type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 25.6.2009
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 L 162/36
 BESLUIT VAN HET GEMENGD COMITÉ VAN DE EER
 Nr. 54/2009
 van 24 april 2009
 tot wijziging van bijlage XXI (Statistiek) bij de EER-overeenkomst
 HET GEMENGD COMITÉ VAN DE EER,
 Gelet op de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte, zoals gewijzigd bij het Protocol tot aanpassing van de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte, hierna „de Overeenkomst” genoemd, en met name op artikel 98,
 Overwegende hetgeen volgt:
 (1)
 Bijlage XXI bij de Overeenkomst is gewijzigd bij Besluit nr. 38/2009 van het Gemengd Comité van de EER van 17 maart 2009 (1).
 (2)
 Verordening (EG) nr. 762/2008 van het Europees Parlement en de Raad van 9 juli 2008 betreffende de indiening door de lidstaten van statistieken over aquacultuur en tot intrekking van Verordening (EG) nr. 788/96 van de Raad (2) moet in de Overeenkomst worden opgenomen.
 (3)
 Verordening (EG) nr. 763/2008 van het Europees Parlement en de Raad van 9 juli 2008 betreffende volks- en woningtellingen (3) moet in de Overeenkomst worden opgenomen.
 (4)
 Verordening (EG) nr. 960/2008 van de Commissie van 30 september 2008 ter uitvoering van Verordening (EG) nr. 808/2004 van het Europees Parlement en de Raad betreffende communautaire statistieken over de informatiemaatschappij (4) moet in de Overeenkomst worden opgenomen.
 (5)
 De in de Overeenkomst opgenomen Verordening (EG) nr. 788/96 van de Raad (5) wordt bij Verordening (EG) nr. 762/2008 ingetrokken en moet derhalve uit de Overeenkomst worden geschrapt,
 BESLUIT:
 Artikel 1
 Bijlage XXI bij de Overeenkomst wordt als volgt gewijzigd:
 1)
 De tekst van punt 25d (Verordening (EG) nr. 788/96 van de Raad) komt als volgt te luiden:
 „32008 R 0762: Verordening (EG) nr. 762/2008 van het Europees Parlement en de Raad van 9 juli 2008 betreffende de indiening door de lidstaten van statistieken over aquacultuur en tot intrekking van Verordening (EG) nr. 788/96 van de Raad (PB L 218 van 13.8.2008, blz. 1).”.
 2)
 Na punt 18x (Verordening (EG) nr. 362/2008 van de Raad) wordt het volgende punt ingevoegd:
 „18y.
 32008 R 0763: Verordening (EG) nr. 763/2008 van het Europees Parlement en de Raad van 9 juli 2008 betreffende volks- en woningtellingen (PB L 218 van 13.8.2008, blz. 14).
 De bepalingen van de verordening worden voor de toepassing van de Overeenkomst als volgt gelezen:
 De EVA-staten zijn niet gebonden aan de in de verordening verlangde regionale uitsplitsing van de gegevens;”.
 3)
 Na punt 28c (Verordening (EG) nr. 847/2007 van de Commissie) wordt het volgende punt ingevoegd:
 „28d.
 32008 R 0960: Verordening (EG) nr. 960/2008 van de Commissie van 30 september 2008 ter uitvoering van Verordening (EG) nr. 808/2004 van het Europees Parlement en de Raad betreffende communautaire statistieken over de informatiemaatschappij (PB L 262 van 1.10.2008, blz. 6).”.
 Artikel 2
 De in het EER-supplement bij het Publicatieblad van de Europese Unie bekend te maken teksten in de IJslandse en de Noorse taal van de Verordeningen (EG) nr. 762/2008, (EG) nr. 763/2008 en (EG) nr. 960/2008 zijn authentiek.
 Artikel 3
 Dit besluit treedt in werking op 25 april 2009, op voorwaarde dat alle in artikel 103, lid 1, van de Overeenkomst bedoelde kennisgevingen aan het Gemengd Comité van de EER hebben plaatsgevonden (6).
 Artikel 4
 Dit besluit wordt bekendgemaakt in het EER-gedeelte van en in het EER-supplement bij het Publicatieblad van de Europese Unie.
 Gedaan te Brussel, 24 april 2009.
 Voor het Gemengd Comité van de EER
 De voorzitter
 Alan SEATTER
 (1) PB L 130 van 28.5.2009, blz. 33.
 (2) PB L 218 van 13.8.2008, blz. 1.
 (3) PB L 218 van 13.8.2008, blz. 14.
 (4) PB L 262 van 1.10.2008, blz. 6.
 (5) PB L 108 van 1.5.1996, blz. 1.
 (6) Geen grondwettelijke vereisten aangegeven.


type: caselaw

text:
 10.3.2007
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 56/32
 Prasība, kas celta 2007. gada 7. janvārī — Beļģija pret Komisiju
 (Lieta T-5/07)
 (2007/C 56/63)
 Tiesvedības valoda — franču
 Lietas dalībnieki
 Prasītāja: Beļģijas Karaliste (pārstāvji — L. Van den Broeck, pārstāvis, J.-P. Buyle un C. Steyaert, avocats)
 Atbildētāja: Eiropas Kopienu Komisija
 Prasītājas prasījumi:
 —
 atzīt prasību par pieņemamu un pamatotu;
 —
 pirmkārt un galvenokārt, atcelt Komisijas 2006. gada 18. oktobra lēmumu tiktāl, ciktāl tajā tiek atzīts, ka uz “agrākiem ESF parādiem”, ko Beļģijas Karaliste, paturot visas tiesības, 2004. gada 21. decembrī nomaksājusi brīvprātīgi, neattiecas noilgums;
 —
 līdz ar to atzīt, ka uz šiem parādiem attiecas noilgums saskaņā ar Regulas Nr. 2988/95/EK 3. panta 1. punktu, un līdz ar to piespriest Eiropas Komisijai atmaksāt Beļģijas Karalistei summu EUR 631 177,60 apmērā un nokavējuma procentus, sākot no 2004. gada 21. decembra, kas tiek aprēķināti pēc ECB pamatlikmes, palielinot to par trīsarpus procentu punktiem;
 —
 pakārtoti, atcelt Komisijas 2006. gada 18. oktobra lēmumu tiktāl, ciktāl tajā tiek uzskatīts, ka strīdīgo agrāko ESF parādu nenomaksāšana rada procentus un līdz ar to piespriest Eiropas Komisijai atmaksāt prasītājai procentus, ko tā samaksājusi par strīdīgajiem parādiem, proti, summu EUR 377 724,99 apmērā un nokavējuma procentus, sākot no 2004. gada 21. decembra, kas tiek aprēķināti pēc ECB pamatlikmes, palielinot to par trīsarpus procentu punktiem;
 —
 tālāk pakārtoti, atcelt Komisijas 2006. gada 18. oktobra lēmumu tiktāl, ciktāl tas attiecas uz pieprasīto procentu likmi. Tādējādi atzīt, ka procentu likme mainās atkarībā no ECB piemērotās procentu likmes galvenajām refinansēšanas darbībām, ko publicē Oficiālajā Vēstnesī, un līdz ar to piespriest Komisijai atmaksāt prasītājai par strīdīgajiem parādiem pārmaksāto procentu starpību un attiecīgos nokavējuma procentus, sākot no 2004. gada 21. decembra, kas tiek aprēķināti pēc ECB pamatlikmes, palielinot to par trīsarpus procentu punktiem;
 —
 katrā ziņā piespriest Komisijai atlīdzināt tiesāšanās izdevumus.
 Pamati un galvenie argumenti
 Ar šo prasību prasītāja lūdz atcelt Komisijas 2006. gada 18. oktobra vēstulē izklāstīto lēmumu atteikt atmaksāt prasītājai summu, ko tā ir pārskaitījusi kā agrāku Eiropas Sociālā fonda parādu un kura atmaksu tā pieprasa, pamatojoties uz šī parāda piedziņas noilgumu un, pakārtoti, juridiska pamata neesamību procentu maksājuma pieprasīšanai.
