type: legislation

text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 31.5.2017.
 COM(2017) 279 final
 2017/0111(COD)
 Prijedlog
 UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
 o praćenju emisija CO2 i potrošnje goriva novih teških vozila i o izvješćivanju o ta dva parametra
 (Tekst značajan za EGP)
 {SWD(2017) 188 final}{SWD(2017) 189 final}
 OBRAZLOŽENJE
 1.KONTEKST PRIJEDLOGA
 •Razlozi i ciljevi prijedloga
 Glavni su ciljevi politika Komisije stvaranje novih radnih mjesta, rast i ulaganja, te u tom kontekstu tranzicija prema čistim izvorima energije za sve Europljane. To se podupire planom investicija s ciljem ponovne industrijalizacije Europe na temelju novih poslovnih modela i najsuvremenijih tehnologija. Srednjoročni do dugoročni cilj je postizanje kružnog gospodarstva s niskim emisijama ugljika.
 U kontekstu prijevoza, posebno kamionskog i autobusnog, tj. teških vozila (HDV), Komisija želi osigurati da europski građani imaju pristup poštenoj, održivoj i konkurentnoj mobilnosti.
 Emisije CO2 i potrošnja goriva novih teških vozila koja se stavljaju na tržište EU-a do sada nisu bili certificirani niti ih se pratilo ili o njima izvješćivalo. Neraspoloživost tih podataka uzrokovala je sljedeće probleme kad je riječ o teškim vozilima:
 (1)Propuštene prilike za osmišljavanje politika kojima se smanjuje potrošnja goriva prijevoznika: Troškovi goriva prijevoznika tereta ponekad premašuju četvrtinu njihovih operativnih troškova
 1
 te im je stoga ušteda goriva jedan od glavnih kriterija pri kupnji prijevoznih sredstava. Iako je potrošnja goriva teških vozila smanjena tijekom posljednjih desetljeća, mnogi od postojećih pola milijuna prijevoznika – koji su većinom srednja i mala poduzeća – još nemaju pristup standardiziranim podacima koji bi im pomogli u procjeni tehnologija za uštedu goriva, usporedbi kamiona kako bi donosili odluke o kupnji na temelju najkvalitetnijih informacija i smanjivanju troškova za gorivo. S vremenom su propuštene prilike za uštedu goriva kumulativno povećale ovisnost EU-a o uvozu fosilnih goriva, što je u konačnici propuštena prilika da se smanji uvoz goriva.
 (2)Sve veća konkurencija za proizvođače vozila: Prema podacima autoindustrije u 2015. je izvozom kamiona stvoren suficit trgovinske bilance u iznosu od 5,1 milijarde EUR. Europski sektor proizvodnje teških vozila dio je automobilske industrije koja izravno i neizravno generira 12,1 milijun radnih mjesta. (5,6 % ukupnih radnih mjesta u EU-u)
 2
 . Proizvođači teških vozila iz EU-a suočavaju se sa sve većom konkurencijom na globalnom tržištu. Bitna tržišta kao što su Sjedinjene Države, Kanada, Japan i Kina tijekom posljednjih godina, kako bi stimulirale inovacije i što brže povećale učinkovitost vozilâ, primjenjuju certifikaciju i mjere u obliku standarda potrošnje goriva i/ili standarda u pogledu emisija. Tržište gradskih autobusa suočava se sa sve većom konkurencijom – posebno kineskih proizvođača – u sektoru električnih vozila. Proizvođači iz tog sektora trebat će držati korak s tehnološkim napretkom na tim tržištima kako bi zadržali svoju poziciju na tržištu.
 (3)Prepreka politikama usmjerenima na smanjivanje stakleničkih plinova (GHG) iz teških vozila: Sektor teških vozila u EU-u značajan je izvor emisija stakleničkih plinova. U 2014. emisije stakleničkih plinova iz teških vozila predstavljale su 5 % ukupnih emisija EU-a, petinu svih emisija iz prometnog sektora i četvrtinu emisija iz sektora cestovnog prometa
 3
 . Od 1990. do 2014. ukupne emisije stakleničkih plinova iz prometnog sektora povećale su se za 20 %
 4
 , a emisije iz teških vozila za 14 %
 5
 . Ako ne bude dodatnog djelovanja, emisije ugljikova dioksida (CO2) iz teških vozila povećat će se za 10 % u razdoblju od 2010 do 2030.
 6
 Istovremeno, EU je postavio ambiciozne ciljeve u pogledu smanjenja emisije stakleničkih plinova do 2030., a prometni sektor mora pridonijeti postizanju tih ciljeva. EU je za 2030. postavio cilj smanjiti ukupne domaće emisije za najmanje 40 % u odnosu na emisije iz 1990. To ukupno smanjenje podijeljeno je, na troškovno učinkovit način, na smanjenja do 2030. u odnosu na emisije iz 2005. u iznosu od 43 % za emisije iz sektorâ koji sudjeluju u sustavu EU-a za trgovanje emisijama i 30 % za emisije iz sektorâ koji ne sudjeluju u sustavu EU-a za trgovanje emisijama, kojima pripada i promet. Nadalje, emisije država članica iz prometnog sektora iznose od 21 % do 69 % ukupnih nacionalnih emisija u sektorima koji ne sudjeluju u sustavu za trgovanje emisijama obuhvaćenima Uredbom o raspodjeli tereta. Iako za 2030. nisu postavljeni ciljevi specifični za pojedini sektor, promet će, isto kao i zgrade, poljoprivreda i otpad, trebati doprinijeti cilju smanjivanja emisija izvan sustava za trgovanje emisijama iz Uredbe o raspodjeli tereta.
 Zbog toga je Komisija poduzela mjere za rješavanje neraspoloživosti tih podataka.
 Prvo, Komisija je razvila softver za simulacije – Alat za izračun potrošnje energije vozila (VECTO) – kako bi izračunala potrošnju goriva i emisije CO2 novih teških vozila na usporediv i troškovno učinkovit način.
 Drugo, Komisija je predložila novu uredbu za utvrđivanje emisija CO2 i potrošnje goriva za nova teška vozila (takozvana uredba o certificiranju) u okviru postojećeg zakonodavstva o homologaciji
 7
 . U skladu s Uredbom Komisije za certificiranje, za svako novo teško vozilo iz njezina područja primjene koje se stavlja na tržište EU-a trebat će upotrijebiti alat VECTO za simuliranje emisija CO2 i potrošnje goriva. Proizvođači vozilâ sami će provoditi simulacije na temelju certificiranih ulaznih podataka sastavnih dijelova vozila i certificiranog procesa dobivanja tih podataka, upravljanja njima i njihove primjene.
 Certifikacijom će se djelomično riješiti primijećena neraspoloživost podataka. Informacije o svojstvima pojedinog vozila bit će dostupne samo individualnom kupcu dotičnog vozila i nacionalnim tijelima države registracije vozila.
 Treće, Komisija sada, kako bi se riješilo pitanje nerasploživosti podataka i postigla potpuna transparentnost na tržištu, predlaže da će pratiti emisije CO2 iz novih teških vozila za koja postoji obveza prolaska kroz certifikacijski postupak te izvješćivati o tim emisijama. U ovom trećem koraku svi će se relevantni podaci koje su izračunali proizvođači u skladu s metodologijom certifikacije pratiti, o njima će se izvješćivati i ti će se podaci objavljivati na razini EU-a. Na taj će način podaci biti dostupni svim dionicima.
 Time će se prijevoznicima omogućiti pristup informacijama o svojstvima kamiona različitih proizvođača koji imaju slične karakteristike te će im se na taj način omogućiti da donesu kvalitetnije odluke o kupnji vozila.
 Proizvođači vozila moći će usporediti karakteristike svojih vozila s onima drugih proizvođača, čime će se povećati inovacijski poticaji.
 Javna tijela imat će pristup ukupnim podacima kako bi mogla osmišljavati i provoditi politike kojima se promiču štedljiviji kamioni, primjerice oporezivanjem i naplatom korištenja cesta. To inače ne bi bilo moguće jer bi države članice imale pristup podacima VECTO-a samo za vozila registrirana na njihovom državnom području. Konačno, time bi se omogućilo analiziranje podataka, npr. procjena primjene novih tehnologija.
 Navedeno je neophodno i za uvođenje i primjenu budućih standarda emisije CO2 za teška vozila. Sustav za praćenje i izvješćivanje posebno je potreban za ocjenjivanje usklađenosti s tim budućim standardima, isto kao i kod automobila i kombi-vozila.
 •Usklađenost s postojećim odredbama politike u predmetnom području
 Ovaj prijedlog predstavlja provedbu Komunikacije o strategiji za smanjivanje potrošnje goriva i emisija CO2 kod teških teretnih vozila iz 2014. U Strategiji za teška vozila najavljena je provedbena mjera kojom se utvrđuje postupak certifikacije emisija CO2 iz novih teških vozila koja se stavljaju na tržište EU-a, a koje se izračunavaju uporabom alata VECTO, te zakonodavni prijedlog za praćenje tih emisija i izvješćivanje o njima.
 Ovim se prijedlogom provodi i Europska strategija za mobilnost s niskom razinom emisije iz 2016., čiji su ciljevi smanjivanje emisija stakleničkih plinova u cestovnom prijevozu u 2050. za najmanje 60 % u odnosu na razine iz 1990. i drastično smanjivanje emisija onečišćujućih tvari u zraku. U Strategiji se također navodi da će Komisija ubrzati analize različitih mogućih oblika standarda za emisije CO2 s ciljem pripreme zakonodavnog prijedloga tijekom mandata ove Komisije.
 Konačno, ovim će se prijedlogom olakšati razvoj metodologije za različite naknade za uporabu infrastrukture za nova teška vozila u skladu s njihovim emisijama CO2, čime se podupire provedba revizije Direktive o eurovinjeti.
 •Usklađenost s drugim politikama Unije
 Ovaj je prijedlog usklađen s obvezom koju je EU preuzeo u Okviru za klimatsku i energetsku politiku do 2030.: smanjivanje domaćih emisija za najmanje 40 % do 2030. u odnosu na razine emisija iz 1990. Kao dio provedbe ove obveze u srpnju 2016. Komisija je predložila Uredbu o obvezujućem godišnjem smanjenju emisija stakleničkih plinova u državama članicama od 2012. do 2030. (Uredba o raspodjeli tereta) za sektore koji nisu uključeni u sustav trgovanja emisijama (tj. promet, zgradarstvo, poljoprivreda i otpad).
 Ovaj je prijedlog u skladu i s prijedlogom Komisije iz 2016. za reviziju Direktive o energetskoj učinkovitosti, kojim se utvrđuje obvezujući cilj poboljšanja energetske učinkovitosti na razini EU-a od 30 % u usporedbi s nepromijenjenim stanjem.
 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST
 •Pravna osnova
 Člancima od 191. do 193. Ugovora u funkcioniraju Europske unije utvrđuju se i određuju nadležnosti EU-a u području klimatskih promjena. Pravna je osnova ovog Prijedloga članak 192. UFEU-a.
 •Supsidijarnost
 Djelovanje EU-a je opravdano s obzirom na prekogranični utjecaj klimatskih promjena i potrebu zaštite zajedničkih tržišta goriva, vozila i prometnih usluga.
 Nadalje, čest je slučaj da su nova teška vozila registrirana u jednoj državi članici proizvedena u drugoj državi članici. Praćenje na nacionalnoj razini umjesto na razini EU-a stoga bi zahtijevalo opsežnu suradnju država članica, a zbog razlika u zakonodavstvu i političkim praksama homogenost podataka koji bi iz njega proizašli ne bi bila zajamčena. Bilo bi teško postići usporedivost i potpunost podataka, a posljedice bi bile rascjepkanost tržišta EU-a i gubitak tržišne transparentnosti.
 Zbog nepostojanja zajedničke baze podataka koja bi sadržavala podatke o praćenju od strane svih država članica kupci vozila i tvorci politika na razini EU-a posebno bi imali poteškoća u upotrebi podataka.
 Čini se da bi najjednostavniji pristup bio zajednički plan praćenja na razini EU-a. Takav je pristup, djelovanjem na razini EU-a, već prisutan kad je riječ o osobnim automobilima i kombi vozilima.
