi államigazgatási szerv új közforgalmú gyógyszertár létesítésére akkor ír csak ki hivatalból pályázatot, ha a település lakosainak száma legalább 4500 fő. A demográfiai, geográfiai korlátok a kerületekre nézve is egyértelm ű szabályozást kaptak. A tapasztalatok fényében január 1-jét ől módosultak a több érvényes pályázat eseté n felállított prioritások annak érdekében, hogy az a pályázó részesülhessen el őnyben, aki valód i többletszolgáltatásokat vállal. A módosítások a következ ők voltak : - a pályázó fiókgyógyszertár nyitását a pályázati kiírásban meghatározott településen kell, hogy vállalja ; 1618 - a közforgalmú gyógyszertár létesítésére irányuló pályázatok elbírálása során a folyamatos készenlétre vonatkozó ajánlat csak abban az esetben jelent el őnyt, ha az adott településen / kerületben nincs ügyelet ; - a területileg egyenletesebb gyógyszerellátás megvalósítása érdekében szükséges volt, hogy új közforgalmú gyógyszertár létesítésére kiírt pályázat elbírálásakor el őnyt élvezzen az a pályázó, aki olyan településrészen kíván gyógyszertárat m űködtetni, amelytől az adott településen belül közúton mérve több mint 1,5 km-re van a legközelebbi m űköd ő közforgalmú gyógyszertár. A gyógyszerészi tulajdonhányadra vonatkozó szabályok módosítása : A gyógyszerészi tulajdonhányad biztosítása tekintetében is történtek módosítások, els ősorban a tulajdoni hányadba beszámíthatók körének pontosításával, kiterjesztésével, továbbá a gyógyszerészek gazdasági társasági pozíciójának megvédésével, er ősítésével. Így közforgalmú gyógyszertárat gazdasági társaság akkor m űködtethet, h a a) a működtetett gyógyszertár szakmai vezetését ellátó személyi jogos gyógyszerés z tulajdonhányada, vagy b) a személyi jogos gyógyszerész, a gyógyszertárban munkavégzésre irányuló jogviszonyba n foglalkoztatott gyógyszerészek és a gyógyszertárat működtető gazdasági társaságban tulajdonhányaddal rendelkez ő gyógyszerészek, illetve az igazolt hallgatói jogviszonnya l rendelkez ő gyógyszerész egyetemi hallgató öröklés útján szerzett tulajdonhányada együttese n a gyógyszertárat működtető vállalkozásban meghaladja az 50%-ot. Fontos garanciális szabályként fogalmazza meg a törvény, hogy a közforgalm ú gyógyszertárat működtet ő gazdasági társaság m űködése során a gyógyszerészi tulajdon i hányad tekintetében biztosítani kell a tagsági jogoknak a tulajdoni hányadnak megfelel ő a társasági szerz ődésben rendezett gyakorlását. Az ezzel ellentétes megállapodás semmis. 1719 II. 2. Megjegyzések a eliberalizáci ' s intézkedésekkel kapcsolatban A 2010-ben bevezetett változásokat esetlegesen kritika érheti azok iránya miatt, mivel a z ellentétben áll a 2006 és 2010 között folytatott liberalizált gyakorlattal. Ezért fontos felhívni a figyelmet arra, hogy 2010 óta Magyarországon az eredeti m űködési modell helyreállítás a valósul meg. Kiemelend ő tény, hogy a magyarországi szabályozás keretében a szükséges é s elfogadható mérték ű piacnyitási, liberalizációs lépések már 2006 el őtt megtörténtek azzal, hogy 1990-t ől lehetőség nyílt magángyógyszerészi tevékenység indítására. Megjegyzendő, hogy között 500 új gyógyszertár nyílt. Továbbá 1995 és 1997 között lezajlott a gyógyszertárak privatizációja is. A gyógyszerészi tulajdoni követelmény tekintetében fonto s említeni, hogy Magyarországon 1995 óta folyamatos volt a közvetlen lakosság i gyógyszerellátás gyógyszerészi, szakmai korlátozásokkal (gyógyszerészi tulajdoni arán y el őírás, személyi jog intézménye, demográfiai és geográfiai szabályozó elemek érvényesítése ) történő üzleti alapokra történ ő helyezése azzal, hogy soha nem volt követelmény a kizárólagos gyógyszerészi tulajdonlás követelménye. A magyar jogalkotó felismerve a gyógyszerész szakmai irányítás tulajdonviszonyokban