 No 1987. līdz 1992. gadam Komisija ar lēmumiem, kas pieņemti, pamatojoties uz Regulu Nr. 2950/83/EEK (1) un Lēmumu 83/673/EEK (2), pieprasīja Beļģijai atmaksāt summas, kas atbalsta veidā bija izmaksātas dažādām Beļģijas organizācijām (projektu veicinātāji) un ko tās nebija izmantojušas. Komisijas izdotās parāda tāmes prasītāja nosūtīja tālāk projektu veicinātājiem. Daži no tiem parādu atmaksāja tieši Komisijai, bet citi uzsāka saraksti ar Komisiju par atmaksas pieprasījumu likumību. Pēc Komisijas iniciatīvas jaunas diskusijas tika uzsāktas 2002. gadā. Bet 2004. gadā Komisija veica pasākumus, lai kompensētu maksājumus saistībā ar minētajiem agrākajiem ESF parādiem (debeta paziņojumi nosūtīti laikā no 1987. gada 15. janvāra līdz 1991. gada 31. decembrim), aprēķinot par tiem arī nokavējuma procentus, skaitot no debeta paziņojuma izdošanas datuma, ieskaitot tos prasītājas parādos pret Komisiju Eiropas Sociālā fonda vadības ietvaros. Prasītāja apstrīdēja šādu ieskaitu, kā arī Komisijas noteiktos procentus, pamatojot, ka attiecībā uz parādu ir iestājies noilgums un ka trūkst juridiska pamata nokavējuma procentu piedzīšanai. Taču, lai apturētu procentu aprēķināšanu, Beļģijas Karaliste samaksāja summu, kas bija līdzvērtīga to summu atlikumam, kas bija maksājams kā ESF parāds, par kuru nebija izdarīts ieskaits. Tajā pašā laikā Beļģijas Karaliste norādīja, ka tā neatsauc savus argumentus, kurus izvirzījusi vēstulēs, un ka tā patur tiesības pieprasīt šo summu atmaksu tiktāl, ciktāl tās argumenti tiek atzīti par pamatotiem. Komisija atbildēja ar 2005. gada 19. janvāra vēstuli, kurā tā izteica savu viedokli par prasītājas apgalvojumiem. Šī vēstule bija Beļģijas Karalistes prasības atcelt tiesību aktu priekšmets Pirmās instances tiesā. Ar 2006. gada 2. maija rīkojumu Pirmās instances tiesa šo prasību noraidīja kā nepieņemamu, pamatojot, ka attiecīgā vēstule nav atceļams tiesību akts EKL 230. panta izpratnē (3).
 2006. gada 29. jūnijā prasītāja nosūtīja Komisijai jaunu vēstuli, pieprasot atmaksāt summu, kas bija līdzvērtīga to summu atlikumam, kas bija maksājams kā ESF parāds, par kuru nebija izdarīts ieskaits, ko tā bija samaksājusi, lai apturētu procentu aprēķināšanu, un prasītāja to pamatoja ar argumentiem, kurus bija izvirzījusi iepriekš sakarā ar parāda piedziņas noilgumu un sakarā ar juridiskā pamata trūkumu procentu piedziņai. Ar 2006. gada 18. oktobra vēstuli Komisija pauda savu atteikumu atmaksāt pieprasītās summas. Tas ir apstrīdētais akts, uz kuru attiecas šī prasība.
 Savu primāri izvirzīto prasījumu atbalstam prasītāja norāda, ka vienīgais Eiropas Savienības tiesību akts, kas pilnībā attiecas uz Komisijas piedziņu, kura vērsta pret neizmantotu naudu saskaņā ar to reglamentējošiem tiesību aktiem, ir Regula Nr. 2988/95/EK (4). Prasītāja uzskata, ka šai lietai ir piemērojams regulas 3. pants, kas nosaka noilguma termiņus. Prasītāja apgalvo arī — ja Pirmās instances tiesa tomēr uzskatīs, ka prasītāja nevar pret Komisiju atsaukties uz noilguma termiņu, kas paredzēts Regulas Nr. 2988/95/EK 3. pantā, tad prasītāja var pamatoties uz tās pašas regulas 2. panta 4. punktu un piemērot Beļģijas tiesības, kas reglamentē noilguma termiņus attiecībā uz “personīgiem” prasījumiem.
 Savu pakārtoto prasījumu atbalstam, kuri attiecas uz nepiemēroto juridisko pamatu Komisijas prasībai par nokavējuma procentu piedziņu no prasītājas, Beļģijas Karaliste apgalvo, ka Komisija ir pieļāvusi kļūdu, piemērojot 86. panta 2. punkta b) apakšpunktu Regulā Nr. 2342/2002/EK, ar ko paredz īstenošanas kārtību Finanšu regulai (5). Prasītāja apgalvo, ka pastāv īpašs tiesisks regulējums, kas paredz izņēmumus no iepriekš minētās regulas, un ka saskaņā ar šo īpašo tiesisko regulējumu Komisija var pamatoties tikai uz tiesisko regulējumu par ESF darbību, kas bija to parādu avots, kuru atmaksu pieprasa Komisija, lai noteiktu iespējamos maksājamos procentus. Šajā sakarā prasītāja apgalvo, ka Komisija var pieprasīt procentu maksājumu tikai tad, ja tas bija iepriekš paredzēts, taču saskaņā ar prasītājas teikto lietas faktu rašanās laikā tā nav bijis.
 Tālāk pakārtoti prasītāja apgalvo, ka pretēji Komisijas lēmumam procentu likme ir mainīga. Līdz ar to tā pieprasa, lai Komisijai tiktu piespriests atmaksāt prasītājai procentus, ko prasītāja ir pārmaksājusi par strīdīgo parādu.
 (1) Padomes 1983. gada 17. oktobra Regula (EEK) Nr. 2950/83 par Lēmuma 83/516/EEK par Eiropas Sociālā fonda uzdevumiem īstenošanu, OV L 289, 1. lpp.
 (2) Komisijas 1983. gada 22. decembra Lēmums par Eiropas Sociāla fonda (ESF) pārvaldību, OV L 377, 1. lpp.
 (3) Pirmās instances tiesas 2006. gada 2. maija rīkojums lietā T-134/05 Beļģijas Karaliste/Komisija (Krājumā vēl nav publicēts).
 (4) Padomes 1995. gada 18. decembra Regula (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību, OV L 312, 1. lpp.
 (5) Komisijas 2002. gada 23. decembra Regula (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, OV L 357, 1. lpp.


text:
 2.3.2018
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 60/51
 PRIPOROČILO št. 1/2017 SVETA ZA SODELOVANJE MED EU IN ARMENIJO
 z dne 20. novembra 2017
 o prednostnih nalogah partnerstva EU-Armenija [2018/315]
 SVET ZA SODELOVANJE MED EU IN ARMENIJO JE –
 ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Armenijo na drugi strani ter zlasti člena 78 Sporazuma,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Sporazum o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Armenijo na drugi strani (1) (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) je bil podpisan 22. aprila 1996 in je začel veljati 1. julija 1999.
 (2)
 Z namenom doseganja ciljev Sporazuma lahko Svet za sodelovanje v skladu s členom 78 Sporazuma pripravi ustrezna priporočila.
 (3)
 Na podlagi člena 95(1) Sporazuma pogodbenici sprejmeta vse splošne ali posebne ukrepe, potrebne za izpolnjevanje svojih obveznosti iz Sporazuma, ter poskrbita za doseganje ciljev, določenih v Sporazumu.
 (4)
 Na podlagi pregleda evropske sosedske politike je bila predlagana nova faza sodelovanja s partnerji, ki obema stranema zagotavlja večji občutek odgovornosti.
 (5)
 Unija in Armenija sta se dogovorili, da bosta utrdili svoje partnerstvo z dogovorom o sklopu prednostnih nalog za obdobje 2017–2020 s ciljem podpiranja in krepitve odpornosti in stabilnosti Armenije.
 (6)
 Pogodbenici Sporazuma sta se zato dogovorili o besedilu prednostnih nalog partnerstva EU-Armenija, ki bodo podpirale izvajanje Sporazuma, pri čemer bo poudarek na sodelovanju na področju skupno opredeljenih skupnih interesov –
 SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:
 Člen 1
 Svet za sodelovanje priporoča, naj pogodbenici izvajata prednostne naloge partnerstva EU-Armenija, kot so določene v Prilogi.
 Člen 2
 To priporočilo začne učinkovati na dan sprejetja.