 •Proporcionalnost
 Budući da je prijedlog potreban i od njega ima moguće ekonomske koristi, ispunjava zahtjeve u pogledu proporcionalnosti: na razini cijelog EU-a potrebni napori su minimalni, a troškovi gotovo zanemarivi u usporedbi s mogućim koristima koje bi svi dionici imali od tržišne transparentnosti i dostupnosti podataka o emisijama CO2 iz teških vozila i njihovoj potrošnji goriva.
 •Odabir instrumenta
 Kako bi se postigla ujednačena primjena predloženih pravila širom EU-a i dobio homogeni i usporedivi skup podataka, čime bi se jamčila ravnopravnost proizvođača teških vozila i njihovih korisnika, prikladno je upotrijebiti uredbu, jer je ona izravno primjenjiva i obvezujuća za države članice.
 3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINKA
 •Ex post evaluacija/provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva
 Nije provedena nikakva evaluacija jer ovo pitanje prije nije bilo regulirano.
 •Savjetovanja s dionicima
 Komisija je organizirala sastanak s dionicima kako bi dobila povratne informacije u pogledu početne procjene učinka i iznijela procjenu administrativnih troškova koju je izradio vanjski konzultant. Od dionika su dobivene konstruktivne povratne informacije, a procjena troškova nije osporena.
 Komisija je organizirala i internetsku javnu raspravu o pripremi zakonodavstva za praćenje emisija CO2 iz teških vozila i izvješćivanje o njima
 8
 . Zaprimljen je 121 odgovor od dionika iz različitih područja. U tim su odgovorima iznesena njihova mišljenja o potrebi za djelovanjem, ciljevima, rješenjima i predviđenom utjecaju.
 Stajališta dionika integrirana su u procjenu učinka, a izabrano rješenje je također i rješenje koje većina dionika koji su poslali svoje odgovore smatra najpoželjnijim. Sažeti prikaz savjetovanja s dionicima nalazi se u Prilogu 2. procjene učinka ovog Prijedloga.
 •Prikupljanje i primjena stručnih znanja
 Vanjski je ugovorni suradnik obavio procjenu troškova raznih opcija za praćenje i izvješćivanje (vidjeti Dodatak 10. procjene učinka). Njegova se studija u velikoj mjeri temelji na razgovorima s nacionalnim tijelima za registraciju i proizvođačima teških vozila, koji su provedeni u cilju prikupljanja njihovih mišljenja o različitim opcijama praćenja i dobivanja ciljanih ulaznih podataka koji se odnose na troškove za njihove organizacije, pri čemu su uzete u obzir sadašnje procedure i prilagodbe koje su potrebne.
 Nadalje, kad je riječ o procjeni drugih učinaka, predmetna procjena učinka oslanja se na prethodnu procjenu učinka uz Strategiju smanjenja potrošnje goriva i emisija CO2 iz 2014.
 •Procjena učinka
 Procjena učinka
 9
 uz ovaj prijedlog pripremljena je i razvijena u skladu s primjenjivim smjernicama za bolju regulativu, a Odbor za nadzor regulative dao je pozitivno mišljenje. Poboljšanja koja je taj Odbor predložio uključena su u konačnu verziju. Time se upotpunjuje analiza koja je izvršena u procjeni utjecaja iz 2014. uz Strategiju za teška vozila.
 U procjeni učinka razmatrale su se opcije za praćenje emisija CO2 iz svih novih teških vozila koja se stavljaju na tržište EU-a i koja su podložna postupku certificiranja u okviru homologacije te za izvješćivanje o tim emisijama. Podaci koje bi se trebalo pratiti i o kojima bi trebalo izvješćivati uključuju oko 80 parametara koji su relevantni za određivanje potrošnje goriva i emisije CO2 svakog vozila.
 Europska agencija za okoliš (EEA) najprikladnije je tijelo na europskoj razini za djelovanja u ime Komisije pri prikupljanju podataka, izradi nove baze podataka te analizi i provjeri kvalitete dostavljenih podataka koji su rezultat praćenja. EEA već izvršava te zadatke za dostavljene podatke o praćenju lakih vozila (vidjeti Prilog 8. procjene učinka).
 U procjeni učinka razmotrene su tri zakonodavne opcije za izvješćivanje Komisije putem EEA-e: 1) za izvješćivanje su odgovorna nacionalna tijela; 2) za izvješćivanje su odgovorni proizvođači teških vozila; i 3) za izvješćivanje su odgovorna nacionalna tijela i proizvođači.
 Prva bi opcija podrazumijevala da nacionalna tijela izvješćuju Komisiju putem EEA-e o rezultatima praćenja zajedno s odgovarajućim podacima o registraciji predmetnih vozila. Pri primjeni ove opcije nije jednostavno postići potpunu digitalizaciju praćenja i izvješćivanja jer većina nacionalnih tijela za registraciju za registraciju teških vozila još upotrebljava dokumente u papirnatom obliku. Rezultat toga je da prilagodba na potpuno digitaliziran protok podataka praćenja može biti složena i skupa.
 Druga bi opcija značila da su proizvođači vozila odgovorni za dostavu podataka o praćenju Komisiji putem EEA za svako novo vozilo. U takvom bi se slučaju podaci o praćenju temeljili na podacima o prodaji koji su na raspolaganju proizvođačima vozila i ne bi se dostavljalo podatke o registraciji. Rezultat toga bio bi da se dostavljeni podaci o emisijama ne bi mogli pripisati određenoj državi članici. Državama članicama na taj bi se način otežalo osmišljavanje djelotvornih nacionalnih politika za povećavanje udjela učinkovitijih teških vozila.
 Treća opcija ima elemente obje prethodne. Imenovana nacionalna tijela – a većina njih bi vjerojatno bila nacionalna tijela za registraciju – svake bi godine izvješćivala Komisiju putem EEA-e o registracijskim podacima novoregistriranih vozila, prije svega o identifikacijskim brojevima vozila (VIN). Proizvođači vozila bi Komisiji, putem EEA-e, dostavljali podatke o praćenju tih vozila. Na temelju VIN-ova EEA bi uparila ta dva skupa podataka kako bi dobila podatke o praćenju na razini države članice. Na taj način osigurala bi se potpuna digitalizacija protoka podataka jer bi proizvođači bili zaduženi za dostavljanje podataka o praćenju, a oni te podatke već imaju u digitalnom formatu jer su im potrebni za svrhe certificiranja.
 Treća opcija smatra se najpoželjnijom. Najučinkovitija je, posebno stoga što se njome osigurava digitalni protok podataka i osigurava podatke na nacionalnoj razini i razini EU-a, a administrativni troškovi njezine provedbe nisu veliki.
 Vjerojatno je da će se na taj način potaknuti inovacije i tržišno natjecanje u proizvodnji energetski učinkovitijih vozila. Očekuje se da će energetski učinkovitiji teretni prijevoz imati učinke, barem djelomično, na većinu sektora gospodarstva EU-a: zbog manjih operativnih troškova prijevoza smanjile bi se cijene prijevoza, čime bi se smanjili troškovi drugih sektora, od čega bi u konačnici imali koristi potrošači u EU-u.
 Srednjoročno i dugoročno očekuje se povoljan učinak na konkurentnost te korist na međunarodnom planu, uključujući i za proizvođače teških vozila, s obzirom na međunarodni kontekst u kojem su na drugim glavnim tržištima (poput SAD-a, Japana, Kanade i Kine) već utvrđeni propisi kojima se zahtijevaju poboljšanja učinkovitosti potrošnje goriva teških vozila.
 Očekuje se da bi srednjoročno i dugoročno bilo koristi za zapošljavanje. Postupno poboljšavanje učinkovitosti novih vozila trebalo bi za rezultat imati i smanjenje emisija CO2. Kad je riječ o ostalim emisijama, očekuju se smanjenja, ali neznatna. Jedini su ekonomski troškovi administrativni troškovi. Očekuje se da će i oni biti neznatni – procjenjuje se da će iznositi oko jedan euro po vozilu.
 •Primjerenost propisa i pojednostavljivanje
 Za mala i srednja poduzeća nema obveza izravnog izvješćivanja. Očekuje se da će prijevoznici – a većina njih su mala i srednja poduzeća – imati koristi od veće tržišne transparentnosti. Zbog toga će moći donositi odluke o kupnji na temelju kvalitetnijih informacija, birajući energetski najučinkovitija vozila, te će im uštede goriva omogućiti smanjenje operativnih troškova i povećanje konkurentnosti.
 Predloženom Uredbom predviđa se e-izvješćivanje i očekuje se da će se na taj način smanjiti administrativno opterećenje za proizvođače teških vozila, nacionalna tijela i Komisiju/EEA-u.
 •Temeljna prava
 Prijedlogom se ne utječe na zaštitu temeljnih prava.
 4.UTJECAJ NA PRORAČUN
 Utjecaj na proračun zbog provedbe predložene Uredbe vrlo je ograničen (vidjeti pojedinosti u priloženom Zakonodavnom financijskom izvještaju). Unutar je ukupne gornje granice višegodišnjeg financijskog okvira za 2014. do 2020. za naslov 2., dok bi za EEA-u bilo potrebno malo reprogramiranje za godine 2019. i 2020.
 5.OSTALI ELEMENTI
 •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja
 Komisija sastavlja godišnje izvješće na temelju informacija koje dostavljaju države članice i proizvođači teških vozila. Tim izvješćem Komisije osigurat će se pomno praćenje provedbe Uredbe.
 •Detaljno obrazloženje pojedinih odredbi prijedloga
 Članak 1. – Predmet
 U ovom se članku objašnjavaju ključne mjere iz Uredbe, i to praćenje emisija CO2 i potrošnje goriva teških vozila – kamiona i autobusa – te izvješćivanje o ta dva parametra.
 Članak 2. – Područje primjene
 Ovim se člankom definira područje primjene Uredbe i specificiraju kategorije vozila za koje treba pratiti podatke o registraciji, tehničke podatke i, ako su dostupni, podatke o emisijama CO2 i potrošnji goriva, te izvješćivati o njima.
 Članak 3. – Definicije
 Uredba je blisko povezana sa zakonodavstvom o homologaciji i u njoj se koristi ista terminologija. Kako bi se osigurala usklađenost različitih pravnih instrumenata, jasno je navedeno da se termini iz ove Uredbe tumače onako kako su definirani u zakonodavstvu o homologaciji.
 Članak 4. – Praćenje i izvješćivanje od strane država članica
 Ovim se člankom utvrđuju temeljne obveze država članica kad je riječ o rasporedu praćenja i izvješćivanja, imenovanju nadležnih tijela i podacima koje treba pratiti. To uključuje nova teška vozila i nove prikolice koji su prvi put registrirani u Uniji ili su registrirani izvan Unije manje od tri mjeseca prije registracije u Uniji.
 Kad je riječ o nadležnim tijelima, razjašnjeno je da tijela koja su već odgovorna za praćenje podataka o lakim vozilima i izvješćivanje o njima trebaju biti odgovorna i za praćenje teških vozila.
 Prilozi I. i II. dopunjuju ovu odredbu i u njima se točno određuju parametri koje se treba pratiti te administrativni koraci postupka praćenja i izvješćivanja.
 Članak 5. – Praćenje i izvješćivanje od strane proizvođača
 Ovim se člankom utvrđuju temeljne obveze proizvođača kad je riječ o rasporedu praćenja i izvješćivanja, imenovanju točaka za kontakt te podacima koje treba pratiti.
 Prilozi I. i II. dopunjuju ovu odredbu i u njima se točno određuju parametri koje se treba pratiti te administrativni koraci postupka praćenja i izvješćivanja.
 Članak 6 – Centralni registar za podatke o teškim vozilima
 Podaci poslani Komisiji čuvaju se u javno dostupnom registru. Registar će u ime Komisije održavati EEA na temelju iskustava koje EEA ima u održavanju registra podataka za laka vozila.
 Iako će većina podataka biti javno dostupna, zbog potrebe za zaštitom privatnih podataka određeni se podaci neće otkrivati (identifikacijski brojevi vozila), a zbog potrebe zaštite tržišnog natjecanja neće se otkrivati ni imena proizvođača sastavnih dijelova.