történ ő garantálásának szükségességé t már 1995-ben el őirányozta a 25%-ot meghaladó gyógyszerészi tulajdonhányad követelményét szeptember 1-jei határid ővel, és már 2000-ben előírta a többségi gyógyszerészi tulajdonlás követelményét 2006-ig tartó felkészülési id ővel. Ebben az organikus fejl ődésben jelentett törést és visszalépést a 2006-os határid ő letelte előtt 2 nappal bevezetett liberalizáció, amely semmiképpen nem fogható fel a magyar gyógyszertár i rendszer fejl ődésébe illeszkedő eseményként. Ennek kapcsán kiemelend ő, hogy egy hat éve s felkészülési időt követően a rendelkezés hatályba lépését megel őzően 2 nappal történő módosítás felkészülési id őt nem biztosított, már meglévő és adott határid ővel életbe lépő szerződések érvényre jutását gátolta meg. Megjegyzendő továbbá, hogy az Európai Bizottság 2006-ban és azt megel őzően liberalizációs elvárást fogalmazott meg, és ha a gyógyszertár tulajdonlásra, alapításra vonatkozó piacnyitás i ajánlásokat az adott tagállam nem teljesítette, kötelezettségszegési eljárás indult. Ennek keretében indított kötelezettségszegési eljárást a Bizottság többek között Ausztria, Olaszország, Spanyolország, Franciaország, Németország, és Portugália ellen. A kötelezettségszegési eljárások jó részét az Európai Bizottság visszavonta az Európai Bíróság két precedens ítélete miatt. A C-170/07. és C-172/07. sz. Apothekerkammer des Saarlandes egyesített ügyekben hozott ítélet a gyógyszerészi tulajdonra vonatkozó követelmények, a C - 570/07. és C-571/07. sz. Blanco Perez egyesített ügyekben hozott ítélet a demográfiai é s geográfiai korlátozások tekintetében adott igazat a tagállamoknak az Európai Bizottságga l szemben. Magyarország azonban eleget tett az Európai Bizottság felhívásának és megnyitott a a gyógyszertári piacot, ezáltal jelentős károkat okozva, holott mint utóbb kiderült az Európa i Unió jogából ilyen liberalizációs követelmény nem következett. Az Európai Unió gyógyszerszabályozása nem terjed ki a közvetlen lakosság i gyógyszerellátásra. Az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló 2001/83/EK irányelv a gyógyszergyártás, a forgalomba hozatal, a farmakovigilancia, a reklámozás és a nagykereskedelem stb. tárgykörét szabályozza, a közvetlen lakosság i gyógyszerellátás szabályozása azonban továbbra is tagállami hatáskörben maradt. Az egészségügyi szolgáltatásokra, így az ilyen szolgáltatásnak tekintend ő patikai szolgáltatásra a bels ő piaci szolgáltatásokról szóló 2006/123/EK irányelv hatálya sem terje d ki. 1820 Azonban a tagállami szabályozásnak összhangban kell állnia az áruk szabad mozgásának és a szolgáltatásnyújtás szabadságának az els ődleges jogban, tehát az uniós alapszerződésekben meghatározott elveivel. A nem harmonizált területeken az uniós alapelvek és a nemzet i szabályozások összhangját illetően az Európai Bíróság esetjoga ad iránymutatást, és a közvetlen lakossági gyógyszerellátásra vonatkozóan számos ítélet született. A magyar kormány a szabályozás megalkotásakor figyelembe vette az Európai Bíróságnak a gyógyszertár-alapításra és -tulajdonlásra vonatkozó ítélkezési gyakorlatát. A Blanco Perez ügyben az Európai Bíróság deklarálta, hogy nem ellentétes az uniós joggal az olyan nemzeti szabályozás amely korlátozza az új gyógyszertárak létesítési engedélyeine k kiadását annak el őírásával, hog y - főszabály szerint minden egyes gyógyszertári körzetben meghatározott számú lakosr a egy gyógyszertár eshet; - ha a lakosság száma ennél magasabb, akkor az újabb népességkorláthoz kötött a további gyógyszertár létesítése ; é s - minden gyógyszertár esetében be kell tartani a már meglév ő gyógyszertáraktól való minimális távolságot. Ezzel tulajdonképpen elismerte az Európai Bíróság a földrajzi és népességi