 V Bruslju, 20. novembra 2017
 Za Svet za sodelovanje
 Evropska unija
 F. MOGHERINI
 Republika Armenija
 E. NALBANDIAN
 (1) UL L 239, 9.9.1999, str. 3.
 PRILOGA
 PREDNOSTNE NALOGE PARTNERSTVA MED EVROPSKO UNIJO IN ARMENIJO
 I. OZADJE
 Sporazum o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in Republiko Armenijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: sporazum o partnerstvu in sodelovanju) je bil podpisan 22. aprila 1996 in je začel veljati 1. julija 1999. EU in njene države članice na eni strani ter Armenija na drugi strani so 27. februarja 2017 končale pogajanja o celovitem in izboljšanem sporazumu o partnerstvu, besedilo katerega se pripravlja za končni podpis. Namen prednostnih nalog partnerstva med EU in Armenijo je olajšati sodelovanje med partnericama, tudi v okviru novega sporazuma. Prednostne naloge partnerstva so namenjene okrepitvi odnosov med EU in Armenijo ter spodbujanju univerzalnih vrednot in stabilnosti, odpornosti, varnosti in blaginje, ki temeljijo na demokraciji, človekovih pravicah, pravni državi ter trajnostni gospodarski rasti in odprtosti. Te naloge so v skladu s prednostnimi nalogami, ki sta jih določili Republika Armenija in EU, tudi tistimi, ki so določene v pregledu evropske sosedske politike (ESP) (1). Prednostne naloge partnerstva temeljijo na načelih skupne odgovornosti in diferenciacije ter izhajajo iz štirih prednostnih področij (2), ki so bila skupno dogovorjena na vrhu vzhodnega partnerstva leta 2015 v Rigi ter sta jih na srečanju ministrov za zunanje zadeve iz EU in držav vzhodnega partnerstva maja 2016 obe strani potrdili kot vodilni okvir za prihodnje delo. Nazadnje, prednostne naloge partnerstva so tudi v skladu s cilji trajnostnega razvoja do leta 2030 in Pariškim sporazumom iz leta 2015 o podnebnih spremembah ter njihovo zavezanostjo vprašanjem gospodarske, okoljske in socialne trajnosti ter podnebnih sprememb.
 EU in Armenija imata skupne interese in vrednote, zlasti v zvezi s prizadevanji Armenije za gospodarske in politične reforme ter regionalno sodelovanje, tudi v okviru vzhodnega partnerstva. Z novim celovitim sporazumom bo prenovljena in oblikovana pravna podlaga za dvostranske odnose, to pa bi bilo treba izkoristiti za okrepitev odnosov med EU in Armenijo, tudi z dogovorom o prednostnih nalogah partnerstva. Ta novi glavni okvir in prednostna področja sodelovanja bodo izhajali iz skupnega interesa za izboljšanje našega sodelovanja ob upoštevanju drugih mednarodnih zavez EU in Armenije.
 Prednostne naloge partnerstva temeljijo na preteklem plodnem sodelovanju, tudi v okviru akcijskega načrta ESP, ki ga bodo nadomestile. Na podlagi teh prednostnih nalog partnerstva bi se moral oblikovati načrt za redna srečanja za politični dialog in sektorske dialoge, kot so opredeljeni v novem sporazumu, ki bo tudi okvir za izvajanje in spremljanje prednostnih nalog.
 Prihodnje finančno sodelovanje in načrtovanje med EU in Armenijo, zlasti naslednji enotni okvir podpore za Armenijo za obdobje 2017–2020, bosta temeljila na teh prednostnih nalogah partnerstva.
 II. PREDNOSTNE NALOGE
 Prednostne naloge partnerstva odražajo skupne interese in so osredotočene na tista področja, na katerih je sodelovanje v obojestransko korist. Armenija in EU si bosta na podlagi skupnih vrednot ter močne zavezanosti demokraciji in človekovim pravicam še naprej prizadevali za doseganje osrednjih ciljev podpiranja regionalne stabilnosti. Civilna družba je pomemben akter v okviru vzhodnega partnerstva, zato bosta EU in Armenija tudi v prihodnje omogočali njeno vključenost v izvajanje teh prednostnih nalog. Gospodarsko sodelovanje za dosego trajnostne rasti je področje, na katerem je skupni interes močan in na katerem bomo izkoristili vse priložnosti za izboljšanje poslovnega okolja. Za hitrejšo in bolj vključujočo rast bo treba okrepiti ustrezna znanja in spretnosti ter človeški kapital v javnih institucijah, pa tudi dodatno izboljšati upravljanje in zagotoviti boljše infrastrukturne povezave. Z reševanjem teh vprašanj bodo ustvarjeni ugodni pogoji za močnejše sodelovanje v ključnih sektorjih in večjo mobilnost v korist državljanov EU in Armenije. Prednostne naloge so medsebojno povezane in druga drugo krepijo. Vsaka prednostna tema vključuje več elementov v večdisciplinarnem in medsektorskem pristopu, ki je potreben za dosego cilja. To vključuje skupno dejavno sodelovanje v forumih večstranskega sodelovanja, tudi v okviru vzhodnega partnerstva.
 1. Krepitev institucij in dobrega upravljanja
 EU in Armenija sta zavezani nadaljnjemu sodelovanju s ciljem spodbujanja človekovih pravic, pravne države in temeljnih svoboščin. Skupaj si bosta prizadevali za stalno izboljševanje armenske javne uprave, dobrega upravljanja in sodstva, poostrili bosta boj proti korupciji in okrepili civilno družbo. Vprašanja enakosti spolov ter okoljska in družbena vprašanja bodo vključena v vsa področja.
 Poudarek bo na izvajanju in izvrševanju zadevne zakonodaje, vključno z novo ustavo. Volilna reforma, ki je bila dogovorjena septembra 2016, med drugim na podlagi priporočil Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi ter njenega Urada za demokratične institucije in človekove pravice, se uporablja od parlamentarnih volitev 2. aprila 2017. Pogodbenici si bosta prizadevali tudi za nadaljnji razvoj ugodnega okolja za civilno družbo, vključno z organizacijami socialnih partnerjev, in njeno sodelovanje pri odločanju. S civilno družbo je bilo opravljeno posvetovanje o določitvi teh prednostnih nalog partnerstva, tako da bo imela pomembno vlogo tudi pri prispevanju k spremljanju njihovega izvajanja.
 Pogodbenici bosta okrepili svoja prizadevanja za reformo javne uprave, vključno z lokalnimi organi in organi pregona. Posebno pozornost bosta namenili pravni državi, pri čemer bosta spodbujali neodvisnost sodstva, dostop do pravnega varstva in pravico do poštenega sojenja. Ta reforma se bo začela s strateškim okvirom za reformo javne uprave. Cilj našega sodelovanja je okrepiti odgovornost in učinkovitost državne uprave s sredstvi, ki vključujejo sodobno upravljanje človeških virov, pri katerem se upošteva vidik spolov, in obširno uporabo e-uprave, tudi v zdravstvenem sektorju. Oblikovanje in ocenjevanje politik bosta temeljila na jasnih dokazih, ki jih bo med drugim zagotovil visoko kakovosten statistični urad.
 Boj proti korupciji bo v središču upravne reforme in prizadevanj države za krepitev pravne države. Sodelovanje bo osredotočeno na krepitev organov za boj proti korupciji in pregled zakonodaje, zlasti sistema javnega naročanja, sistema prijavljanja premoženja, da se zagotovi njegovo pravilno izvajanje, in upravljanja javnih funkcij, kjer so gospodarski in drugi interesi največji (javno naročanje, carina, dovoljenja), da se zagotovijo visoki etični standardi in prepreči navzkrižje interesov. Pogodbenici izvajata pomoč v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja in sodelujeta pri zaščiti finančnih interesov EU in Armenije v skladu z ustreznimi določbami celovitega in izboljšanega sporazuma o partnerstvu.