 Članak 7. – Kvaliteta podataka
 Za postizanje ciljeva ove Uredbe nužni su visokokvalitetni podaci. Stoga je važno naglasiti da su subjekti koji izvješćuju odgovorni za kvalitetu i ispravnost svojih poslanih podataka. Nadalje, Komisija ima mogućnost i sama provjeriti kvalitetu podataka i ispraviti ih ako poslani podaci sadržavaju pogreške.
 Članak 8. – Izvješćivanje
 Podaci dostavljeni Komisiji putem EEA-e trebali bi služiti za izradu godišnje analize trendova emisija CO2, kao i stanja voznog parka teških vozila i njihovih proizvođača u EU-u. Tu godišnju analizu provodi Komisija uz pomoć EEA-e, i ona će biti važan izvor podataka za šire godišnje izvješće o napretku koje je obvezno u skladu s predloženom Uredbom o upravljanju energetskom unijom, u kontekstu Stanja energetske unije. Ta će analiza biti važan izvor podataka i za moguće daljnje političke mjere. Analizom će se povećati transparentnost u pogledu tehničkih konfiguracija i učinka ukupnog voznog parka vozila u EU-u i pojedinih vozila kad je riječ o emisijama CO2 i potrošnji goriva.
 Članci 9 i 10. – Provedbene mjere i delegiranje ovlasti
 Ovim se člancima Komisiji daju ovlasti da donosi provedbene mjere i delegiranim aktima mijenja nesuštinske elemente Priloga I. i II. Provedbenim mjerama će se dopunjavati članak 7. tako što se na njihovu temelju Komisiji omogućuje definiranje detaljnih odredbi i postupaka za provjeravanje i ispravljanje dostavljenih podataka. Komisiji delegirane ovlasti uključuju prilagođavanje i ažuriranje parametara podataka koji se prate, kao i različitih koraka u postupku praćenja iz Priloga I. i II.
 Članci 11. i 12. – Postupak odbora i izvršavanje delegiranja
 Ovi članci sadržavaju standardne odredbe koje se odnose na postupak u odborima pri donošenju provedbenih akata i izvršavanju delegiranih ovlasti iz članka 9. stavaka 2. i 3.
 2017/0111 (COD)
 Prijedlog
 UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
 o praćenju emisija CO2 i potrošnje goriva novih teških vozila i o izvješćivanju o ta dva parametra
 (Tekst značajan za EGP)
 EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 192. stavak 1.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
 uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora
 10
 ,
 uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija
 11
 ,
 u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,
 budući da:
 (1)Obvezujući cilj domaćeg smanjenja emisija stakleničkih plinova u cjelokupnom gospodarstvu do 2030. za najmanje 40 % u odnosu na 1990. poduprlo je Europsko vijeće u zaključcima od 23. i 24. listopada 2014. o okviru klimatske i energetske politike za 2030., što je ponovno potvrđeno na sastanku u ožujku 2016.
 (2)Zaključcima Europskog vijeća iz listopada 2014. predviđeno je da bi Unija taj cilj trebala ostvariti zajednički na troškovno najučinkovitiji način, pri čemu bi smanjenja do 2030. u odnosu na 2005. u sektorima u sustavu trgovanja emisijama (ETS) iznosila 43 %, a u sektorima izvan njega 30 %. Sve bi države članice trebale sudjelovati u tom naporu i svi bi sektori gospodarstva trebali pridonijeti postizanju tih smanjenja emisija, uključujući prijevoz.
 (3)U Komisijinoj Europskoj strategiji za mobilnost s niskom razinom emisije
 12
 iz 2016. utvrđuje se cilj smanjenja emisija iz prijevoza od najmanje 60 % do 2050. u usporedbi s razinama iz 1990.
 (4)Emisije stakleničkih plinova iz kamiona i autobusa, tj. teških vozila, trenutačno predstavljaju oko četvrtine emisija cestovnog prometa u Uniji, a očekuje se da će se i dalje povećavati do 2030. Kako bi se doprinijelo potrebnom smanjivanju emisija u sektoru prometa, potrebno je uvesti djelotvorne mjere za ograničavanje emisija iz teških vozila.
 (5)Komisija je u svojoj Komunikaciji o strategiji za smanjivanje potrošnje goriva i emisija CO2 teških vozila
 13
 navela da je preduvjet za uvođenje takvih mjera regulirani postupak za određivanje emisija CO2 i potrošnje goriva.
 (6)U Uredbi (EZ) br. 595/2009 Europskog parlamenta i Vijeća
 14
 predviđen je okvir za utvrđivanje takvog reguliranog postupka. Mjerenjima će se dobiti robusni i usporedivi podaci o emisijama CO2 i potrošnji goriva pojedinačnih vozila za znatan dio voznog parka teških vozila u Uniji. Kupac pojedinačnog vozila i njegova država članica registracije imat će pristup tim podacima, čime će se djelomično riješiti pitanje neraspoloživosti podataka.
 (7)Podaci o svojstvima vozila kad je riječ o emisijama CO2 i potrošnji goriva trebali bi biti javno dostupni kako bi se svim korisnicima vozila omogućilo donošenje odluka koje se temelje na kvalitetnim informacijama. Svi proizvođači vozila moći će usporediti karakteristike svojih vozila s onima drugih proizvođača. Time će se poticati inovacije i posljedično povećati konkurentnost. Te će informacije biti solidan temelj tvorcima politika na razini Unije i država članica kako bi mogli razvijati politike za promicanje veće upotrebe energetski učinkovitih vozila. Stoga je uputno da se prate vrijednosti emisije CO2 i potrošnje goriva svih novih teških vozila utvrđene u skladu s Uredbom Komisije (EU) [.../...]
 15
 [Opoce to include correct reference] te da se o njima izvješćuje Komisija i da se ti podaci stavljaju na raspolaganje javnosti.
 (8)Kako bi se dobilo potpune podatke o karakteristikama svih teških vozila u Uniji, trendovima i potencijalnom utjecaju na emisije CO2, uputno je pratiti podatke o registraciji svih novih teških vozila i svih novih prikolica, uključujući podatke o pogonskim motorima i relevantnoj nadogradnji te izvješćivati o njima.
 (9)Podaci o emisijama CO2 i potrošnji goriva bit će dostupni za dio novih teških vozila koja su registrirana [2019.]. Od tog datuma nadalje nadležna tijela država članica bi bila obvezna dostavljati podatke o novim registracijama, a proizvođači bi bili obvezni dostavljati tehničke podatke koji se odnose na ta vozila.
 (10)Tehnički podaci koji su neophodni za određivanje emisija CO2 i potrošnje goriva vozila trebali bi biti javno dostupni kako bi se povećala transparentnost kad je riječ o specifikacijama vozila i povezanim karakteristikama te kako bi se poticalo tržišno natjecanje među proizvođačima. Samo se podaci koji su osjetljivi zbog razloga zaštite osobnih podataka i poštenog tržišnog natjecanja ne bi trebali objavljivati. Međutim, jasno je da je u interesu javnosti da tehnički podaci koji su ključni za utvrđivanje karakteristika vozila budu dostupni. Na takve se podatke stoga izuzeće od obveze javnog pristupa ne bi trebalo odnositi.
 (11)Važno je osigurati da podaci koje se prati i o kojima se izvješćuje budu potpuni i pouzdani. Komisija bi stoga trebala moći provjeriti i po potrebi ispraviti konačne podatke. Stoga bi u zahtjevima za praćenje trebalo propisati parametre pomoću kojih se podaci mogu na odgovarajući način pratiti i provjeravati.
 (12)Na temelju iskustva stečenog praćenjem emisija CO2 i izvješćivanjem o njima na temelju Uredbe (EZ) br. 443/2009 Europskog parlamenta i Vijeća
 16
 za nove osobne automobile i Uredbe (EU) br. 510/2011 Europskog parlamenta i Vijeća
 17
 za nova laka gospodarska vozila, uputno je Europskoj agenciji za okoliš povjeriti odgovornost za razmjenu podataka s nadležnim tijelima država članica i proizvođačima te za upravljanje konačnom bazom podataka u ime Komisije. Također je uputno uskladiti procedure za praćenje i izvješćivanje za teška vozila s već postojećim procedurama za laka vozila koliko god je moguće.
 (13)Kako bi se osiguralo jedinstvene uvjete za provedbu odredbi ove Uredbe u pogledu provjeravanja i ispravljanja podataka koji se prate, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti. Te bi se ovlasti trebale izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća
 18
 .
 (14)Kako bi se osiguralo da zahtjevi koji se odnose na podatke i postupke njihovog praćenja i izvješćivanja o njima ostanu relevantni za procjenjivanje doprinosa teških vozila emisijama CO2 te kako bi se osigurala dostupnost podataka o novim i naprednim tehnologijama za smanjivanje emisije CO2, ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije trebalo bi delegirati Komisiji u pitanjima izmjena zahtjeva koji se odnose na podatke i postupak praćenja i izvješćivanja iznesen u prilozima. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće moraju primati sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci moraju sustavno imati pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.
 (15)Budući da države članice ne mogu ispuniti ciljeve ove Uredbe, tj. praćenje emisija CO2 i potrošnje goriva novih teških vozila u Uniji i izvješćivanje o ta dva parametra i da je te ciljeve zbog opsega i učinaka predloženih mjera lakše ispuniti na razini Unije, Unija može donositi mjere u skladu s načelom supsidijarnosti kako je utvrđeno u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tog cilja,
 DONIJELI SU OVU UREDBU:
 Članak 1.
 Predmet
 Ovom se Uredbom utvrđuju zahtjevi za praćenje emisija CO2 i potrošnje goriva novih teških vozila u Europskoj uniji i za izvješćivanje o ta dva parametra.
 Članak 2.
 Područje primjene
 Ova se Uredba odnosi na obvezu država članica i proizvođača teških vozila u pogledu praćenja podataka o novim vozilima i izvješćivanja o njima.
 Primjenjuje se na sljedeće kategorije vozila:
 (a)teška vozila kategorija M1, M2, N1 i N2 referentne mase od preko 2610 kg koja nisu obuhvaćena Uredbom (EZ) br. 715/2007 Europskog parlamenta i Vijeća
 19
 i sva vozila kategorija M3 i N3;
 (b)
 vozila kategorija O3 i O4.
 Članak 3.
 Definicije
 Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se definicije iz Direktive 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
 20
 i Uredbe (EZ) br. 595/2009 Europskog parlamenta i Vijeća.
 Članak 4.
 Praćenje i izvješćivanje od strane država članica
 1.Počevši od [2020.], svake godine do 28. veljače nadležna tijela država članica moraju prikupiti podatke iz dijela A Priloga I. za nova vozila registrirana po prvi put u Uniji za prethodnu kalendarsku godinu. Podaci koji se odnose na nova vozila koja su prethodno bila registrirana izvan Unije ne prate se niti se o njima izvješćuje, osim ako je ta registracija obavljena manje od tri mjeseca prije registracije u Uniji. Ti se podaci dostavljaju Komisiji u skladu s postupkom praćenja iz Priloga II.
 2.Nadležna tijela koja su odgovorna za prikupljanje podataka i njihovo dostavljanje u skladu s ovom Uredbom su tijela koja su imenovale države članice u skladu s člankom 8. stavkom 7. Uredbe (EZ) br. 443/2009.
 Članak 5.
 Praćenje i izvješćivanje od strane proizvođača
 1.Počevši od [2020.], svake godine do 28. veljače proizvođači teških vozila moraju prikupiti podatke iz dijela B Priloga I. za nova vozila proizvedena u prethodnoj kalendarskoj godini.
 Pod datumom proizvodnje podrazumijeva se datum potpisivanja certifikata o sukladnosti ili, ako je primjenjivo, datum potpisivanja pojedinačne homologacije.
 2.Proizvođači moraju imenovati točku za kontakt za svrhe izvješćivanja o podacima u skladu s ovom Uredbom.
 Članak 6.