korlátozásokat a gyógyszertárak létesítése terén. Az Európai Bíróság által a C-171/07. és C-172/07. sz. Apothekerkammer des Saarlandes egyesített ügyekben hozott ítélet alapján a tagállamok nemzeti jogi szabályozásaiban a gyógyszertárak tulajdonjoga és üzemeltetési joga fenntartható kizárólag gyógyszerésze k részére. Az ilyen el őírásokat tartalmazó nemzeti jogszabályokat a lakosság megbízható é s színvonalas gyógyszerellátásának biztosítására irányuló közérdekű cél igazolhatja. Az Európai Bíróság említett ügyekben hozott ítéletei meger ősítik az Európai Unió működéséről szóló szerződés 52. cikkének 1. bekezdésében foglalt közegészségügyi kivételek alkalmazhatóságát, azaz a közegészségügyi érdek, az élet és az egészség védelme, min t nyomós közérdek igazolhatja a letelepedés szabadsága és a tőke szabad mozgása unió s elvének korlátozását. A Bíróság értelmezésében a gyógyszerellátás megbízható és színvonalas volta a közegészségügyi kivétel részét képezi. Szintén a Bíróság ítéletéből következik, hogy a gyógyszerellátás szervezetének és szabályozásának kialakításában a tagállamoknak joguk van olyan, az uniós joggal összhangban álló nemzeti szabályozás kialakítására és fenntartására, mely kiterjed a gyógyszertárak létesítésének, tulajdonlásának és m űködtetésének szabályozására is. A hivatkozott bírósági ítélkezési gyakorlat alapján a patikalétesítés és -m űködteté s versenypiacitól eltérő tagállami szabályozását a közegészségügyi érdek, mint nyomó s közérdek, a min őségi gyógyszerellátás és a betegbiztonság garantálása indokolhatja. A Bíróság általános ítélkezési gyakorlata értelmében a korlátozó jelleg ű tagállam i intézkedésnek a szabályozással elérni kívánt cél megvalósításához szükségesnek kell lennie é s a korlátozás miatt keletkezett hátrányok az elért egészségpolitikai el őnyökhöz képest nem lehetnek aránytalanok. A Bíróság szerint az ellátásbiztonságnak, a gyógyszertár i szolgáltatások minőségének és a hatékonyság érvényesítésének garanciája a gyógyszerész szakmai és egzisztenciális függetlensége, amely függetlenséget különösen fontos biztosítani a gyógyszerpiac többi szerepl őjével szemben. 19 Több megjelenítése
 Változik a gyógyszerellátás szabályozása Az elmúlt években gyakorlattá vált, hogy évente kétszer salátatörvény keretei között módosulnak az egészségügyet szabályozó törvények. A 2013. első félévében előkészített Részletesebben Adóharmonizáció az Európai Unióban
 Adóharmonizáció az Európai Unióban Bevezetõ 2 Az uniós adópolitika jogi alapjai 3 Az adóharmonizáció hatása egyes közösségi politikákra 7 Az adóharmonizáció háttere és folyamata 8 Fejlesztési irányok 18 Részletesebben 1994. évi LIV. Törvény a gyógyszertárak létesítéséről és működésük egyes szabályairól
 1994. évi LIV. Törvény a gyógyszertárak létesítéséről és működésük egyes szabályairól Az Országgyűlés - felismerve, hogy a korszerű egészségügy nem valósítható meg a gyógyszerészet átalakulása nélkül, Részletesebben Egészséges Magyarország 2014-2020
 Egészséges Magyarország 2014-2020 Egészségügyi Ágazati Stratégia NEM VÉGLEGES, TERVEZÉSI VÁLTOZAT! Budapest, 2014. december Készítette az Emberi Erőforrások Minisztériumának Egészségügyért Felelős Államtitkársága Részletesebben I. fejezet A törvény hatálya
 A GAZDASÁGI VERSENYHIVATAL VERSENYTANÁCSÁNAK A Tpvt.-vel 1 KAPCSOLATOS ELVI JELENTŐSÉGŰ DÖNTÉSEI 2 2013 (egységes szerkezetben a korábbi években kiadott elvi jelentőségű döntésekkel) 3 I. fejezet A törvény Részletesebben KONCEPCIONÁLIS JAVASLAT
 MINISZTERELNÖKSÉG KONCEPCIONÁLIS JAVASLAT az Európai Unió 2014 tavaszán elfogadott közbeszerzési tárgyú új irányelveinek hazai jogba történő átültetésére és új közbeszerzési törvény elfogadására 2014. Részletesebben Budapest, 2014. október