 Sodelovanje na področju varnosti bo namenjeno okrepitvi odgovornosti akterjev na področju varnosti in se bo nanašalo na skupna vprašanja v boju proti organiziranemu kriminalu, drogam in terorizmu, vključno s financiranjem terorizma in pranjem denarja, pri čemer se bodo upoštevale določbe o pravici, svobodi in varnosti, opredeljene v različnih sporazumih, ki urejajo odnose med EU in Armenijo. Nadaljnja posodobitev upravljanja meja bo prispevala k varnosti države in regije ter h gospodarskemu razvoju, saj bo olajšala zakonite izmenjave. Pogodbenici bosta sodelovali tudi pri odvzemu sredstev, pridobljenih s kaznivim dejanjem, z izboljšanjem pravnega okvira Armenije in ustanovitvijo samostojnega urada za odvzem premoženjske koristi.
 2. Gospodarski razvoj in tržne priložnosti
 Skupni cilj pogodbenic je trajnostni in vključujoč gospodarski razvoj Armenije. Za trajnostno rast so potrebne smotrne gospodarske politike, ki zagotavljajo makroekonomsko in finančno stabilnost. Te bi morale vključevati stalno zavezanost trajnostnim proračunskim politikam, pri tem pa ohranjati naložbe v dolgoročna sredstva in izdatke za socialno varnost ter izboljšati zaščito pred zunanjimi pretresi. Pri upravljanju javnih financ (ki je pomemben element za upravljanje in demokracijo ter gospodarski razvoj) se bodo upoštevala načela dobre mednarodne prakse. Nadzor nad bankami bo dodatno okrepljen v skladu z mednarodnimi standardi in dobrimi praksami, da se povečata stabilnost in odpornost finančnega sektorja. Posodobitev in reforme carinske in davčne uprave, vključno z mednarodnim sodelovanjem in okrepitvijo boja proti goljufijam, bodo pospešile pobiranje prihodkov.
 Izboljšano poslovno okolje je temeljni pogoj za gospodarski razvoj. Pri tem bo delo osredotočeno na nadaljnjo poenostavitev upravnih postopkov in znižanje upravnih stroškov, izboljšanje dostopa do financiranja za mala in srednja podjetja (MSP) na zanesljivem in diverzificiranem finančnem trgu ter okrepitev varstva in uveljavljanja lastninskih pravic. Močne organizacije za podporo podjetništvu in poslovna združenja bi gospodarskim subjektom pomagali izkoristiti nove priložnosti ter okrepiti njihov glas pri oblikovanju gospodarskih politik. EU in Armenija si bosta prizadevali okrepiti sposobnost armenskih podjetij za sodelovanje v mednarodnih vrednostnih verigah z vključevanjem gospodarskih subjektov EU in Armenije, s čimer bosta spodbudili prenos tehnologije in znanja. Pri tem je vloga organizacij za podporo podjetništvu ključna, podpora EU za navezovanje stikov med armenskimi in evropskimi podjetji pa lahko izboljša nacionalna prizadevanja. Armensko sodelovanje v mednarodnih vrednostnih verigah lahko vključuje neposredne tuje naložbe, ki lahko to sodelovanje okrepijo in pospešijo ter prispevajo k vzpostavitvi in okrepitvi lokalnih spretnosti in znanja ter usposobljenosti; zato je pomembno izboljšati naložbeni okvir z okrepitvijo njegove preglednosti, zanesljivosti in učinkovitosti. Naložbeno okolje, ki podpira podjetništvo, vključuje tudi učinkovito konkurenco na trgih proizvodov in storitev, ki jo zagotavlja močan in neodvisen organ za konkurenco, ki deluje po najvišjih etičnih standardih ter ima dostop do učinkovitega mehanizma za izvrševanje protimonopolne zakonodaje in učinkovito varstvo pravic intelektualne lastnine, vključno z geografskimi označbami. Vključevanje enostavnosti poslovanja v vse politike bo ključnega pomena pri spodbujanju rasti. Za zagotovitev vključujočega gospodarskega razvoja, ki prispeva k izboljšanju dobrobiti vseh armenskih državljanov, bodo potrebne sodobne politike zaposlovanja in socialne politike. To vključuje ustrezne institucije za zagotovitev učinkovitega nadzora nad delovnimi razmerami, vključno z zdravjem in varnostjo pri delu.
 Pomembno je izvajati splošno armensko razvojno strategijo, ob tem pa tudi strategije po posameznih sektorjih (strategija MSP in priporočila iz ocene SBA, strategija za spodbujanje izvoza, razvoj podeželja itd.), dejavno sodelovati v programih EU za MSP (COSME) ter za raziskave in inovacije (Obzorje 2020) ter nadgraditi regulativno in infrastrukturno okolje za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo, pri čemer se v celoti izkoristi podpora EU na teh področjih.
 Spodbujanje digitalnega gospodarstva, tudi s približevanjem digitalnega okolja Armenije enotnemu digitalnemu trgu EU, bi bilo pomembno za posodobitev armenskega gospodarstva in družbe.
 Spremljanje izvajanja teh strategij bi moralo vključevati javno-zasebni dialog in posvetovanje z ustreznimi organizacijami civilne družbe, vključno z organizacijami socialnih partnerjev.
 Zeleno gospodarstvo ponuja pomembno pot rasti za trajnostni razvoj. Okoljska vprašanja, vključno s podnebnimi spremembami, bodo vključena v vse zadevne politike.
 EU in Armenija sta vzpostavili učinkovito sodelovanje na področju kmetijstva ter regionalnega razvoja in razvoja podeželja za spodbujanje razvoja skupin kmetov in verig dodane vrednosti po vsej Armeniji. Ker kmetijstvo in kmetijska proizvodnja za lastno porabo omogočata priložnosti za prehransko varnost in neformalno zaposlovanje, je pomembno dodatno razviti konkurenčnost tega sektorja s krepitvijo zmogljivosti in dostopom do financiranja. Pogodbenici bosta na podlagi preteklih dosežkov in v usklajevanju z reformo javne uprave na vseh ravneh še naprej krepili gospodarsko, socialno in teritorialno kohezijo v vseh regijah.
 3. Povezljivost, energijska učinkovitost, okolje in podnebni ukrepi
 Armenija se mora kot neobalna država spoprijeti z izzivi v zvezi s svojo povezljivostjo. Tudi znotraj države nekatera območja trpijo zaradi oddaljenosti in omejenih povezav s središči gospodarske, politične in družbene dejavnosti. Sodelovanje z EU in drugimi državami vzhodnega partnerstva na zgoraj navedenih področjih, zlasti z Gruzijo, lahko prispeva k ublažitvi posledic geografskega položaja države.
 Možnosti Armenije za rast bi se povečale z izboljšanimi poslovnimi priložnostmi, prometom, logistiko in povezavami z vrednostnimi verigami, ki bi jih omogočila izboljšana notranja in čezmejna povezljivost. Cestne, železniške in zračne povezave so glavne vrste prevoza v Armeniji. Ker so glavne trgovinske partnerice Armenije EU, Rusija in Kitajska, tranzit tovora običajno poteka z železniškimi trajekti iz gruzijskih pristanišč. Pogodbenici bosta sodelovali pri razvoju hitrih postopkov carinjenja na mejah, saj so ti poglavitni za vse vrste prevoza, da se preprečijo drage zamude.
 Pogodbenici bosta na podlagi jasne določitve prednostnih nalog sodelovali tudi v okviru razširjenega osrednjega vseevropskega prometnega omrežja (TEN-T), da bi izboljšali dostop Armenije do mednarodnih trgov. Spodbujalo se bo tudi sodelovanje na področju varnosti v cestnem prometu, ki bo zajemalo vidike infrastrukture in politike. Naložbe v infrastrukturo bi morale biti okolju prijazne in primerne glede na podnebje.
 Za zagotovitev učinkovitih povezav z državami, ki niso neposredne sosede, in razvoja trga v teh državah je pomembno izvesti reformo civilnega letalstva, ki bo nazadnje privedla do sklenitve letalskega sporazuma z EU.