 Centralni registar za podatke o teškim vozilima
 1.Komisija vodi centralni registar za podatke o kojima se izvješćuje u skladu s člancima 4. i 5. Taj je registar javno dostupan uz iznimku zapisa 1, 24, 25, 32, 33, 39 i 40 navedenih u dijelu B Priloga I.
 2.Registrom u ime Komisije upravlja Europska agencija za okoliš (EEA).
 Članak 7.
 Kvaliteta podataka
 1.Nadležna tijela i proizvođači odgovorni su za ispravnost i kvalitetu podataka koje dostavljaju u skladu s člancima 4. i 5. O svim primijećenim pogreškama u dostavljenim podacima oni bez odlaganja izvješćuju Komisiju.
 2.Komisija može sama provjeriti kvalitetu dostavljenih podataka u skladu s člancima 4. i 5.
 3.Ako Komisija zaprimi obavijest o pogreškama u podacima ili utvrdi, na temelju vlastite provjere, nepodudarnosti u skupu podataka, ona, prema potrebi, poduzima potrebne mjere za ispravljanje podataka koji su objavljeni u centralnom registru iz članka 6.
 Članak 8.
 Izvješće
 1.Komisija u okviru svojeg godišnjeg izvješća iz [članka 29. predložene Uredbe o upravljanju energetskom Unijom] objavljuje svoju analizu podataka koje su države članice i proizvođači poslali za prethodnu kalendarsku godinu.
 2.U toj analizi mora navesti barem prosječnu potrošnju goriva i emisije CO2 ukupnog voznog parka teških vozila u Uniji i voznog parka teških vozila svakog proizvođača. Komisija također mora, ako su dostupni, uzeti u obzir podatke o uvođenju novih i naprednih tehnologija za smanjivanje emisija CO2.
 3.
 Komisija tu analizu priprema uz pomoć EEA-e.
 Članak 9.
 Dodjela provedbenih ovlasti
 Komisija može provedbenim aktima odrediti mjere za provjeru i ispravljanje podataka iz stavaka 2. i 3. članka 7. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 11.
 Članak 10.
 Delegiranje ovlasti
 1.Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 12. kako bi izmijenila Prilog I. za svrhe ažuriranja ili prilagođavanja zahtjeva u pogledu podataka koji su u njemu određeni ako to smatra potrebnim, a kako bi se osigurala detaljna analiza u skladu s člankom 8.
 2.Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 12. s ciljem izmjene Priloga II. za svrhe prilagođavanja postupka praćenja i izvješćivanja koji je u njemu iznesen kako bi se uzelo u obzir iskustvo stečeno provedbom ove Uredbe.
 Članak 11.
 Postupak odbora
 1.Komisiji pomaže Odbor za klimatske promjene osnovan na temelju članka 9. Odluke br. 280/2004/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
 21
 . Navedeni Odbor je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011.
 2.Pri upućivanju na ovaj stavak primjenjuje se članak 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.
 Članak 12.
 Izvršavanje delegiranih ovlasti
 1.Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.
 2.Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 10. dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme počevši od [datum stupanja na snagu ove Uredbe].
 3.Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 10. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u toj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.
 4.
 Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.
 5.Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.
 6.Delegirani akt donesen na temelju članka 10. stupa na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.
 Članak 13.
 Stupanje na snagu
 Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
 Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
 Sastavljeno u Bruxellesu
 Za Europski parlament
 Za Vijeće
 Predsjednik
 Predsjednik
 Zakonodavni financijski izvještaj „Agencija”
 Europska agencija za okoliš (EEA)
 1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 1.1.Naslov prijedloga/inicijative
 1.2.Odgovarajuća područja politike u strukturi ABM/ABB
 1.3.Vrsta prijedloga/inicijative
 1.4.Cilj/ciljevi
 1.5.Osnova prijedloga/inicijative
 1.6.Trajanje i financijski utjecaj
 1.7.Predviđene metode upravljanja
 2.MJERE UPRAVLJANJA
 2.1.Pravila u pogledu praćenja i izvješćivanja
 2.2.Sustav upravljanja i kontrole
 2.3.Mjere za sprječavanje prijevara i nepravilnosti
 3.PROCIJENJENI FINANCIJSKI UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 3.1.Naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija rashoda na koje se prijedlog/inicijativa odnosi
 3.2.Procijenjeni utjecaj na rashode
 3.2.1.Sažetak procijenjenog utjecaja na rashode
 3.2.2.Procijenjeni utjecaj na odobrena sredstva [tijela]
 3.2.3.Procijenjeni utjecaj na ljudske resurse [tijela]
 3.2.4.Usklađenost s tekućim višegodišnjim financijskim okvirom
 3.2.5.Doprinos trećih strana
 3.3.Procijenjeni utjecaj na prihode
 ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
 1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 1.1.Naslov prijedloga/inicijative
 Uredba Europskog parlamenta i Vijeća o praćenju emisija CO2 i potrošnje goriva novih teških vozila i o izvješćivanju o ta dva parametra
 1.2.Odgovarajuća područja politike u strukturi ABM/ABB
 22
 34: Klimatska politika
 1.3.Vrsta prijedloga/inicijative
 ☑ Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje
 ◻ Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje nakon pilot-projekta / pripremnog djelovanja
 23
 ◻ Prijedlog/inicijativa odnosi se na produženje postojećeg djelovanja
 ◻ Prijedlog/inicijativa odnosi se na djelovanje koje je preusmjereno na novo djelovanje
 1.4.Cilj/ciljevi
 1.4.1.Višegodišnji strateški ciljevi Komisije na koje se odnosi prijedlog/inicijativa
 Prijedlog predstavlja ključnu zakonodavnu mjeru prvog paketa o mobilnosti koji se treba donijeti u svibnju 2017. Njime se pridonosi provođenju Komisijine Europske strategije za mobilnost s niskom razinom emisije
 24
 koja je donesena 2016. i povezanom akcijskom planu
 25
 za poboljšavanje ekonomičnosti i smanjenje emisija teških vozila, tj. kamiona i autobusa.
 Prijedlog je dio provedbenih mjera koje su najavljene u Komunikaciji Komisije iz 2014. Strategija smanjenja potrošnje goriva i emisija CO2 kod teških teretnih vozila
 26
 radi utvrđivanja postupka za certifikaciju emisija CO2 iz teških vozila te njihova praćenje i izvješćivanja o njima za sva nova vozila koja se stavljaju na tržište EU-a.
 Ovom će se mjerom predvidjeti ključni alat za provedbu budućih standarda emisije CO2 teških vozila koje se Komisija obvezala predložiti u 2018.
 Prijedlogom se pridonosi ostvarivanju preuzete obveze EU-a koja se odnosi na postizanje smanjenja domaćih emisija za 40 % do 2030. u usporedbi s razinom iz 1990.
 1.4.2.Posebni cilj/ciljevi i odgovarajuće aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB
 Posebni cilj br. 3.
 Daljnja dekarbonizacija prometnog sektora u EU-u razvojem i provedbom usklađenih politika (u suradnji s drugim glavnim upravama poput Glavne uprave MOVE, GROW,...)
 Odgovarajuće aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB
 ABB aktivnost 34 02 – Klimatska politika na razini Unije i na međunarodnoj razini
 ABB aktivnost 07 02 – Politika zaštite okoliša na razini Unije i na međunarodnoj razini (proračunski članak 07 02 06 Europska agencija za okoliš).
 1.4.3.Očekivani rezultati i učinak
 Navesti učinke koje bi prijedlog/inicijativa trebao/trebala imati na ciljane korisnike/skupine.
 Prijedlogom će se utvrditi sustav za praćenje emisija CO2 i potrošnje goriva novih teških vozila koja se stavljaju na tržište EU-a te za izvješćivanje o ta dva parametra.
 Prijedlogom će se pridonijeti transparentnosti tržišta teških vozila, čime će se poticati tržišno natjecanje proizvođača teških vozila i prijevoznika. Time će se nadalje poticati inovacije na razini proizvođača sastavnih dijelova i vozila usmjerene na proizvodnju energetski učinkovitijih vozila na tržištu EU-a.
 Očekuje se da, ako praćenje i izvješćivanje dovede do dodatnog postepenog poboljšanja energetske učinkovitosti voznog parka teških vozila u EU-a od 1 %, to će značiti smanjenje emisija CO2 od oko 2,1 Mt.
 1.4.4.Pokazatelji rezultata i utjecaj
 Navesti pokazatelje koji omogućuju praćenje provedbe prijedloga/inicijative.
 Pokazatelj br. 1: Prosječne godišnje emisije CO2 i potrošnja goriva po klasi vozila, proizvođaču i državi članici za nova teška vozila registrirana u EU-u unutar područja primjene zakonodavstva o certifikaciji.
 Pokazatelj br. 2: Usporedba prosječnih godišnjih emisija CO2 i potrošnje goriva vozila iste klase tijekom godina.
 Pokazatelj br. 3: Godišnji pregled tehnologija za uštedu goriva ugrađenih u nova vozila i razina rasprostranjenost tih tehnologija.
 1.5.Osnova prijedloga/inicijative
 1.5.1.Zahtjevi koje je potrebno kratkoročno ili dugoročno ispuniti
 Države članice i proizvođači novoregistriranih teških vozila u EU-u bi trebali prikupljati podatke o praćenju emisija CO2 te o njima izvješćivati Komisiju putem registra podataka Europske agencije za okoliš.
 Europska agencija za okoliš prikupljala bi podatke i njima upravljala. Novi skupovi podataka bili bi dostupni javnosti svake godine. Komisija bi objavljivala godišnja izvješća o praćenju.
 1.5.2.Dodana vrijednost sudjelovanja EU-a
 Tržišta za nova teška vozila i usluge prijevoza funkcioniraju širom EU-a i sastavni su dijelovi jedinstvenog tržišta. Nedostatak transparentnosti u pogledu potrošnje goriva i emisija CO2 novih teških vozila još nije riješen ni u jednoj državi članici i problem je cijelog EU-a. Nadalje, emisije CO2 teških vozila obuhvaćene su ciljevima EU-a u pogledu smanjivanja emisija stakleničkih plinova.
 U odsutnosti zakonodavstva o praćenju i izvješćivanju na razini EU-a nacionalna tijela mogu uvesti različite pristupe za praćenje i izvješćivanje, što vodi do rascjepkanog i neusklađenog prikupljanja takvih podataka širom EU-a. To bi uzrokovalo veliko administrativno opterećenje za proizvođače teških vozila koji bi tada trebali poštovati različite načine izvješćivanja. Međutim, tijekom javnog savjetovanja provedenog u okviru pripreme prijedloga pokazalo se da nacionalna tijela radije ne bi uopće poduzimala nikakve mjere.
 Sustav na razini EU-a za praćenje emisija CO2 i potrošnje goriva i za izvješćivanje o ta dva parametra za teška vozila omogućit će da kupci teških vozila i tvorci politika imaju pristup informacijama o primjeni i raširenosti naprednih tehnologija za uštedu goriva.
 Uz to, klimatske promjene su problem s prekograničnim utjecajem, a uz to je nadležnost podijeljena između EU-a i država članica. Stoga je potrebna koordinacija klimatske politike na europskoj razini, a djelovanje EU-a opravdano je na temelju supsidijarnosti.
 1.5.3.Saznanja iz prijašnjih sličnih iskustava
 Obvezni sustav praćenja emisija CO2 i izvješćivanja o njima na razini EU-a
 27
 već je uspostavljen za automobile i kombije. Taj se sustav pokazao vrlo korisnim jer je njime osigurana veća transparentnost na tržištu novih putničkih automobila i lakih gospodarskih vozila u EU-u. Skup podataka koji EEA objavljuje svake godine u širokoj je upotrebi za uspoređivanje emisija CO2 lakih vozila u EU-u. Njime je također uspostavljen temelj za utvrđivanje standardnih vrijednosti emisija CO2 za automobile i kombi-vozila i za godišnje ocjenjivanje ispunjavanja zahtjeva od strane proizvođača.