 MAGYARORSZÁG KORMÁNYA ORSZÁGGYÜLÉS HIVATALA Érkezett : 2014 OKT 2 7. T/1768. számú törvényjavaslat a tudományos kutatásról, fejlesztésről és innovációról Előadó: Lázár Jáno s Miniszterelnökséget vezet Részletesebben SZINTÉZIS. A GVH munkatársai az intézmény által 2009 szeptemberében szervezett programon
 A GVH munkatársai az intézmény által 2009 szeptemberében szervezett programon SZINTÉZIS A modern piacgazdaság lényege, és sikerének titka, hogy döntôen piaci mechanizmusok közvetítenek a kereslet és a Részletesebben Jogukban áll avagy a munkavállalók helyzete és jogai az EU-ban
 E ENG M IS ÉRINT Jogukban áll avagy a munkavállalók helyzete és jogai az EU-ban Budapest 2002 Szerzõk: BANKÓ ZOLTÁN és GYULAVÁRI TAMÁS JOGUKBAN ÁLL AVAGY A MUNKAVÁLLALÓK HELYZETE ÉS JOGAI AZ EU-BAN E ENG Részletesebben A DUÁLIS SZAKKÉPZÉSI RENDSZERHEZ KAPCSOLÓDÓ FEJLESZTÉSEK ÉS PROGRAMOK TÁMOGATÁSA
 PÁLYÁZATI ÚTMUTATÓ a Társadalmi Megújulás Operatív Program A DUÁLIS SZAKKÉPZÉSI RENDSZERHEZ KAPCSOLÓDÓ FEJLESZTÉSEK ÉS PROGRAMOK TÁMOGATÁSA Duális szak- és felnőttképzés fejlesztését szolgáló együttműködések Részletesebben T/4866. számú. törvényjavasla t. az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezete k működéséről és támogatásáró l
 MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNY A T/4866. számú törvényjavasla t az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezete k működéséről és támogatásáró l Előadó: dr. Navracsics Tibo r közigazgatási Részletesebben Nemzeti Együttműködési Alap
 Nemzeti Együttműködési Alap Képzési segédlet 2012. A megújult civil támogatási rendszer a Nemzeti Együttműködési Alap bemutatása Képzési segédlet Készült az ÁROP 2.2.10-10-2010-0001 program keretében Budapest, Részletesebben Tartalom. Gyógyszertár. a Magángyógyszerészek Országos Szövetségének Kiadványa
 Tartalom Helyzet van!.................................................. 2 Aktuális MOSZ a Széll Kálmán Tervrôl I...................................... 3 MOSZ a Széll Kálmán Tervrôl II..................................... Részletesebben PÁLYÁZATI ÚTMUTATÓ a Társadalmi Megújulás Operatív Program
 PÁLYÁZATI ÚTMUTATÓ a Társadalmi Megújulás Operatív Program A fiatalok elhelyezkedésének elősegítése a nonprofit szervezetek foglalkoztatási kapacitásának növelése révén c. könnyített elbírálású pályázati Részletesebben Tartalmi felépítés. I. Bevezető: helyzetértékelés az önkormányzati rendszer megújításának célrendszere
 1 Tartalmi felépítés I. Bevezető: helyzetértékelés az önkormányzati rendszer megújításának célrendszere II. Az önkormányzati állami feladatok áttekintése, csoportosítása, szétválasztása: oktatással kapcsolatos Részletesebben Bevezetés. a beruházásban
 Bevezetés A MOSZ IV. Kongresszusa óta eltelt időszakban az agrárgazdaságban egymással ellentétes változások zajlottak. Az európai uniós csatlakozás számos folyamatot felerősített, illetve néhány újat is Részletesebben Vállalkozás indítása Magyarországon
 www.husk-cbc.eu www.hungary-slovakia-cbc.eu Vállalkozás indítása Magyarországon Vállalkozás indítása Magyarországon kézikönyv A kiadvány a Magyarország-Szlovákia Határon Átnyúló Együttműködési Program Részletesebben AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI
 2014. július 15. 2014. 20. szám AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HATÁROZATAI AZ ALKOTMÁNYBÍRÓSÁG HIVATALOS LAPJA TARTALOM 20/2014. (VII. 3.) AB határozat A szövetkezeti hitelintézetek integrációjáról és egyes gazdasági Részletesebben JELENTÉS a gyógyszerek támogatási és finanszírozási rendszerének, a fogyasztás helyzetének ellenőrzéséről
 JELENTÉS a gyógyszerek támogatási és finanszírozási rendszerének, a fogyasztás helyzetének ellenőrzéséről 0448 2004. október 2. Államháztartás Központi Szintjét Ellenőrző Igazgatóság 2.1 Teljesítmény Ellenőrzési Részletesebben Éves jelentés A MAGYAR NEMZETI BANK 2013. ÉVRŐL SZÓLÓ ÜZLETI JELENTÉSE ÉS BESZÁMOLÓJA