 Dobro okoljsko upravljanje (zlasti uporaba presoje vplivov na okolje in strateške presoje vplivov, dostop do okoljskih informacij in dostop do sodnega varstva v okoljskih zadevah) ter vključevanje okolja in podnebnih ukrepov na zadevna področja politike bosta ustvarila trdno podlago za trajnostni razvoj. Zaveze na področju okolja, kot so vključene v novi sporazum, bodo podlaga za ustrezne reforme. S povečano energijsko učinkovitostjo bodo ustvarjeni hitri, precejšnji in trajnostni prihranki, obenem pa se bo pospešil prehod na gospodarstvo z nizkimi emisijami, ki je odporno proti podnebnim spremembam; v stanovanjskem sektorju se lahko taki ukrepi povežejo z delom Konvencije županov. Dokler se bo v državi za ohranjanje zadostne ravni oskrbe z energijo uporabljala jedrska energija, je zagotavljanje visoke ravni jedrske varnosti nujno: podlaga bodo standardi Mednarodne agencije za atomsko energijo (IAEA) ter standardi in prakse EU, kot so navedeni v celovitem in izboljšanem sporazumu o partnerstvu.
 Zanesljiva in cenovno dostopna oskrba z energijo je nujni pogoj za delovanje sodobne družbe, omejevanje njenega okoljskega in podnebnega učinka pa je pogoj za njeno trajnost. Izboljšana učinkovita raba energije in virov, tudi v stanovanjskem sektorju, ter povečana uporaba obnovljivih virov energije bosta prispevali k temu cilju na podlagi izvajanja najnovejše zakonodaje na področju energijske učinkovitosti, obnovljivih virov energije in trgov z električno energijo. Te cilje bi bilo mogoče uresničevati tudi z javnimi naročili za storitve in infrastrukturo.
 Energetsko varnost je mogoče okrepiti tudi z izboljšanjem in povečanjem povezav s sosednjimi državami. Stalno dejavno udejstvovanje Armenije v večstranskem sodelovanju v okviru vzhodnega partnerstva bo pomembno za opredelitev projektov skupnega interesa, za katere bi EU lahko namenila finančno podporo. Izboljšanje energijske učinkovitosti in spodbujanje uporabe energije iz obnovljivih virov na podlagi krepitve zmogljivosti in jasnega določanja prednostnih naložb sta ključna za zagotovitev energetske varnosti v Armeniji.
 Nazadnje, zaprtje in varna razgradnja jedrske elektrarne Medzamor ter čimprejšnje sprejetje časovnega načrta/akcijskega načrta v ta namen ostajajo ključni cilji, ob upoštevanju potrebe po njeni nadomestitvi z novo zmogljivostjo, da se zagotovijo energetska varnost Armenije in pogoji za trajnostni razvoj.
 4. Mobilnost in stiki med ljudmi
 Pogodbenici bosta sodelovali v prizadevanjih za olajšanje mobilnosti svojih državljanov in širjenje obsega stikov med ljudmi, za kar bosta izvajali ciljno usmerjene ukrepe, med drugim namenjene mladim, študentom, raziskovalcem, umetnikom, kulturnim delavcem in poslovnežem, pri čemer ponovno poudarjata, da večja mobilnost njunih državljanov v varnem in dobro upravljanem okolju ostaja temeljni cilj in da bosta v ustreznem času razmislili o začetku dialoga o vizumskem režimu z Armenijo, če bodo vzpostavljeni pogoji za dobro upravljano in varno mobilnost, vključno z učinkovitim izvajanjem sporazumov med pogodbenicama o poenostavitvi vizumskih postopkov in ponovnem sprejemu. Sodelovali bosta pri boju proti neregularnim migracijam, tudi z izvajanjem sporazuma o ponovnem sprejemu, krepitvijo politike upravljanja meja ter s pravnimi in operativnimi okviri.
 Upravljanje migracijskih tokov bo temeljilo na sporazumu o poenostavitvi vizumskih postopkov/sporazumu o ponovnem sprejemu oseb. EU priznava vlogo Armenije pri nameščanju beguncev iz Sirije, zaradi česar je upravičena do podpore iz regionalnega skrbniškega sklada EU za odziv na krizo v Siriji. (3)
 Za spoprijemanje z izzivi globalnega trga je potreben zanesljiv sveženj znanja in spretnosti na vseh ravneh, naj bo to v podjetjih ali v javni upravi. Da bi polno prispevali k razvoju teh spretnosti in znanja, je treba okrepiti izobraževanje v zgodnjem otroštvu, osnovnošolsko, srednješolsko in visokošolsko izobraževanje ter poklicno izobraževanje in usposabljanje, pa tudi sodelovanje med sistemom izobraževanja in usposabljanja ter podjetji. Po pridružitvi Armenije k programu Obzorje 2020 bo posebna pozornost namenjena raziskavam in inovacijam.
 (1) JOIN(2015) 50 final, 18.11.2015.
 (2) Glej štiri naslove v delu II. Prednostne naloge.
 (3) Sklep Komisije C(2014) 9615 z dne 10. decembra 2014 o ustanovitvi Regionalnega skrbniškega sklada Evropske unije za odziv na krizo v Siriji (sklad Madad).


type: legislation

text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 12.9.2016.
 COM(2016) 574 final
 2016/0271(NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o odobravanju potpisivanja, u ime Unije, Sporazuma o suradnji Europske unije i Agencije za sigurnost zračne plovidbe u Africi i Madagaskaru (ASECNA) u pogledu razvoja satelitske navigacije i pružanja povezanih usluga u području nadležnosti ASECNA-e u korist civilnog zrakoplovstva
 OBRAZLOŽENJE
 1.KONTEKST PRIJEDLOGA
 •Razlozi i ciljevi prijedloga
 Cilj je ovog prijedloga odluke Vijeća odobriti potpisivanje u ime Unije, u skladu s člankom 218. stavkom 5. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), Sporazuma o suradnji Europske unije, s jedne strane, i Agencije za sigurnost zračne plovidbe u Africi i Madagaskaru (ASECNA)
 1
 , s druge strane, u pogledu razvoja satelitske navigacije i pružanja povezanih usluga u području nadležnosti ASECNA-e u korist civilnog zrakoplovstva. Ovaj je prijedlog u skladu s Uredbom (EU) br. 1285/2013, koja je temeljni akt za europske programe satelitske navigacije te čijim se člankom 29. predviđa da Unija može sklopiti sporazume s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama u kontekstu programa Galileo i EGNOS.
 Satelitska navigacija predmet je suradnje Europske unije i Afrike od donošenja akcijskog plana 2011. – 2013. za provođenje strateškog partnerstva Afrike i EU-a na trećem sastanku na vrhu Afrike i EU-a u Tripoliju u studenome 2010. U planu za razdoblje 2014. – 2017. donesenom na sastanku na vrhu Afrike i EU-a u travnju 2014. ponovno je potvrđena potreba za suradnjom u tom području.
 Studije su ukazale na važne socioekonomske prednosti za afrički kontinent. Od te će suradnje koristi imati i europska svemirska industrija, koja će za razvoj svoje tehnologije, postavljanje nove infrastrukture i korištenje uslugama povezanima sa satelitskom navigacijom imati pristup proširenom afričkom tržištu
 2
 .
 Na temelju preporuke Komisije (COM(2014)260) Vijeće za konkurentnost ovlastilo je Komisiju 25. rujna 2014. za pregovaranje, u ime Unije, o međunarodnom sporazumu s ASECNA-om kojim se utvrđuju uvjeti pružanja usluge satelitskog proširivanja (SBAS) u Africi na temelju europskog programa za satelitsku navigaciju EGNOS. Pregovori su počeli u ožujku 2015. U travnju 2016. dovršeni su nacrtom sporazuma kojim se utvrđuje okvir suradnje potrebne za provođenje i korištenje sustava SBAS koji je autonoman, ali se temelji na europskom sustavu EGNOS, u području nadležnosti ASECNA-e. U skladu s mandatom Vijeća, Sporazum obuhvaća i tehnički stup te pitanja financiranja i upravljanja.
 •Usklađenost s postojećim propisima u tom području djelovanja i s drugim politikama Unije
 Europski programi satelitske navigacije velik su dio politike Europske unije u području prometa, posebno zračnog. Oni pridonose povećanju sigurnosti i kontinuiteta pružanja usluga zračne plovidbe te poboljšavaju njihove gospodarske i okolišne aspekte. Promicani su na međunarodnoj razini, posebno zahvaljujući sklapanju sporazuma o suradnji sa zemljama kao što su Sjedinjene Američke Države, Kina, Južna Koreja i Izrael.