 Predloženi sustav praćenja i izvješćivanja za teška vozila u velikoj se mjeri oslanja na saznanja dobivena sustavom praćenja i izvješćivanja za laka gospodarska vozila na razini EU-a. Za laka gospodarska vozila predloženom Uredbom predviđa se sustav praćenja koji se temelji na identifikacijskom broju vozila (VIN), a države članice i proizvođači bi sudjelovali u dostavi podataka kako bi administrativno opterećenje bilo minimalno. Kao što je slučaj sa sustavom praćenja i izvješćivanja za automobile i kombi-vozila, podaci bi se slali u registar podataka Europske agencije za okoliš. Nadalje, s obzirom na iskustvo Europske agencije za okoliš u praćenju emisija CO2, Europska agencija za okoliš pomagala bi i Komisiji u upravljanju sustavom za praćenje emisija na razini EU-a za teška vozila.
 1.5.4.Usklađenost i moguća sinergija s drugim odgovarajućim instrumentima
 Prijedlog je usklađen s predloženom Uredbom Komisije [...] o provedbi Uredbe (EU) br. 595/2009 u pogledu certifikacije emisija CO2 i potrošnje goriva teških vozila i o izmjeni Direktive 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća.
 1.6.Trajanje i financijski utjecaj
 ◻ Prijedlog/inicijativa ograničenog trajanja
 –◻
 Prijedlog/inicijativa na snazi od [DD/MM]YYYY do [DD/MM]YYYY
 –◻
 Financijski utjecaj od YYYY do YYYY
 ☑ Prijedlog/inicijativa neograničenog trajanja
 –Provedba s početnim razdobljem od 2018. (bez financijskog utjecaja), neograničenog trajanja,
 –nakon čega slijedi potpuna provedba.
 1.7.Predviđene metode upravljanja
 ☑ Izravno upravljanje Komisije
 –☑ putem njezinih službi, uključujući njezino osoblje u delegacijama Unije,
 –
 putem izvršnih agencija
 ◻ Podijeljeno upravljanje s državama članicama
 ☑ Neizravno upravljanje delegiranjem zadaća proračunske provedbe:
 –◻ trećim zemljama ili tijelima koja su one imenovale,
 –◻ međunarodnim organizacijama i njihovim agencijama (navesti),
 –◻ EIB-u i Europskom investicijskom fondu,
 –☑ tijelima na koja se upućuje u člancima 208. i 209. Financijske uredbe,
 –◻ tijelima javnog prava,
 –◻ tijelima uređenima privatnim pravom koja pružaju javne usluge u mjeri u kojoj daju odgovarajuća financijska jamstva,
 –◻ tijelima uređenima privatnim pravom države članice kojima je povjerena provedba javno-privatnog partnerstva i koja daju odgovarajuća financijska jamstva,
 –◻ osobama kojima je povjerena provedba određenih aktivnosti u ZVSP-u u skladu s glavom V. UEU-a i koje su navedene u odgovarajućem temeljnom aktu.
 –Ako je označeno više načina upravljanja, pojedinosti navesti u odjeljku „Napomene”.
 Napomene
 Za provedbu zahtjeva iz predložene Uredbe o praćenju emisija CO2 i potrošnji goriva novih teških vozila i o izvješćivanju o ta dva parametra bit će potrebno sudjelovanje Europske agencije za okoliš.
 2.MJERE UPRAVLJANJA
 2.1.Pravila u pogledu praćenja i izvješćivanja
 Navesti učestalost i uvjete.
 Predloženom se Uredbom određuju podaci o kojima se treba izvješćivati i učestalost izvješćivanja za novoregistrirana teška vozila u Uniji. Podaci koji su određeni u predloženoj Uredbi trebali bi se dostavljati svake godine putem registra podataka Europske agencije za okoliš. Kako bi se pomoglo državama članicama i proizvođačima u obavljanju tog zadatka, pružat će se dodatne upute preko CIRCABC.
 2.2.Sustav upravljanja i kontrole
 2.2.1.Utvrđeni rizici
 Moguće je da države članice ili proizvođači budu kasnili u ispunjavaju svojih obveza praćenja i izvješćivanja. Predviđa se da bi države članice imenovale ista tijela koja su već odgovorna za praćenje i izvješćivanje za automobile i kombi-vozila. Ta tijela imaju iskustvo s praćenjem i izvješćivanjem te relevantnim alatima, čime se rizici smanjuju na minimum.
 Registar podataka Europske agencije za okoliš je uhodan sustav za izvješćivanje o podacima. Smatra se da su pitanja potencijalnog raspada sustava i povjerljivosti riješena na odgovarajući način.
 2.2.2.Informacije o uspostavi sustava unutarnje kontrole
 Predviđene metode kontrole iznesene su u Financijskoj uredbi i pravilima primjene.
 2.2.3.Procjena troškova i koristi od kontrola i procjena očekivane razine rizika od pogreške
 nije primjenjivo
 2.3.Mjere za sprječavanje prijevara i nepravilnosti
 Navesti postojeće ili predviđene mjere za sprječavanje i zaštitu od prijevara.
 Uz primjenu Financijske uredbe kako bi se spriječilo prijevare i nepravilnosti te uz pomoć iskustava s već dobro uhodanim sustavom za praćenje emisija CO2 i izvješćivanje o njima za nove putničke automobile i laka gospodarska vozila provodit će se kontrole kvalitete i provjere dostavljenih podataka kako bi se rješavalo eventualne propuste ili nepravilnosti.
 3.PROCIJENJENI FINANCIJSKI UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 3.1.Naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija rashoda na koje se prijedlog/inicijativa odnosi
 ·Postojeće proračunske linije
 Prema redoslijedu naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira:
 Proračunska linija
 Vrsta
 rashoda
 Doprinos
 Broj
 [Naslov..........................................]
 Dif./Nedif
 28
 .
 zemalja EFTA-e
 29
 zemalja kandidatkinja
 30
 trećih zemalja
 u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe
 2
 34 02 01: Smanjenje emisija stakleničkih plinova (ublažavanje).
 Dif.
 NE
 NE
 NE
 NE
 2
 07 02 06: Europska agencija za okoliš
 Nedif.
 DA
 DA
 DA
 NE
 ·Zatražene nove proračunske linije
 Prema redoslijedu naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira
 Proračunska linija
 Vrsta
 rashoda
 Doprinos
 Broj
 [Naslov..........................................]
 Dif./Nedif.
 zemalja EFTA-e
 zemalja kandidatkinja
 trećih zemalja
 u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe
 [...][XX GG GG GG]
 DA/NE
 DA/NE
 DA/NE
 DA/NE
 3.2.Procijenjeni utjecaj na rashode
 3.2.1.Sažetak procijenjenog utjecaja na rashode
 u milijunima EUR (do tri decimalna mjesta)
 Naslov višegodišnjeg financijskog
 okvira
 Broj
 2
 Održivi rast: Prirodni resursi
 [Tijelo]: <EEA – Europska agencija za okoliš>
 Godina
 2019.
 Godina
 2020.
 Godina
 N+2
 Godina
 N+3
 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidjeti točku 1.6.)
 UKUPNO
 2019. – 2020.
 Glava 1.: Rashodi za osoblje
 Obveze
 (1)
 0,150
 0,200
 0,350
 Plaćanja
 (2)
 0,150
 0,200
 0,350
 Glava 2.: Rashodi za infrastrukturu i poslovanje
 Obveze
 (1.a)
 Plaćanja
 (2.a)
 Glava 3.: Operativni rashodi
 Obveze
 (3.a)
 0,250
 0,175
 0,425
 Plaćanja
 (3.b)
 0,250
 0,175
 0,425
 UKUPNA odobrena sredstva
 za [tijelo] <EEA>
 Obveze
 = 1 + 1.a + 3.a
 0,400
 0,375
 0,775
 Plaćanja
 = 2 + 2.a
 + 3.b
 0,400
 0,375
 0,775
 3.2.2.Procijenjeni utjecaj na odobrena sredstva [tijela]
 –□
 Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna odobrena sredstva za poslovanje
 –☑
 Za prijedlog/inicijativu potrebna su sljedeća sredstva za poslovanje, kako se navodi u nastavku:
 Odobrena sredstva za preuzimanje obveza u milijunima EUR (do tri decimalna mjesta)
 Navesti ciljeve i rezultate
 ⇩
 Godina
 2019.
 Godina
 2020.
 Godina
 N+2
 Godina
 N+3
 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidjeti točku 1.6.)
 UKUPNO
 REZULTATI
 Tip
 31
 Prosječni trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Br.
 Trošak
 Ukupni broj
 Ukupni trošak
 POSEBNI CILJ br. 1
 32
 ...
 – Uspostavljanje platforme za izvješćivanje
 1
 0,250
 0,250
 Pomoć u osiguravanju i kontroli kvalitete – izvješćivanje država članica/proizvođača originalne opreme, komunikacija s državama i proizvođačima, upravljanje bazom podataka i njezino održavanje, korisnička podrška itd.
 1
 0,175
 0,025
 Rezultat
 Međuzbroj za posebni cilj br. 1
 1
 0,250
 1
 0,175
 0,275
 POSEBNI CILJ br. 2
 Rezultat
 Međuzbroj za posebni cilj br. 2
 UKUPNI TROŠAK
 1
 0,250
 1
 0,175
 0,275
 3.2.3.Procijenjeni utjecaj na ljudske resurse EEA-e
 3.2.3.1.Sažetak
 –◻
 Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna odobrena administrativna sredstva
 –☑
 Za prijedlog/inicijativu potrebna su sljedeća odobrena administrativna sredstva:
 u milijunima EUR (do tri decimalna mjesta)
 u milijunima EUR (do tri decimalna mjesta)
 Godina
 2019.
 Godina
 2020.
 Godina
 N+2
 Godina
 N+3
 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidjeti točku 1.6.)
 UKUPNO
 2019. + 2020.
 Dužnosnici (razred AD)
 Dužnosnici (razred AST)
 Ugovorno osoblje
 0,150
 0,200
 0,350
 Privremeno osoblje
 Upućeni nacionalni stručnjaci
 UKUPNO
 0,150
 0,200
 0,350
 Očekivani utjecaj na osoblje (dodatni ekvivalenti punog radnog vremena) – plan radnih mjesta
 Funkcijske grupe i platni razredi
 Godina 2019.
 Godina 2020.
 Godina N+2
 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidjeti točku 1.6.)
 AD16
 AD15
 AD14
 AD13
 AD12
 AD11
 AD10
 AD9
 AD8
 AD7
 AD6
 AD5
 AD ukupno
 AST11
 AST10
 AST9
 AST8
 AST7
 AST6
 AST5
 AST4
 AST3
 AST2
 AST1
 AST ukupno
 AST/SC 6
 AST/SC 5
 AST/SC 4
 AST/SC 3
 AST/SC 2
 AST/SC 1
 AST/SC ukupno
 SVEUKUPNO
 Očekivani utjecaj na osoblje (dodatno) – vanjsko osoblje
 Ugovorni djelatnici
 Godina N
 Godina N+1
 Godina N+2
 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidjeti točku 1.6.)
 Funkcijska skupina IV.
 1
 1
 Funkcijska skupina III.
 1(*)
 1
 Funkcijska skupina II.
 Funkcijska skupina I.
 Ukupno
 2
 2
 (*) zapošljavanje je predviđeno za sredinu 2019.
 Upućeni nacionalni stručnjaci
 Godina N
 Godina N+1
 Godina N+2
 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidjeti točku 1.6.)
 Ukupno
 Navesti datum predviđenog zapošljavanja te prema tome prilagoditi iznos (ako se zapošljava u srpnju uzima se u obzir samo 50 % prosječnog troška) i iznijeti daljnja objašnjenja u prilogu.
 Uz jednog privremenog djelatnika i jednog ugovornog djelatnika koje trenutačno zapošljava EEA za poslove povezane s praćenjem emisija CO2 iz automobila i kombi vozila
 33
 , i s obzirom na neograničeno trajanje predloženih dodatnih aktivnosti Agencije, EEA treba još dva ugovorna djelatnika za obavljanje sljedećih zadataka:
 ·uspostavljanje i održavanje novih izvora izvješćivanja i infrastrukture za e-izvješćivanje te upravljanje njima, uključujući sve aktivnosti povezane s informacijskim i komunikacijskim tehnologijama, koji se odnose na dostavu podataka o teškim vozilima;
 ·provođenje detaljne procjene kvalitete podataka i kontrole kvalitete podataka koje su dostavile države članice i proizvođači, uključujući koordiniranje komunikacije s državama članicama i stručnjacima iz proizvodnje te s tim povezanu korisničku podršku itd.;
 ·sastavljanje i objavljivanje skupova podataka na internetskim stranicama EEA-e za Europsku komisiju i druge dionike.