 Éves jelentés 2013 Éves jelentés A MAGYAR NEMZETI BANK 2013. ÉVRŐL SZÓLÓ ÜZLETI JELENTÉSE ÉS BESZÁMOLÓJA Kiadja: Magyar Nemzeti Bank Felelős kiadó: Hergár Eszter 1850 Budapest, Szabadság tér 8 9. www.mnb.hu Részletesebben Közigazgatás, ellenőrzés, gazdálkodás
 Közigazgatás, ellenőrzés, gazdálkodás Tartalomjegyzék I. Költségvetési gazdálkodás, közpénzügyek ellenőrzése... 6 1. Az Alaptörvény közpénzügyi rendelkezései... 6 a. központi költségvetés... 7 b. nemzeti Részletesebben BÁTONYTERENYE VÁROS ÖNKORMÁNYZATÁNAK 2015-2019. KÖZÖTTI CIKLUSRA SZÓLÓ
 BÁTONYTERENYE VÁROS ÖNKORMÁNYZATÁNAK 2015-2019. KÖZÖTTI CIKLUSRA SZÓLÓ GAZDASÁGI PROGRAMJA Jóváhagyta Bátonyterenye Város Önkormányzata Képviselő-testülete a 47/2015.(V.06.)Öh.sz. határozatával. Bevezető Részletesebben 2015. évi LXXVII. törvény egyes egészségügyi és egészségbiztosítási tárgyú törvények módosításáról 1 hatályos: 2015.07.01 -
 2015. évi LXXVII. törvény egyes egészségügyi és egészségbiztosítási tárgyú törvények módosításáról 1 hatályos: 2015.07.01 - Tartalom: Az egészségügyi hatósági és igazgatási tevékenységről szóló 1991. évi Részletesebben A MUNKAERŐ SZABAD MOZGÁSA AZ EURÓPAI UNIÓ BŐVÍTÉSÉNEK TÜKRÉBEN. Készítette: Erhardt Andrea. Budapest, 2003.
 Budapesti Gazdasági Főiskola KÜLKERESKEDELMI FŐISKOLAI KAR NEMZETKÖZI KOMMUNIKÁCIÓ SZAK Újabb diplomás levelező tagozat Európai üzleti tanulmányok szakirány A MUNKAERŐ SZABAD MOZGÁSA AZ EURÓPAI UNIÓ BŐVÍTÉSÉNEK Részletesebben BÉKÉS MEGYE SZOCIÁLIS SZOLGÁLTATÁSTERVEZÉSI KONCEPCIÓJÁNAK FELÜLVIZSGÁLATA
 BÉKÉS MEGYE SZOCIÁLIS SZOLGÁLTATÁSTERVEZÉSI KONCEPCIÓJÁNAK FELÜLVIZSGÁLATA BÉKÉSCSABA 2011. SZEPTEMBER 17. KÉSZÍTETTÉK: BÉKÉS MEGYEI SZOCIÁLIS, GYERMEKVÉDELMI, REHABILITÁCIÓS ÉS MÓDSZERTANI KÖZPONT MÓDSZERTANI Részletesebben Képzési anyag a civil szerveztek működésének támogatására
 Képzési anyag a civil szerveztek működésének támogatására NOSZA Egyesület 2014 Tartalom Bevezetés... 3 I. Részvételi jogok... 4 Közérdekű adatok megismerése... 4 Bírósági jogérvényesítés... 4 Közérdekű Részletesebben Nyíregyháza Megyei Jogú Város GAZDASÁGI PROGRAMJA 2015-2019.
 Nyíregyháza Megyei Jogú Város GAZDASÁGI PROGRAMJA 2015-2019. Tartalom ÁLTALÁNOS HELYZETKÉP... 4 AZ ÖNKORMÁNYZAT PÉNZÜGYI HELYZETE... 8 ADÓPOLITIKA... 13 SZOCIÁLIS ELLÁTÁSOK... 17 ÓVODAI NEVELÉS... 22 OKTATÁSI Részletesebben Pályázati útmutató a Társadalmi Megújulás Operatív Program
 Pályázati útmutató a Társadalmi Megújulás Operatív Program Gyakornoki program a tanulószerződés keretében tanult pályakezdők támogatására a konvergencia régiókban c. könnyített elbírálású pályázati felhívásához Részletesebben ATALANTA Üzleti Szakközépiskola. Kereskedelmi jogi alapismeretek
 ATALANTA Üzleti Szakközépiskola Kereskedelmi jogi alapismeretek Szerző: dr. Bednay Dezső Budapest 2009 1 Tartalomjegyzék Bevezetés I. Témakör: A gazdasági társaságok 5.o. 1. A gazdasági társaságokra vonatkozó Részletesebben KÖZ beszerzés. kérdések és válaszok. Interjú Kérdések és válaszok. Jogszabályváltozások


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 7.3.2016
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 90/5
 Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Bayerischer Verwaltungsgerichtshof (Nemecko) 3. decembra 2015 – Bund Naturschutz in Bayern e.V., Harald Wilde/Freistaat Bayern
 (Vec C-645/15)
 (2016/C 090/08)
 Jazyk konania: nemčina
 Vnútroštátny súd, ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania
 Bayerischer Verwaltungsgerichtshof
 Účastníci konania pred vnútroštátnym súdom
 Žalobcovia: Bund Naturschutz in Bayern e.V., Harald Wilde
 Žalovaný: Freistaat Bayern
 Prejudiciálne otázky
 1.