 S obzirom na zajedničke koristi Europe i Afrike od razvoja usluga satelitske navigacije na afričkom kontinentu, aktivna suradnja u tom pogledu između Europske unije i Afrike već je više godina predmet brojnih političkih inicijativa, među kojima su:
 Deklaracija referentne skupine o infrastrukturama strateškog partnerstva Afrike i EU-a za sastanak kolegija Europske komisije i Komisije Afričke unije (Adis Abeba, 25. – 26. veljače 2016.),
 Plan (2014. – 2017.) donesen na Četvrtom sastanku na vrhu Afrike i EU-a (Bruxelles, 2. i 3. travnja 2014.),
 Zajednička izjava poduzeća na „Petom poslovnom forumu EU-a i Afrike” (Bruxelles, 1. travnja 2014.),
 Zajedničko stajalište doneseno na Ministarskoj konferenciji o prometu EU-a za Sredozemlje (Bruxelles, 14. studenoga 2013.),
 Zajednička komunikacija Europskom vijeću, Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija od 8. ožujka 2011. „Partnerstvo za demokraciju i zajednički prosperitet s južnim Sredozemljem” [COM(2011) 200 final],
 Komunikacija Komisije „Akcijski plan za primjene globalnog navigacijskog satelitskog sustava (GNSS)” COM(2010)308 final, od 14. lipnja 2010.,
 Zaključci sa sastanka na visokoj razini na temu „svemir za afričke građane”, koji je organiziran u okviru belgijskog predsjedanja EU-om, 16. rujna 2010.,
 Rezolucija 7. Vijeća za svemir: „Globalni izazovi: kako u potpunosti iskoristiti europske svemirske sustave” – Bruxelles, 25. studenoga 2010.,
 Akcijski plan 2011. – 2013. za provođenje strateškog partnerstva Afrike i EU-a, donesen na trećem sastanku na vrhu Afrike i EU-a (Tripoli, 29. i 30. studenoga 2010.),
 Zajednička izjava poduzeća na „Četvrtom poslovnom forumu EU-a i Afrike” (Tripoli, 26. i 28. studenoga 2010.),
 Komunikacija Komisije Europskom parlamentu i Vijeću od 24. lipnja 2009. – „Partnerstvo Europske unije i Afrike – povezivanje Afrike i Europe: prema jačanju suradnje u području prometa” COM(2009)301 final, od 24. lipnja 2009.
 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST
 •Pravna osnova
 Pravna je osnova prijedloga članak 172. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u vezi s člankom 218. stavkom 5.
 •Supsidijarnost
 Načelo supsidijarnosti u predmetnom slučaju nije primjenjivo jer europski sustav satelitske navigacije pripada Europskoj uniji.
 •Proporcionalnost
 Odredbe Sporazuma odgovaraju navedenom cilju – omogućiti ASECNA-i da razvije vlastiti sustav satelitskog proširivanja na temelju europskog programa za satelitsku navigaciju EGNOS. Također uzimaju u obzir zabrinutost Europske unije u pogledu izvoza svojeg znanja u području satelitske navigacije na afrički kontinent.
 •Odabir instrumenta
 Provođenje obvezujućeg okvira za suradnju postiže se sklapanjem međunarodnog sporazuma. Člankom 29. Uredbe (EU) br. 1285/2013 izričito se predviđa mogućnost sklapanja sporazuma s međunarodnim organizacijama u kontekstu programa Galileo i EGNOS.
 3.REZULTATI SAVJETOVANJA SA ZAINTERESIRANIM STRANAMA
 Komisija je redovito, u usmenom ili pismenom obliku, izvješćivala o napretku pregovora u posebnom odboru koji je imenovalo Vijeće. Uz to, države članice Europske unije bile su informirane o tome kako se odvijaju rasprave i omogućeno im je sudjelovanje na sastancima tijekom pregovora. Na kraju, radna je skupina Vijeća „Promet – intermodalna pitanja i mreže” prije zaključivanja pregovora formulirala preliminarne komentare o nacrtu sporazuma i ti su komentari uzeti u obzir u konačnom prijedlogu.
 Kad je riječ o uslugama satelitske navigacije temeljenih na EGNOS-u koje se upotrebljavaju u Africi, provedena je socioekonomska i tehnička analiza. Rezultati te analize više su puta predstavljeni i o njima se raspravljalo s afričkim zemljama dionicima na seminarima, radionicama i međunarodnim forumima, kao što je Regionalna skupina afričko-indijsko-oceanske regije za planiranje i provedbu (APIRG) u okviru Međunarodne organizacije civilnog zrakoplovstva (ICAO).
 4.UTJECAJ NA PRORAČUN
 Predviđeni sporazum nema nikakav utjecaj na proračun za europske programe satelitske navigacije utvrđen Uredbom (EU) br. 1285/2013.
 Troškovi uspostave i korištenja infrastrukturom predviđene sporazumom, a koja pripada ASECNA-i, podmirit će iz proračuna ASECNA-e, iz doprinosa u obliku zajmova ili donacija zemalja Europske unije i međunarodnih financijskih institucija (Europske investicijske banke, Afričke razvojne banke itd.), a u njihovu podmirivanju sudjelovat će i države članice ASECNA-e.
 5.OSTALI ELEMENTI
 Sporazumom se predviđa institucija mješovitog odbora za upravljanje njime i za njegovu dobru primjenu. Osim toga, u slučaju spora između dviju stranaka Sporazuma moguće je pokrenuti i arbitražni postupak.
 2016/0271 (NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o odobravanju potpisivanja, u ime Unije, Sporazuma o suradnji Europske unije i Agencije za sigurnost zračne plovidbe u Africi i Madagaskaru (ASECNA) u pogledu razvoja satelitske navigacije i pružanja povezanih usluga u području nadležnosti ASECNA-e u korist civilnog zrakoplovstva
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 172. u vezi s člankom 218. stavkom 5.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 budući da:
 (1)Vijeće je 25. rujna 2014. ovlastilo Komisiju za pregovaranje, u ime Unije, o međunarodnom sporazumu s Agencijom za sigurnost zračne plovidbe u Africi i Madagaskaru (dalje u tekstu: „ASECNA”) kojim se utvrđuju uvjeti pružanja usluge satelitskog proširivanja (SBAS) u Africi na temelju europskog programa za satelitsku navigaciju EGNOS.
 (2)Nakon tih pregovora Sporazum o suradnji Europske unije i ASECNA-e u pogledu razvoja satelitske navigacije i pružanja povezanih usluga u području nadležnosti ASECNA-e u korist civilnog zrakoplovstva parafiran je 12. svibnja 2016.
 (3)Sporazum bi trebalo potpisati,
 DONIJELO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 Odobrava se potpisivanje, u ime Unije, Sporazuma o suradnji Europske unije, s jedne strane, i Agencije za sigurnost zračne plovidbe u Africi i Madagaskaru (ASECNA), s druge strane, u pogledu razvoja satelitske navigacije i pružanja povezanih usluga u području nadležnosti ASECNA-e u korist civilnog zrakoplovstva.
 Tekst Sporazuma priložen je ovoj Odluci.
 Članak 2.
 Glavno tajništvo Vijeća za osobu ili osobe koje odredi pregovarač Sporazuma izdaje ispravu sa svim potrebnim ovlastima za potpisivanje Sporazuma, podložno njegovu sklapanju.
 Članak 3.
 Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
 Sastavljeno u Bruxellesu
 Za Vijeće
 Predsjednik
 (1)
 ASECNA je međunarodna organizacija sa sjedištem u Dakaru, u Senegalu, a cilj joj je osigurati sigurnost zračne plovidbe u svojih 18 država članica: Beninu, Burkini Faso, Kamerunu, Srednjoafričkoj Republici, Čadu, Komorima, Kongu, Côte d’Ivoire, Gabonu, Gvineji Bisau, Ekvatorskoj Gvineji, Madagaskaru, Maliju, Mauritaniji, Nigeru, Senegalu, Togu i Francuskoj.
 (2)
 Na temelju analize troškova i koristi ocijenjeno je da socioekonomske prednosti za cijeli afrički kontinent iznose više od 4,8 milijardi eura, ne računajući prednosti u pogledu gospodarskog razvoja i regionalne integracije, koje nije bilo moguće kvantificirati.
 ---documentbreak---
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 12.9.2016.