 Jedan ugovorni djelatnik (funkcijska skupina IV.) počeo bi raditi u 2019. na poslovima pripreme i provedbe sustava izvješćivanja kako bi osigurao da je sustav potpuno operativan u 2020. Drugi ugovorni djelatnik (funkcijska skupina III.) počeo bi raditi u drugoj polovini 2019. na poslovima potpore provedbi sustava za izvješćivanje te na pripremi osiguranja kvalitete i sustavâ za kontrolu kvalitete podataka.
 Utjecaj na proračun izračunat je u skladu s time, uz pretpostavku prosječnih troškova od 100 000 EUR godišnje za ugovornog djelatnika.
 3.2.4.Usklađenost s tekućim višegodišnjim financijskim okvirom
 –☑
 Prijedlog/inicijativa je skladu s postojećim višegodišnjim financijskim okvirom.
 –☑
 Prijedlog/inicijativa će iziskivati reprogramiranje relevantnog naslova višegodišnjeg financijskog okvira.
 Objasniti o kakvom je reprogramiranju riječ te navesti odgovarajuće proračunske linije i iznose.
 Zbog predložene inicijative bit će potrebno povećanje financijskog programiranja za doprinos za Europsku agenciju za okoliš (EEA) iz proračunskog članka 07 02 06 za godine 2019. i 2020. u iznosima navedenima u gornjoj točki 3.2.1.
 –◻
 Za prijedlog/inicijativu potrebna je primjena instrumenta za financijsku fleksibilnost ili revizija višegodišnjeg financijskog okvira
 34
 .
 Objasniti što je potrebno te navesti predmetne naslove i proračunske linije te odgovarajuće iznose.
 3.2.5.Doprinos trećih strana
 –Prijedlogom/inicijativom ne predviđa se sudjelovanje trećih strana u financiranju.
 –Prijedlogom/inicijativom predviđa se sufinanciranje prema sljedećoj procjeni:
 u milijunima EUR (do tri decimalna mjesta)
 Godina
 N
 Godina
 N+1
 Godina
 N+2
 Godina
 N+3
 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidjeti točku 1.6.)
 Ukupno
 Navesti tijelo koje sudjeluje u financiranju
 UKUPNA sredstva sufinanciranja
 3.3.Procijenjeni utjecaj na prihode
 –☑
 Prijedlog/inicijativa nema financijski utjecaj na prihode.
 –◻
 Prijedlog/inicijativa ima sljedeći financijski utjecaj:
 na vlastita sredstva
 na razne prihode
 u milijunima EUR (do tri decimalna mjesta)
 Proračunska linija u okviru prihoda:
 Odobrena sredstva dostupna za tekuću proračunsku godinu
 Utjecaj prijedloga/inicijative
 35
 Godina
 N
 Godina
 N+1
 Godina
 N+2
 Godina
 N+3
 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidjeti točku 1.6.)
 Članak .............
 Za razne namjenske prihode navesti odgovarajuće proračunske linije rashoda.
 Navesti metodu izračuna utjecaja na prihode.
 (1)
 Studije o troškovima goriva navedene u odjeljku 5.6. i Prilogu 8. priložene procjene učinka, SWD(2017)XXX.
 (2)
 http://www.acea.be/uploads/publications/ACEA_Pocket_Guide_2016_2017.pdf
 .
 (3)
 Inventar emisija stakleničkih plinova za 2016,
 http://www.eea.europa.eu/data-and-maps/data/data-viewers/greenhouse-gases-viewer
 .
 (4)
 Uključujući međunarodni zračni promet, ali ne uključujući međunarodni pomorski promet.
 (5)
 Inventar emisija stakleničkih plinova za 2016,
 http://www.eea.europa.eu/data-and-maps/data/data-viewers/greenhouse-gases-viewer
 .
 (6)
 Referentni scenarij EU-a za 2016.: Trendovi energetike, transporta i emisija stakleničkih plinova do 2050.
 (7)
 Direktiva 2007/46/EZ,
 http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/ALL/?uri=CELEX%3A32007L0046
 .
 (8)
 Rezultati javne rasprave dostupni su na
 http://ec.europa.eu/clima/consultations/articles/0031_en
 .
 (9)
 SWD(2017)XXX
 (10)
 SL C , , p. .
 (11)
 SL C , , p. .
 (12)
 COM(2016) 501 final.
 (13)
 COM(2014) 285 final.
 (14)
 Uredba (EZ) br. 595/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2009. o homologaciji motornih vozila i motora s obzirom na emisije iz teških vozila (Euro VI) i o pristupu informacijama za popravak i održavanje vozila i izmjenama Uredbe (EZ) br. 715/2007 i Direktive 2007/46/EZ i stavljanju izvan snage direktiva 80/1269/EEZ, 2005/55/EZ i 2005/78/EZ (SL L 188, 18.7.2009., str. 1.).
 (15)
 Uredba Komisije (EU) [.../...] o provedbi Uredbe (EU) br. 595/2009 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu određivanja emisija CO2 i potrošnje goriva teških vozila i o izmjeni Direktive 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe Komisije (EU) br. 582/2011 (SL L...,..,..).
 (16)
 Uredba (EZ) br. 443/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o utvrđivanju standardnih vrijednosti emisija za nove osobne automobile u okviru integriranog pristupa Zajednice smanjenju emisija CO2 iz lakih vozila, SL L 140, 5.2.2009., str. 1.
 (17)
 Uredba (EU) br. 510/2011 od 11. svibnja 2011. o utvrđivanju standardnih vrijednosti emisija za nova laka gospodarska vozila kao dio integriranog pristupa Unije s ciljem smanjivanja emisija CO2 iz osobnih i lakih gospodarskih vozila, SL L 145, 31.5.2011., str. 1.).
 (18)
 Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).
 (19)
 Uredba (EZ) br. 715/2007 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2007. o homologaciji tipa motornih vozila u odnosu na emisije iz lakih osobnih i gospodarskih vozila (Euro 5 i Euro 6) i pristupu podacima za popravke i održavanje vozila (SL L 171, 29.6.2007., str. 1.).
 (20)
 Direktiva 2007/46/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. rujna 2007. o uspostavi okvira za homologaciju motornih vozila i njihovih prikolica te sustava, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica namijenjenih za takva vozila (Okvirna direktiva) (SL L 263, 9.10.2007., str. 1.).
 (21)
 Odluka br. 280/2004/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 11. veljače 2004. o mehanizmu za praćenje emisija stakleničkih plinova u Zajednici i za provedbu Kyotskog protokola (SL L 49, 19.2.2004., str. 1.).
 (22)
 ABM: upravljanje na temelju djelatnosti; ABB: priprema proračuna na temelju djelatnosti.
 (23)
 Kako je navedeno u članku 54. stavku 2. točkama (a) ili (b) Financijske uredbe.
 (24)
 https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/1/2016/EN/1-2016-501-EN-F1-1.PDF
 (25)
 http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=SWD:2016:244:FIN
 (26)
 COM (2014)285, dostupna na
 http://ec.europa.eu/clima/policies/transport/vehicles/heavy/documentation_en.htm
 (27)
 Uredba (EZ) br. 443/2009 i Uredba (EU) br. 510/2011
 (28)
 Dif. = diferencirana odobrena sredstva; nedif. = nediferencirana odobrena sredstva.
 (29)
 EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine.
 (30)
 Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalne zemlje kandidatkinje sa zapadnog Balkana.
 (31)
 Rezultati znači proizvodi i usluge koje treba isporučiti (npr. broj financiranih studentskih razmjena, broj kilometara izgrađenih prometnica itd.).
 (32)
 Kako je opisano u točki 1.4.2. „Posebni cilj/ciljevi...”.
 (33)
 Uredba (EZ) br. 443/2009 i Uredba (EU) br. 510/2011.
 (34)
 Vidjeti članke 11. i 17. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020.
 (35)
 Kad je riječ o tradicionalnim vlastitim sredstvima (carine, pristojbe na šećer) navedeni iznosi moraju biti neto iznosi, to jest bruto iznosi umanjeni za 25 % za troškove naplate.
 ---documentbreak---
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 31.5.2017.
 COM(2017) 279 final
 PRILOZI
 prijedlogu
 Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća
 o praćenju emisija CO2 i potrošnje goriva novih teških vozila i o izvješćivanju o ta dva parametra
 {SWD(2017) 188 final}{SWD(2017) 189 final}
 PRILOZI
 prijedlogu
 Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća
 o praćenju emisija CO2 i potrošnje goriva novih teških vozila i o izvješćivanju o ta dva parametra
 Prilog I.
 Podaci koje treba pratiti i o kojima treba izvješćivati
 Dio A: Podaci koje trebaju pratiti i o kojima trebaju izvješćivati države članice
 (a)identifikacijski brojevi vozila za sva nova vozila, kako je navedeno u članku 2. točkama (a) i (b), koja su registrirana na državnom području te države članice;
 (b)ime proizvođača;
 (c)marka (trgovačko ime proizvođača);
 (d)kôd nadogradnje kako je naveden u unosu 38. certifikata o sukladnosti, ako je dostupan;
 (e)u slučaju vozila iz članka 2. točke (a), informacije o pogonskom sustavu iz unosa 23., 23.1. i 26. certifikata o sukladnosti.
 Dio B:Podaci koje trebaju pratiti i o kojima trebaju izvješćivati proizvođači teških vozila:
 Br.
 Parametri koji se prate
 Izvor Dodatak .1 Prilogu I. Uredbi [.../...]
 Opis
 1.
 identifikacijski broj vozila (VIN)
 1.1.1.
 Identifikacijske oznake vozila i sastavnih dijelova
 2.
 certifikacijski broj motora
 1.2.1.
 3.
 certifikacijski broj CdxA (ako je primjenjivo)
 1.8.2.
 4.
 certifikacijski broj mjenjača
 1.3.2.
 5.
 certifikacijski broj osovine
 1.7.2.
 6.
 certifikacijski broj gume, 1. osovina
 1.9.2.
 7.
 certifikacijski broj gume, 2, osovina
 1.9.6.
 8.
 certifikacijski broj gume, 3. osovina
 1.9.10.
 9.
 certifikacijski broj gume, 4. osovina
 1.9.14.
 10.
 kategorija vozila
 1.1.2.
 Klasifikacija vozila
 11.
 osovinska konfiguracija
 1.1.3.
 12.
 maksimalna bruto masa vozila
 1.1.4.
 13.
 skupina vozila
 1.1.5.
 14.
 ime proizvođača
 1.1.6.
 Specifikacije vozila i šasije
 15.
 marka (trgovačko ime proizvođača);
 1.1.7.
 16.
 korigirana stvarna masa vozila sa svim tekućinama i gorivom
 1.1.8.
 17.
 nazivna snaga motora
 1.2.2.
 Glavne specifikacije motora
 18.
 brzina vrtnje motora u praznom hodu
 1.2.3.
 19.
 nazivna brzina motora
 1.2.4.
 20.
 radni obujam motora
 1.2.5.
 21.
 referentna vrsta goriva za motor
 1.2.6.
 22.
 Opcija certificiranja koja se koristi za generiranje CdxA (zadana ili izmjerena vrijednost)
 1.8.1.
 Aerodinamika
 23.
 vrijednost CdxA
 1.8.3.
 24.
 ime i adresa proizvođača
 —
 Glavne specifikacije prijenosa
 25.
 marka (trgovačko ime proizvođača)
 —
 26.
 opcija certificiranja koja se koristi za izračun dijagrama gubitaka primjenom Alata za izračun potrošnje energije vozila (standardne vrijednosti / metoda 1 / metoda 2)
 1.3.1.
 27.
 vrsta prijenosa
 1.3.3.
 28.
 broj stupnjeva prijenosa
 1.3.4.
 29.
 konačni prijenosni omjer
 1.3.5.