 Má sa bod 7 písm. c) prílohy I smernice Európskeho parlamentu a Rady 2011/92/EÚ (1) z 13. decembra 2011 o posudzovaní vplyvov určitých verejných a súkromných projektov na životné prostredie (ďalej len „smernica“) vykladať tak, že úprava zahŕňa aj rozšírenie existujúcich štvor- a viacprúdových ciest?
 2.
 V prípade kladnej odpovede na prvú otázku:
 Má sa bod 7 písm. c) prílohy I smernice vo vzťahu k bodu 7 písm. b) prílohy I smernice vykladať ako špeciálne ustanovenie a teda majúce prednosť?
 3.
 V prípade zápornej odpovede na prvú alebo druhú otázku:
 Vyžaduje pojem „cesta prvej triedy“ v bode 7 písm. b) prílohy I smernice, aby pri relevantnom úseku cesty išlo o hlavný medzinárodný dopravný ťah v zmysle Európskej dohody o hlavných medzinárodných dopravných ťahoch?
 4.
 V prípade zápornej odpovede na prvú, druhú alebo tretiu otázku:
 Má sa pojem „stavba“ v zmysle bodu 7 písm. b) prílohy I smernice uplatniť aj na rozšírenie cesty, pri ktorom existujúca trasa cesty nebude podstatne zmenená?
 5.
 V prípade kladnej odpovede na štvrtú otázku:
 Vyžaduje pojem „stavba“ v bode 7 písm. b) prílohy I smernice, aby mal dotknutý úsek cesty určitú minimálnu dĺžku? Má sa pritom, v prípade kladnej odpovede, vychádzať zo spojitej dĺžky úseku cesty? V prípade kladnej odpovede predstavuje takú minimálnu dĺžku viac ako 2,6 kilometra spojitej dĺžky, resp. – ak sa majú spočítať dĺžky viacerých nespojitých úsekov trasy – viac ako celkovo 4,4 kilometra?
 6.
 V prípade zápornej odpovede na piatu otázku:
 Uplatňuje sa druhá alternatíva bodu 7 písm. b) prílohy I smernice (stavba cesty prvej triedy) na rozšírenie cesty v zastavanom území v zmysle Európskej dohody o hlavných medzinárodných dopravných ťahoch?
 (1) Ú. v. EÚ L 26, s. 1.


type: wikipedia

text:
Le Piazzale Loreto est une place-carrefour de Milan, situé à l'extrémité du , dans la zone 2, aux limites de la zone 3) et à l'origine de et de . Il s'agit d'un important carrefour situé sur un des raccords annulaires de la ville (la ) et à proximité du périphérique de Milan.
 Histoire
 Dans les environs de la place actuelle, au temps des Borromée s'élevait une église dédiée à Notre-Dame de Lorette et très fréquentée par les habitants du quartier Greco. Après la démolition de l'église, le toponyme persista, tout d'abord sous la forme associée à la place ronde placée sur le tracé historique de viale Monza et reliant Milan à la Villa royale de Monza. L'endroit finit par être identifié comme « piazzale Loreto ».
 Dans l'immédiat après-guerre, après la libération de Milan, la place est, pendant une courte période, renommée (place des Quinze Martyrs) en hommage aux partisans qui y ont été fusillés. Elle reprend par la suite son nom antérieur. En , l'adjoint à la Culture de la Mairie de Milan, Stefano Zecchi, propose de la rebaptiser (place de la Concorde).
 Le Piazzale Loreto est surtout connue pour avoir été le théâtre de deux épisodes marquants de la Seconde Guerre mondiale, qui ont laissé une empreinte indélébile dans la mémoire des Italiens : l'exécution de quinze partisans antifascistes (massacre du Piazzale Loreto), et l'exposition des corps suppliciés de Mussolini, de Clara Petacci et d'autres hiérarques de la république de Salò.
 Le massacre du piazzale Loreto
 Le 10 août 1944, en représailles après un attentat, les soldats de la exécutent quinze résistants antifascistes sur le trottoir, entre viale Andrea Doria et corso Buenos Aires (la stèle qui rappelle l'événement a été légèrement déplacée au centre de viale Andrea Doria). Leurs corps restent exposés au public, à l'endroit où ils sont tombés, à titre d'avertissement.