 COM(2016) 574 final
 PRILOG
 NACRT SPORAZUMA O SURADNJIEuropske unije i Agencije za sigurnost zračne plovidbe u Africi i Madagaskaru (ASECNA) u pogledu razvoja satelitske navigacije i pružanja povezanih usluga u području nadležnosti ASECNA-e u korist civilnog zrakoplovstva
 ODLUCI VIJEĆA
 o odobravanju potpisivanja, u ime Unije, Sporazuma o suradnji Europske unije i Agencije za sigurnost zračne plovidbe u Africi i Madagaskaru (ASECNA) u pogledu razvoja satelitske navigacije i pružanja povezanih usluga u području nadležnosti ASECNA-e u korist civilnog zrakoplovstva
 EUROPSKA UNIJA, s jedne strane,
 i
 AGENCIJA ZA SIGURNOST ZRAČNE PLOVIDBE U AFRICI I MADAGASKARU, dalje u tekstu: „ASECNA”, s druge strane,
 dalje u tekstu: „stranke”
 UZIMAJUĆI U OBZIR sve veći razvoj aplikacija globalnih navigacijskih satelitskih sustava u Europskoj uniji, Africi i drugim dijelovima svijeta, posebno u sektoru civilnog zrakoplovstva,
 UZIMAJUĆI U OBZIR da je ASECNA prvenstveno zadužena za pružanje usluga zračne plovidbe u zračnim prostorima koji su joj povjereni, za organizaciju tih prostora, za objavljivanje aeronautičkih informacija, za planiranje i prijenos informacija u području aeronautičke meteorologije,
 IMAJUĆI U VIDU važnost programa satelitske navigacije Europske unije Galilea i EGNOS-a posebno osmišljenih za civilnu upotrebu, koristi povezane s njihovim provođenjem i interes ASECNA-e za satelitsku navigaciju,
 IMAJUĆI U VIDU da se putem sustava EGNOS – regionalne infrastrukture usmjerene na Europu kojom se kontroliraju i ispravljaju otvoreni signali koje emitiraju globalni navigacijski satelitski sustavi te se posebno omogućavaju veća preciznost i funkcija ispravnosti – pružaju usluge posebno prilagođene potrebama civilnog zrakoplovstva,
 UZIMAJUĆI U OBZIR da bi se usluge koje se temelje na tehnologiji sustava EGNOS mogle tehnički proširiti na cijeli afrički kontinent tako što bi, s jedne strane, postojale sinergije između zemaljskih infrastruktura stavljenih pod nadležnost stranaka, a s druge bi se strane transponderi sustava EGNOS instalirali na satelite u geostacionarnoj orbiti iznad Afrike,
 UZIMAJUĆI U OBZIR Rezoluciju Vijeća Europske unije za svemir pod naslovom „Globalni izazovi: kako u potpunosti iskoristiti europske svemirske sustave”, donesenu 25. studenoga 2010., kojom se Europsku komisiju poziva na suradnju s Komisijom Afričke unije u cilju poboljšanja dostupnih sredstava i utvrđivanja načina na koje bi se infrastruktura slična onoj programa EGNOS mogla uvesti u Africi,
 UZIMAJUĆI U OBZIR Komunikaciju Europske komisije od 26. travnja 2007. o europskoj svemirskoj politici, kojom se posebna važnost pridaje suradnji Europe i Afrike u području svemira, te Komunikaciju Komisije od 4. travnja 2011. pod naslovom „Ususret svemirskoj strategiji Europske unije koja je od koristi njezinim građanima”, u kojoj se ističe spremnost Europske unije da svoje stručno znanje i infrastrukturu stavi na raspolaganje Africi te da poboljša suradnju s tim kontinentom,
 UZIMAJUĆI U OBZIR Rezoluciju Odbora ministara ASECNA-e br. 2005 CM 44-11 od 7. srpnja 2005. o provedbi navigacijskih satelitskih sustava (GNSS) u ASECNA-i, kojom se posebno traži potpora europskih tijela za uvođenje EGNOS-a, odnosno Galilea za operativne potrebe Agencije,
 UZIMAJUĆI U OBZIR Rezoluciju Upravnog odbora ASECNA-e br. 2011 CA 120-18 od 7. srpnja 2011. o učinkovitom sudjelovanju Agencije u uvođenju EGNOS-a/Galilea u afričko-indijsko-oceanskoj regiji, kojom se glavni direktor posebno ovlašćuje da u tu svrhu djeluje u odgovarajućim europskim institucijama,
 UZIMAJUĆI U OBZIR da je u okviru provedbe te rezolucije ASECNA razvila program SBAS-ASECNA kako bi u svojem području nadležnosti Agencije pružala usluge SBAS temeljene na tehnologiji sustava EGNOS,
 UZIMAJUĆI U OBZIR da je dugoročna suradnja Europske unije i ASECNA-e u području satelitske navigacije dio općeg strateškog partnerstva između Europske unije i Afrike, budući da se planom donesenim na četvrtom sastanku na vrhu EU-a i Afrike održanom u Bruxellesu 2. i 3. travnja 2014. u cilju definiranja suradnje između tih dvaju kontinenata u razdoblju 2014. – 2017. predviđa dodjeljivanje održivih i dostatnih ljudskih i financijskih resursa za postavljanje infrastruktura za satelitsku navigaciju koje se temelje na EGNOS-u te provođenje sustava upravljanja i financiranja za troškove ulaganja i operativne troškove EGNOS-a u Africi za uključene stranke,
 UZIMAJUĆI U OBZIR da, tijekom primjene tog strateškog partnerstva između Afrike i Europske unije, ASECNA i Europska unija već sudjeluju u okviru programa potpore sektoru zračnog prometa i satelitskim uslugama u Africi, koji se financira iz 10. Europskog fonda za razvoj, i panafričkog programa potpore EGNOS-u u Africi, koji se financira iz instrumenta za razvojnu suradnju, posebno za uspostavljanje zajedničkog ureda za upravljanje programom (JPO) EGNOS-Afrika,
 UZIMAJUĆI U OBZIR zajednički interes za dugoročnu suradnju Europske unije i ASECNA-e u području razvoja satelitske navigacije u korist civilnog zrakoplovstva te želeći formalno uspostaviti takvu suradnju,
 UZIMAJUĆI U OBZIR potrebu osiguravanja visoke razine zaštite usluga satelitske navigacije na državnim područjima stranaka,
 UZIMAJUĆI U OBZIR da je Europska unija osnovala vlastite agencije za potporu u određenim područjima, posebno Agenciju za europski GNSS-a za europske programe satelitske navigacije za civilno zrakoplovstvo, te da je uporaba sustava EGNOS u razdoblju 2014. – 2021. predmet sporazuma o delegiranju između Europske unije i Agencije za europski GNSS,
 IMAJUĆI U VIDU da je Uredbom (EU) br. 1285/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o provedbi i uporabi europskih sustava za satelitsku navigaciju(1) utvrđeno da Europska unija posjeduje svu materijalnu i nematerijalnu imovinu stvorenu ili razvijenu u okviru programa Galileo i EGNOS, da može sklopiti sporazume s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama u kontekstu tih programa te da se troškovi eventualnog proširenja pokrivenosti sustava EGONOS izvan Europe neće financirati iz proračunskih sredstava dodijeljenih tom Uredbom,
 UZIMAJUĆI U OBZIR Uredbu (EU) br. 912/2010 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2010. o osnivanju Agencije za europski GNSS(2),
 IMAJUĆI U VIDU interes za koordinaciju pristupa standardizaciji i certificiranju te svim pitanjima koja se odnose na navigacijske satelitske sustave i usluge u međunarodnim tijelima za standardizaciju i certificiranje, posebno u cilju promicanja proširene i nove upotrebe usluga Galileo, EGNOS i SBAS-ASECNA kao svjetskog standarda navigacije i određivanja vremena u sektoru civilnog zrakoplovstva,
 SPORAZUMJELE SU SE KAKO SLIJEDI:
 DIO I.
 OPĆE ODREDBE
 Članak 1.
 Ciljevi
 1. Ciljevi su ovog Sporazuma razvoj satelitske navigacije i pružanje povezanih usluga u području nadležnosti ASECNA-e u korist civilnog zrakoplovstva omogućavanjem da se ASECNA koristi europskim programima satelitske navigacije.