 30.
 usporivač (da/ne)
 1.3.6.
 31.
 reduktori za oduzimanje snage (da/ne)
 1.3.7.
 32.
 ime i adresa proizvođača
 —
 Specifikacije glavnih osovina
 33.
 marka (trgovačko ime proizvođača)
 —
 34.
 opcija certificiranja koja se koristi za izračun dijagrama gubitaka primjenom Alata za izračun potrošnje energije vozila (standardne vrijednosti / mjerenje)
 1.7.1.
 35.
 tip osovine
 1.7.3.
 36.
 omjer pogonske osovine
 1.7.4.
 37.
 opcija certificiranja koja se koristi za izračun dijagrama gubitaka primjenom Alata za izračun potrošnje energije vozila (standardne vrijednosti / mjerenje)
 1.6.1.
 Specifikacije kutnog prijenosa
 38.
 omjer kutnog prijenosa
 1.6.2.
 39.
 ime i adresa proizvođača
 —
 Osnovne specifikacije guma
 40.
 marka (trgovačko ime proizvođača)
 —
 41.
 dimenzije guma, osovina 1.
 1.9.1.
 42.
 specifični koeficijent otpora kotrljanja (RRC) za sve gume na 1. osovini (lijeva/desna)
 1.9.3.
 43.
 dimenzije guma, 2. osovina
 1.9.4.
 44.
 dvostruke osovine (da/ne), 2. osovina
 1.9.5.
 45.
 RRC svih guma na 2. osovini (lijeve/desne)
 1.9.7.
 46.
 dimenzije guma, 3. osovina
 1.9.8.
 47.
 dvostruke osovine (da/ne), 3. osovina
 1.9.9.
 48.
 RRC svih guma na 3. osovini (lijeve/desne)
 1.9.11.
 49.
 dimenzije guma, 4. osovina
 1.9.12.
 50.
 dvostruke osovine (da/ne), 4. osovina
 1.9.13.
 51.
 RRC, 4. osovina (lijeve/desne)
 1.9.15.
 52.
 sustav ventilatora za hlađenje motora (da/ne – ako da, navedite tip sustava prema tehnologiji)
 1.10.1.
 Glavne pomoćne specifikacije
 53.
 tehnologija pumpe za servo upravljanje (da/ne – ako da, navedite tip sustava prema tehnologiji)
 1.10.2.
 54.
 tehnologija električnog sustava (da/ne – ako da, navedite tip sustava prema tehnologiji)
 1.10.3.
 55.
 tehnologija pneumatskog sustava (da/ne – ako da, navedite tip sustava prema tehnologiji)
 1.10.4.
 56.
 profil zadataka (prijevoz na duge pruge, regionalni, urbani, građevinarstvo)
 2.1.1.
 Simulacijski parametri (za svaki profil zadataka / opterećenje / kombinaciju goriva)
 57.
 opterećenje (kako je definirano u Alatu za izračun potrošnje energije vozila)
 2.1.2.
 58.
 ukupna masa vozila u simulaciji
 2.1.4.
 59.
 prosječna brzina
 2.2.1.
 Radne karakteristike vozila (za svaki profil misije / opterećenje / kombinaciju goriva)
 60.
 najmanja trenutačna brzina
 2.2.2.
 61.
 najveća trenutačna brzina
 2.2.3.
 62.
 najveće usporavanje
 2.2.4.
 63.
 najveće ubrzanje
 2.2.5.
 64.
 postotak vremena vožnje s punim opterećenjem
 2.2.6.
 65.
 ukupan broj promjena stupnja prijenosa
 2.2.7.
 66.
 ukupna prijeđena udaljenost
 2.2.8.
 67.
 emisije CO2
 (izražene u g/km, g/t-km, g/p-km, g/m3-km)
 2.3.13. – 2.3.16.
 Emisije CO2 i potrošnja goriva (za svaki profil misije / opterećenje / kombinaciju goriva)
 68.
 potrošnja goriva
 (izražena u l/100km, l/t-km, l/p-km, l/m3-km, MJ/km, MJ/t-km, MJ/p-km, MJ/m3-km)
 2.3.1.– 2.3.12.
 69.
 verzija Alata za izračun potrošnje energije vozila
 3.1.1.
 Softver i korisničke informacije
 70.
 datum i vrijeme simulacije Alatom za izračun potrošnje energije vozila
 3.1.2.
 71.
 korisnik / licenca Alata za izračun potrošnje energije vozila
 3.1.3.
 72.
 kriptografska hash funkcija
 3.1.4.
 73.
 napredne tehnologije za smanjenje emisija CO2
 —
 Tehnologije za smanjenje emisija CO2 vozila
 PRILOG II.
 Izvješćivanje i upravljanje
 1.Izvješćivanje od strane država članica
 1.1.
 Od 1. siječnja 2019. države članice prate podatke navedene u dijelu A Priloga I. za svaku kalendarsku godinu.
 1.2.
 Podaci se dostavljaju u skladu s člankom 4. putem točaka za kontakt nadležnog tijela elektroničkim prijenosom podataka u središnji registar podataka kojim upravlja Europska agencija za okoliš (EEA).
 Kontaktna točka obavješćuje Komisiju i EEA-u o slanju podataka slanjem e-poruke na sljedeće adrese:
 [
 EC-CO2-HDV-IMPLEMENTATION@ec.europa.eu
 ] i
 HDV-monitoring@eea.europa.eu
 .
 2.Izvješćivanje od strane proizvođača
 2.1.
 Proizvođači dostavljaju Komisiji bez odlaganja i najkasnije do [31. prosinca 2018.] sljedeće informacije:
 (a)ime proizvođača koji je naveden u certifikatu o sukladnosti ili certifikatu o homologaciji pojedinačnog vozila,
 (b)međunarodni identifikacijski kôd proizvođača (WMI kod) kako je definiran u Uredbi Komisije (EU) br. 19/2011
 1
 koji se upotrebljava kao identifikacijski broj vozila novih teških vozila koja se stavljaju na tržište,
 (c)točku za kontakt koja je odgovorna za slanje podataka u bazu poslovnih podataka EEA-e.
 Proizvođači bez odgađanja obavješćuju Komisiju o svim promjenama tih informacija.
 Obavijesti se šalju na adrese navedene u točki 1.2.
 2.2.
 Novi proizvođači koji ulaze na tržište Komisiji bez odgađanja dostavljaju informacije iz točke 2.1.
 2.3.
 S početkom od [1. siječnja 2019.], i za svaku sljedeću kalendarsku godinu, svaki proizvođač za svako novoproizvedeno teško vozilo bilježi podatke navedene u dijelu B Priloga I.
 2.4.
 Podaci navedeni u točki 2.3. dostavljaju se u skladu s člankom 5. stavkom 1. putem točaka za kontakt proizvođača elektroničkim prijenosom u bazu poslovnih podataka kojom upravlja EEA.
 S točaka za kontakt obavješćuje se Komisiju i EEA-u kada se podaci šalju e-poštom na namjenske e-adrese navedene u točki 1.2. ovog Priloga.
 3.Obrada podataka
 3.1.EEA obrađuje podatke dostavljene u skladu s točkama 1.2. i 2.4. te obrađene podatke pohranjuje u središnji registar podataka o teškim vozilima.
 3.2.Podaci koji se odnose na vozila registrirana tijekom prethodne kalendarske godine i koji su uneseni u registar objavljuju se najkasnije do [31. listopada] svake godine, počevši od [2020], s iznimkom unosa podataka navedenih u članku 6. stavku 1.
 3.3.Ako nadležno tijelo ili proizvođač pronađe pogreške u dostavljenim podacima, mora o tome bez odlaganja obavijestiti Komisiju i EEA-u slanjem izvješća o prijavi pogreške u središnji registar podataka ili u bazu poslovnih podataka i e-poštom na namjenske adrese iz točke 1.2.
 3.4.Komisija uz pomoć EEA-e provjerava prijavljene pogreške i, ako je to potrebno, ispravlja podatke u registru.
 3.5.Komisija, uz potporu EEA-a, stavlja na raspolaganje elektroničke formate za prijenos podataka iz točaka 1.2. i 2.4. dovoljno rano prije isteka rokova za slanje.
 (1)
 Uredba Komisije (EU) br. 19/2011 od 11. siječnja 2011. o zahtjevima za homologaciju tipa za propisanu proizvođačevu pločicu i za identifikacijski broj vozila motornih vozila i njihovih prikolica i provedbi Uredbe (EZ) br. 661/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o zahtjevima za homologaciju tipa za opću sigurnost motornih vozila, njihovih prikolica i sustava, sastavnih dijelova i zasebnih tehničkih jedinica namijenjenih njima (SL L 8, 12.1.2011., str. 1.).


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 29.7.2006
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 C 178/28
 2006 m. birželio 14 d. pareikštas ieškinys byloje Europos Bendrijų Komisija prieš Nyderlandų Karalystę
 (Byla C-259/06)
 (2006/C 178/46)
 Proceso kalba: olandų
 Šalys
 Ieškovė: Europos Bendrijų Komisija, atstovaujama D. Maidani ir W. Wils
 Atsakovė: Nyderlandų Karalystė
 Ieškovės reikalavimai
 —
 Pripažinti, kad nepriėmusi 2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2002/87/EB (1) dėl finansiniam konglomeratui priklausančių kredito įstaigų, draudimo įmonių ir investicinių firmų papildomos priežiūros, ir iš dalies keičiančią Tarybos direktyvas 73/239/EEB, 79/267/EEB, 92/49/EEB, 92/96/EEB, 93/6/EEB ir 93/22/EEB bei Europos Parlamento ir Tarybos direktyvas 98/78/EB ir 2000/12/EB įgyvendinančių įstatymų ir kitų teisės aktų arba bet kuriuo atveju nepranešusi apie juos Komisijai, Nyderlandų Karalystė neįvykdė įsipareigojimų pagal šią direktyvą.
 —
 Priteisti iš Nyderlandų Karalystės bylinėjimosi išlaidas.
 Ieškinio pagrindai ir pagrindiniai argumentai
 Terminas perkelti direktyvą baigėsi 2004 m. rugpjūčio 11 dieną.
 (1) OL L 35, 2003, p. 1.


type: other

text:
Fototapeter Svartvit | fototapet Svartvit | köp fototapet Svartvit
 400 x 280 cm / 350 x 245 cm
 Är du ute efter en fototapet med elegans och stil? Då skall du ta en titt bland vår stadigt växande samling av toppmoderna och snygga fototapeter Black & White. Här hittar du stilfulla svart-vita fototapeter, perfekta för den som uppskattar lugn, stilren konst, som gillar klassiska stadsmiljöer eller vill skapa en internationell känsla med tapeter i sitt hem. Gå in och titta på bilderna på våra fototapeter så får du samtidigt fina inredningstips! Alla svartvita fototapeter kan ni se nedan.
 FOTOTAPET ARKITEKTUR VIT HÖGHUS
 FOTOTAPET ARKITEKTUR VIT HÖGHUS.Passar i både hemmiljö och offentliga rum. Bildtapeten som är framställds i HD digitalprint på formstabil fiberdukt är lätt att montera. Rulla limmet direkt på väggen o..
 FOTOTAPET FRUSEN SKOG
 FOTOTAPET FRUSEN SKOG.Passar i både hemmiljö och offentliga rum. Bildtapeten som är framställds i HD digitalprint på formstabil fiberdukt är lätt att montera. Rulla limmet direkt på väggen och placera..
 FOTOTAPET GAMLA TRAPPOR
 FOTOTAPET GAMLA TRAPPOR.Passar i både hemmiljö och offentliga rum. Bildtapeten som är framställds i HD digitalprint på formstabil fiberdukt är lätt att montera. Rulla limmet direkt på väggen och place..
 FOTOTAPET GAMMAL KLASSISK BIL
 FOTOTAPET GAMMAL KLASSISK BIL.Passar i både hemmiljö och offentliga rum. Bildtapeten som är framställds i HD digitalprint på formstabil fiberdukt är lätt att montera. Rulla limmet direkt på väggen och..