 Exposition des corps de Mussolini et de Clara Petacci
 Le 28 avril 1945, Mussolini, arrêté par des partisans sur les rives du lac de Côme, est exécuté à Giulino, avec sa maîtresse Clara Petacci et seize autres membres de son entourage, dont Nicola Bombacci et Alessandro Pavolini, dignitaires de la république de Salò. Ramenés à Milan dans la journée, leurs corps sont exposés, vers trois heures du matin, sur le trottoir du piazzale Loretto, à l'emplacement même de l'exécution d'. Des hommes de la brigade Garibaldi (une ou SAP) montent la garde autour des corps jusque vers sept heures du matin. Dans la matinée, une foule imposante se rassemble pour contempler les corps, auxquels a entre-temps été ajouté celui d'Achille Starace, un proche de Mussolini tombé en disgrâce. Arrêté le jour même alors qu'il quitte son domicile milanais, il est fusillé dans le dos, après un procès sommaire, à proximité de la station-service où gisent les corps de ses anciens camarades. Pour éviter les mouvements de la foule qui se presse de plus en plus nombreuse et commence à outrager les cadavres, les quelques partisans restés sur place décident, avec des pompiers venus en renfort, de suspendre les corps des individus les plus connus, par les pieds, à la devanture de la station-service faisant l'angle avec corso Buenos Aires. Ils restent ainsi attachés plusieurs heures, jusqu'à ce que, à la demande insistante des autorités alliées, ils soient décrochés pour être transportés à la morgue.
 Bâtiments remarquables
 À l'angle avec viale Monza, le , construit entre 1959 et 1962 sur un projet de Giulio Minoletti et de Giuseppe Chiodi.
 Transports
 Sur piazzale Loretto débouchent les différentes sorties de la station de métro homonyme, une des plus grandes et des plus fréquentées du réseau milanais, où se croisent la ligne rouge et la ligne verte. Piazzale Loreto est également le terminus des lignes de bus 55, 56, 39. Elle se trouve également sur le parcours du trolleybus 90/91 qui traverse la piazza Argentina adjacente.
 Bibliographie
 Notes et références
 Source
 Notes
 Voir aussi
 Articles connexes
 Benito Mussolini
 Clara Petacci
 Loreto (métro de Milan)
 Lien externe
 .
 Loreto


jurisdiction: US

text:
 256 Md. 635 (1970)
 261 A.2d 466
 SPECKLER
 v.
 SPECKLER
 [No. 258, September Term, 1969.]
 Court of Appeals of Maryland.
 Decided February 5, 1970.
 The cause was argued before HAMMOND, C.J., and BARNES, McWILLIAMS, SINGLEY, SMITH and DIGGES, JJ.
 Ronald L. Ogens, with whom was Nelson Deckelbaum on the brief, for appellant.
 Ernest M. Shalowitz, with whom was Kurt Berlin on the brief, for appellee.
 *636 McWILLIAMS, J., delivered the opinion of the Court.
 The parties were married in Baltimore in 1935. Their two children are emancipated. In March 1962 they entered into a separation agreement which provided, among other things, for the payment of $150 per week by the appellant (Lewis) to the appellee (Zelda) "for her support and maintenance." Lewis bound himself and "his heirs and assigns" for the payment of that amount during Zelda's lifetime or until her remarriage. In September 1963 he filed a bill for a divorce in the Circuit Court for Montgomery County. Zelda did not answer nor did she thereafter appear either in person or by solicitor. The final decree of divorce a vinculo, dated 9 December 1963, required Lewis to pay Zelda, "for her support and maintenance * * * $150 per week * * * until the further order of" the court.
 In August 1969 Zelda filed a petition to have Lewis adjudged in contempt, alleging that he was $500 in arrears in his payments. Answering, Lewis claimed that the court was without jurisdiction to hold him in contempt. At the hearing before Moorman, J., in September 1968, only Zelda testified. Lewis was present in court but he elected not to testify. At the conclusion of argument by counsel for both parties Judge Moorman found Lewis to be in contempt of court. He ordered him to "be confined in the Montgomery County Detention Center until" he purged himself "of the contempt by the payment of $500."
 Lewis contends that the payments required by the 1962 agreement are not "technical" alimony and that the implicit incorporation of the provision therefor into the divorce decree did not confer upon the court jurisdiction to incarcerate him for contempt based on his failure to pay. Lewis cites a number of cases in support of his argument but he somehow manages to overlook the 1950 amendment to Sec. 38 of Art. III of the Maryland Constitution which, as amended, is as follows:
 "No person shall be imprisoned for debt, but a valid decree of a court of competent jurisdiction *637 or agreement approved by a decree of said Court for the support of a wife or dependent children [or for the support of an illegitimate child or children], or for alimony shall not constitute a debt within the meaning of this section." (The 1950 amendment is in italics. The phrase in brackets was added in 1962.)
 Prior to the 1950 amendment "alimony," as defined by our predecessors, was not considered to be a debt. Thus, it has been held in cases involving the enforcement of a divorce decree entered prior to 1950 that if the wife's award did not fall within the definition of "alimony," a court of equity was constitutionally prohibited upon non-payment to attach for contempt. See, e.g., Reichhart v. Brent, 247 Md. 66 (1967) and the cases therein cited. The 1950 amendment, however, has eliminated that technical distinction. Since then the obligation to support under a decree is, like alimony, considered to be not a "debt" but a duty enforceable by attachment and, if necessary, imprisonment. See Dackman v. Dackman, 252 Md. 331, 342-43 (1969) (quoting the concurring opinion in Johnson v. Johnson, 202 Md. 547, 555, 561 (1953)); Johnson v. Johnson, 241 Md. 416, 419 (1966); McCabe v. McCabe, 210 Md. 308 (1956); Zouck v. Zouck, 204 Md. 285, 300, 304 (1954); and H. Myerberg, The Practical Aspects of Divorce Practice 88 (2d ed. 1961).
 During the argument counsel for Lewis insisted that Judge Moorman's refusal to allow questions pertaining to Lewis' present financial status during the cross-examination of Zelda amounts to prejudicial error. It is true, to be sure, that one charged with contempt may avoid imprisonment by showing he has neither the money nor the ability to pay. In Johnson v. Johnson, 241 Md. 416 (1966), we held that the court below erred when it failed to give the appellant an opportunity to testify in respect of his present financial status, and we remanded the case for further proceedings. It cannot be said that Lewis was denied such an opportunity. For reasons known only *638 to him he chose not to testify; nor did he offer any other evidence of his financial condition or his ability to pay. To expect Zelda to do it for him is certainly not cricket.
 Order affirmed.
 Costs to be paid by appellant.


text:
Inna Šeškil (pärast abiellumist kodanikunimega Inna Ivanova; sündis 20. juunil 1971 Makinskis Tselinogradi oblastis Kasahhi NSV-s) on endine Kasahstani laskesuusataja.
 Lillehammeri 1994. aasta taliolümpiamängude ametlikes dokumentides ja seetõttu ka selleaegses ajakirjanduses on ekslikult kirjutatud perekonnanimeks Šešikl. Nendel olümpiamängudel oli ta ainus Kasahstani laskesuusataja. Ta saavutas 7,5 km distantsil 4. ja 15 km distantsil 29. koha.
 Paar meetrit enne 7,5 km distantsi lõppu Šeškil kukkus. Eesti olümpiaraamatu "Lillehammer 1994" järgi lamas ta hulk aega maas ja kaotas seetõttu kuldmedali. See väide on ekslik. Ta tõusis nii kiiresti, et kaotsi läks vaid paar sekundit. Juba Toomas Uba märkis televisioonis, et ka kukkumata poleks Šeškil medalile tulnud.
 1996 Aasia mängudel Hiinas Harbinis võitis ta mõlemad individuaaldistantsid.
 1997. aasta maailmameistrivõistlustel Slovakkias Osrblies sai ta 15 km distantsil 21. ja 7,5 km distantsil 48. koha.
 1998. aasta taliolümpiamängudel Naganos saavutas ta 7,5 km distantsil 20., teatesõidus 11. ja 15 km distantsil 54. koha.
 12. detsembril 1998 võitis ta Saksamaal Euroopa karikavõistlustel 15 kilomeetri sõidu (osalesid Saksamaa, Valgevene, Poola, Tšehhi, Slovakkia, Austria, Sloveenia, Suurbritannia ja Holland). Kuna osaleda võisid ainult Euroopa riikide sportlased, esindas ta Valgevenet. Varsti pärast seda ta loobus spordist.
 Maailma karika etappidel on ta 8 korda 25 parema seas olnud, kuid esikolmikusse pole pääsenud.
 Isiklikku
 Kasv 162 cm, kaal 51 kg. Haridus: spordikool. Töötab armees. Abielus, 1 laps. Hobiks nimetab koduloomi. Räägib saksa keelt. Laskesuusatab alates 1984. aastast.
 Vaata ka
 Laskesuusatamine 1994. aasta taliolümpiamängudel
 Laskesuusatamine 1998. aasta taliolümpiamängudel
 Kasahstani sportlased
 Laskesuusatajad
 Sündinud 1971