 FOTOTAPET JÄRNBYGGNAD NEW YORK
 FOTOTAPET JÄRNBYGGNAD NEW YORK.Passar i både hemmiljö och offentliga rum. Bildtapeten som är framställds i HD digitalprint på formstabil fiberdukt är lätt att montera. Rulla limmet direkt på väggen oc..
 FOTOTAPET LANDNINGSSTADIET SILKESVATTEN
 FOTOTAPET LANDNINGSSTADIET SILKESVATTEN.Passar i både hemmiljö och offentliga rum. Bildtapeten som är framställds i HD digitalprint på formstabil fiberdukt är lätt att montera. Rulla limmet direkt på ..
 FOTOTAPET MODERNT VRAK
 FOTOTAPET MODERN VRAK.Passar i både hemmiljö och offentliga rum. Bildtapeten som är framställds i HD digitalprint på formstabil fiberdukt är lätt att montera. Rulla limmet direkt på väggen och placera..
 FOTOTAPET SKYSKRAPA
 FOTOTAPET SKYSKRAPA.Passar i både hemmiljö och offentliga rum. Bildtapeten som är framställds i HD digitalprint på formstabil fiberdukt är lätt att montera. Rulla limmet direkt på väggen och placera v..
 FOTOTAPET URBAN MADRID
 FOTOTAPET URBAN MADRID.Passar i både hemmiljö och offentliga rum. Bildtapeten som är framställds i HD digitalprint på formstabil fiberdukt är lätt att montera. Rulla limmet direkt på väggen och placer..
 FOTOTAPET MJÖLK OCH KAFFE
 FOTOTAPET MJÖLK OCH KAFFE - en trendig svartvit fototapet i non-woven* kvalitet *Samtliga fototapeter i non-woven kvalitet produceras på icke-vävt fiberduk, som kännetecknas av extremt hög f..
 FOTOTAPET SVART OCH VITT KORRIDOREN
 FOTOTAPET SVART OCH VITT KORRIDOREN - en modern digital bildtapet i non-woven kvalitet* som passar perfekt som fondvägg för hem eller kontor. Fototapeten är snabb och enkel att montera och alla tillbe..
 FOTOTAPET SVARTVIT CHARM
 FOTOTAPET SVARTVIT CHARM - en förtrollande kontrast fototapet i blueback* kvalitet *Blueback papper utmärker sig med tydliga kvalitetsmässiga fördelar gentemot andra tryckpapperstyper:a) Utm..


type: wikipedia

text:
La campaña mundial Plantemos para el Planeta, organizada por el Programa de las Naciones Unidas para el Medio Ambiente (PNUMA), tiene como fin luchar de forma concreta contra el cambio climático y sensibilizar a la sociedad sobre el medio ambiente, invitando a la gente a participar de forma activa en la plantación de árboles. Fue inspirada por la profesora Wangari Maathai, Premio Nobel de la Paz y fundadora del Movimiento Cinturón Verde de Kenia.
 La campaña comenzó en noviembre de 2006 con el objetivo establecido de plantar 1000 millones de árboles, por lo que se llegó a denominar como: "La campaña de los mil millones de árboles". En el marco de la campaña se plantaron más de 2.000 millones de árboles en el mundo en apenas 18 meses, superando el objetivo establecido de 1000 millones para el año.
 El nuevo objetivo era de un árbol por habitante de la tierra, siendo así 7000 millones de árboles para finales de 2009, fecha de la conferencia mundial de la ONU que se celebrará en la ciudad de Copenhague sobre el cambio climático. En los últimos meses China ha plantado 6.100 millones de árboles, de los cuales 2600 millones se han destinado a la campaña, por lo que la cifra total de árboles plantados en el marco de la campaña ascendía a 7300 millones el 21 de septiembre de 2009, cifra que sigue creciendo.
 El objetivo de plantar 47.000.000 árboles en España aún está por cumplir; aunque, a día de hoy, 24 de noviembre de 2009, se han plantado ya 45.638.872 según aparece en el sitio web de Plantemos para el Planeta.
 La campaña está dirigida a particulares, comunidades, organizaciones, empresas, sociedad civil y gobiernos.
 Una campaña mundial
 Plantemos para el Planeta se ha convertido en una expresión de compromiso tanto individual como institucional ante el cambio climático.
 Gobiernos regionales y nacionales de todo el mundo organizaron las plantaciones en países como Etiopía con 700 millones de árboles plantados, Turquía 400 millones, México 250 millones, Perú 100 millones y Kenia 100 millones.
 En un solo día se plantaron 10.5 millones de árboles en Uttar Pradesh, India.
 35 millones de jóvenes en Turquía se han movilizado para plantar árboles y medio millón de escolares en África sub-sahariana e Inglaterra se han unido a esta campaña.
 En España se ha conseguido en 10 meses 25 millones de árboles plantados y más de 100 millones comprometidos. España es el país de Europa occidental que más apoya la campaña.
 Con Plantemos para el Planeta colaboran el Movimiento Cinturón Verde, el Centro Mundial de Agroforestería, la Organización de las Naciones Unidas para la Agricultura y la Alimentación y la Fundación Alberto II, Príncipe Soberano de Mónaco.
 Con el apoyo mundial de:
 Wangari Maathai, premio Nobel de la Paz y fundadora del Movimiento del Cinturón Verde Kenia.
 Príncipe Alberto II de Mónaco.
 Perú ha venido trabajando desde el año 1996 en Arequipa , motivados por este programa de las Naciones Unidas,el Sr. Andrés BarAsher Escobedo y la Sra.Joana Lujan Fernández ,formaron el Grupo Ecológico Plantemos para el planeta y hasta la fecha ,plantaron más de 5 mil árboles, y hoy están convirtiendo las torrenteras en bonitos bosques, existe un modelo en el distrito de Cayma Enace, de cómo deberían verse estas zonas eriazas , como santuarios naturales, en donde gracias a los árboles plantados se han formado pequeños ecosistemas , porque la vida se abre paso gracias a los árboles .
 La campaña en España
 Plantemos para el Planeta en España consiguió que se plantaran 25 millones de árboles en 10 meses y el compromiso de la plantación de más de 100 millones más. Estas cifras no incluyen los aproximadamente 11 millones prometidos por cada uno de los dos grandes partidos políticos, el Partido Socialista y el Partido Popular, bajo el lema "'Un voto. Un árbol'", ni los 45 millones aprobados hace poco por el Consejo de Ministros. España es el país de Europa Occidental que más apoya la campaña. Comparada con los países del G8, que representan el 61% de la economía mundial, España se encuentra en segundo lugar, justo detrás de Estados Unidos, que ha plantado un poco más de 26 millones de árboles.
 El objetivo de plantar 47.000.000 árboles en España aún está por cumplir; aunque, a día de hoy, 24 de noviembre de 2009, se han plantado ya 45.638.872 según aparece en el sitio web de Plantemos para el Planeta.
 Presidenta de Honor de la campaña
 Letizia Ortiz, Princesa de Asturias
 Miembros de Honor
 Elena Espinosa Mangana, Ministra de Medio Ambiente y Medio Rural y Marino.
 Magdalena Álvarez Arza, Ministra de Fomento.
 Mercedes Cabrera Calvo-Sotelo, Ministra de Educación y Ciencias.
 Esperanza Aguirre, Presidenta de la Comunidad de Madrid
 Alberto Ruiz-Gallardón, Alcalde de Madrid.
 Gerardo Díaz Ferrán, Presidente de la Confederación Española de Organizaciones Empresariales.
 Julio Segura, Presidente de la Comisión Nacional del Mercado de Valores.
 Artistas y deportistas que apoyan la campaña en España
 Alejandro Sanz
 Lionel Messi
 Alberto Contador
 David Bustamante
 Fernando Alonso
 Miguel Torres
 Raquel del Rosario
 Jesús Vázquez
 Enlaces externos
 Plantemos para el Planeta
 Iniciativa 1t (un trillón —americano, es decir, un billón europeo— de árboles)
 Naciones Unidas
 Organización de las Naciones Unidas
 Movimientos ambientalistas


type: contracts

text:
 17.12.2009
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 334/10
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 110/2009
 ze dne 22. října 2009,
 kterým se mění příloha XIII (Doprava) Dohody o EHP
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Příloha XIII Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 100/2009 ze dne 25. září 2009 (1).
 (2)
 Nařízení Komise (ES) č. 619/2009 ze dne 13. července 2009, kterým se mění nařízení (ES) č. 474/2006 o vytvoření seznamu Společenství uvádějícího letecké dopravce, kteří podléhají zákazu provozování letecké dopravy ve Společenství (2), by mělo být začleněno do Dohody,
 ROZHODL TAKTO:
 Článek 1
 V bodě 66zab (nařízení Komise (ES) č. 474/2006) přílohy XIII Dohody se doplňuje nová odrážka, která zní:
 „—
 32009 R 0619: nařízení Komise (ES) č. 619/2009 ze dne 13. července 2009 (Úř. věst. L 182, 15.7.2009, s. 4).“
 Článek 2
 Znění nařízení (ES) č. 619/2009 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 23. října 2009 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (3).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 22. října 2009.
 Za Smíšený výbor EHP
 předsedkyně
 Oda Helen SLETNES
 (1) Úř. věst. L 304, 19.11.2009, s. 16.
 (2) Úř. věst. L 182, 15.7.2009, s. 4.
 (3) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.


text:
Sture Hartvig Henriksson, i riksdagen kallad Henriksson i Bromma, född 28 maj 1917 i Riseberga församling, Kristianstads län, död 22 april 1957 i Bromma församling, Stockholms län (självmord), var en svensk fackföreningsman och politiker (socialdemokrat). Han var Sveriges kommunikationsminister från den 22 mars 1957 till sin död en månad senare.
 Biografi
 Axel Henriksson var son till småbrukaren Axel Henriksson och Kristina, född Persson. Till yrket var han montör och från 1946 ordförande i Statstjänarkartellen. Henriksson var riksdagsledamot i andra kammaren 1949–1957 och anlitades för flera utredningar, bland annat 1952 års utredning om indirekt beskattning. Han blev 1956 politiskt sakkunnig i finansdepartementet och året därpå kommunikationsminister.
 Tage Erlander och Ulla Lindström beskriver i sina memoarer att Henriksson redan inför utnämningen till statsråd var tveksam, men accepterade efter betänketid. Den 18 april kom det till Erlanders kännedom att Henriksson den 2 mars omhändertagits i Nässjö för fylleri. Allt berodde på ett missförstånd, vilket även bekräftades av polismästaren i Nässjö. Tidningarna hade emellertid fått reda på historien och pressad av denna "affär" begick Henriksson självmord genom att hänga sig den 22 april.
 Henriksson gifte sig 1940 med Anna Maria Gustafsson (1914–2003). Tillsammans fick de två barn. Makarna Henriksson är begravda på Bromma kyrkogård.
 Källor
 Henriksson, Sture på SvenskaGravar.se
 Män
 Födda 1917
 Avlidna 1957
 Personer från Riseberga socken
 Ledamöter av Sveriges riksdags andra kammare för Socialdemokraterna
 Sveriges kommunikationsministrar
 Politiker som begått självmord
 Gravsatta på Bromma kyrkogård


text:
Berkovići su općina u južnom dijelu Bosne i Hercegovine. Središte općine je naseljeno mjesto Berkovići koje je smješteno u Dabarskom polju. Teritorijano pripada Republici Srpskoj.
 Stanovništvo
 Naseljena mjesta
 Općinu Berkovići sačinjavaju sljedeća naseljena mjesta:
 Barane,
 Berkovići,
 Bitunja,
 Brštanik,
 Burmazi,
 Dabrica,
 Do,
 Hatelji,
 Hodovo,
 Hrgud,
 Ljubljenica,
 Ljuti Do,
 Meča,
 Poplat,
 Predolje,
 Strupići,
 Suzina,
 Stjepan Krst,
 Trusina i
 Žegulja.
 Navedena naseljena mjesta su do potpisivanja Daytonskog mirovnog sporazuma bila u sastavu općine Stolac koja je ušla u sastav Federacije BiH.
 Izvori
 Vanjske poveznice
 Stranica općine Berkovići
 Općine u Republici Srpskoj