 Ovim se Sporazumom nastoje promicati usluge utemeljene na tim europskim programima satelitske navigacije na afričkom kontinentu.
 2. Ovim su sporazumom utvrđeni način i uvjeti suradnje stranaka radi postizanja ciljeva iz prvog stavka.
 Članak 2.
 Definicije
 Za potrebe ovog Sporazuma:
 1.
 „GNSS” ili „globalni navigacijski satelitski sustav” znači infrastruktura koja se sastoji od konstelacije
 satelita
 i mreže zemaljskih centara i stanica te koja emitiranjem radiofrekvencijskih signala omogućava da se na cijelom planetu korisnicima koji imaju odgovarajući prijamnik pruža usluga vrlo preciznog mjerenja vremena i geolociranja;
 2.
 „europski navigacijski satelitski sustavi” znači globalni navigacijski satelitski sustav proizašao iz programa Galileo i sustava EGNOS te je vlasništvo Europske unije;
 3.
 „područje nadležnosti ASECNA-e” znači zemljopisno područje na kojem ASECNA pruža usluge zračne plovidbe, bilo da se radi o zračnom prostoru njezinih država članica ili ne;
 4.
 „EGNOS”, pokrata za „European Geostationary Navigation Overlay Service” (Europska služba za geostacionarnu navigaciju), znači regionalna infrastruktura za sustav satelitske navigacije koja kontrolira i ispravlja otvorene signale koje emitiraju globalni navigacijski satelitski sustavi, prvenstveno GPS i Galileo, čime se korisnicima tih globalnih sustava omogućava dobivanje boljih performansi u pogledu preciznosti i cjelovitosti. EGNOS obuhvaća zemaljske stanice i više transpondera instaliranih na geostacionarnim satelitima. Zemaljske stanice obuhvaćaju inženjerski centar, centar za nadzor misije, postaje RIMS, postaje NLES, servisni centar i server EDAS. Na regionalnoj razini EGNOS prvenstveno pokriva područja država članica Europske unije koja su geografski smještena u Europi;
 5.
 „SBAS-ASECNA” znači ASECNA-in navigacijski satelitski sustav koji kontrolira i ispravlja otvorene signale koje emitiraju globalni navigacijski satelitski sustavi, prvenstveno GPS i Galileo, čime se korisnicima tih globalnih sustava omogućava dobivanje boljih performansi, posebno u pogledu preciznosti i cjelovitosti. SBAS-ASECNA vlasništvo je ASECNA-e. Sastoji se od zemaljske infrastrukture i više transpondera instaliranih na geostacionarnim satelitima. Zemaljska infrastruktura obuhvaćat će posebno postaje RIMS, jedan ili više centara za nadzor misije te postaje NLES. SBAS-ASECNA prvenstveno pokriva područje nadležnosti ASECNA-e. Sustav SBAS-ASECNA obuhvaća početnu verziju sustava, kao i sva njegova kasnija unapređenja, uključujući dvostruku frekvenciju i višestruke konstelacije. Uvođenje sustava obuhvaća posebno faze definiranja i osmišljavanja, razvoja i postavljanja te homologacije i certificiranja. Nakon toga slijedi faza uporabe;
 6.
 „područje pokrivenosti EGNOS-om” ili „područje pokrivenosti SBAS-ASECNA-om” znači područje na kojem je moguće primiti signale koje emitira predmetni sustav (primjerice praćenje geostacionarnih satelita);
 7.
 „područje usluge SBAS-ASECNA-e” znači područje unutar područja pokrivenosti SBAS-ASECNA-om u kojem sustav SBAS-ASECNA pruža uslugu usklađenu sa zahtjevima koje je utvrdila ASECNA i koji su određeni u vezi sa standardima i preporučenim praksama (SARP) ICAO-a te preuzima odobrene odgovarajuće operacije;
 8.
 „područje EGNOS-ove usluge SOL” znači područje unutar područja pokrivenosti EGNOS-om u kojem sustav EGNOS pruža uslugu usklađenu sa standardima i preporučenim praksama (SARP) ICAO-a te preuzima odobrene odgovarajuće operacije;
 9.
 „postaje RIMS” znači postaje koje pripadaju sustavu EGNOS ili SBAS-ASECNA i prikupljaju podatke o geolociranju u stvarnom vremenu, a ti su podaci dobiveni na temelju signala koje emitiraju globalni navigacijski satelitski sustavi;
 10.
 „postaje NLES” znači postaje koje pripadaju sustavu SBAS-ASECNA i koje prema transponderima instaliranima na geostacionarne satelite šalju ispravljene podatke koji omogućavaju da prijamnici u području pokrivenosti jednim ili drugim sustavom unesu izmjene prilagođene svojoj geolokaciji;
 11.
 „Galileo” znači civilni autonomni europski globalni navigacijski satelitski sustav i sustav za određivanje vremena koji je pod civilnim nadzorom i namijenjen pružanju usluga GNSS-a te koji su osmislili i razvili Europska unija, Europska svemirska agencija i njihove države članice. Uporaba programa Galileo može se prenijeti na privatni subjekt. Galileo je namijenjen za pružanje otvorenih, komercijalnih i reguliranih javnih usluga te usluga traganja i spašavanja, a cilj je i pridonijeti uslugama kontrole cjelovitosti namijenjenima korisnicima aplikacija za zaštitu života;
 12.
 „interoperabilnost” znači mogućnost zajedničke uporabe dvaju ili više navigacijskih satelitskih sustava i usluga koje oni pružaju kako bi se korisnicima pružile bolje mogućnosti od onih koje bi se mogle postići uporabom samo jednog sustava;
 13.
 „intelektualno vlasništvo” ima značenje iz članka 2. točke viii. Konvencije o osnivanju Svjetske organizacije za intelektualno vlasništvo, potpisane u Stockholmu 14. srpnja 1967.;
 14.
 „klasificirane informacije” znači informacije u bilo kojem obliku, koje zahtijevaju zaštitu od neovlaštenog otkrivanja koje bi moglo u različitim stupnjevima nanijeti štetu osnovnim interesima, uključujući nacionalnu sigurnost stranaka ili pojedinih država članica. Tajnost informacija označava se klasifikacijskom oznakom. Takve informacije stranke klasificiraju u skladu s mjerodavnim zakonima i propisima te se moraju zaštititi od gubitka tajnosti, cjelovitosti i dostupnosti.
 Članak 3.
 Načela suradnje
 Stranke primjenjuju sljedeća načela na aktivnosti suradnje obuhvaćene ovim Sporazumom:
 1. uzajamna korist koja se temelji na ukupnoj ravnoteži prava i obveza, uključujući doprinose i pristup svim uslugama;
 2. uzajamne mogućnosti sudjelovanja u aktivnostima suradnje u okviru programa satelitske navigacije Europske unije i ASECNA-e;
 3. pravovremena razmjena svih korisnih informacija za provedbu ovog Sporazuma;
 4. odgovarajuća i učinkovita zaštita prava intelektualnog vlasništva.
 Članak 4.
 Agencije Europske unije
 Europska unija može Agenciji za europski GNSS ili Europskoj agenciji za sigurnost zračnog prometa povjeriti izvršavanje svih ili dijela zadaća koje proizlaze iz ovog Sporazuma. U tom slučaju ona je i dalje odgovorna ASECNA-i za primjereno i potpuno izvršenje obveza proizašlih iz ovog Sporazuma.
 Članak 5.
 Odnosi s trećim osobama
 Europska unija olakšava i podržava sve inicijative za suradnju ili partnerstvo između ASECNA-e i drugih subjekata uključenih u europske programe satelitske navigacije Galileo i EGNOS, posebno Europske svemirske agencije, koje bi mogle omogućiti da ASECNA razvija i pruža usluge satelitske navigacije utemeljene na ta dva programa.
 DIO II.
 ODREDBE O SURADNJI
 Članak 6.
 Aktivnosti suradnje
 1. Aktivnosti suradnje iz ovog Sporazuma prvenstveno obuhvaćaju one čiji je cilj uvođenje i uporaba sustava SBAS-ASECNA, utemeljenog na tehnologiji sustava EGNOS. Obuhvaćaju i upotrebu sustava proizašlog iz programa Galileo, radiofrekvencijskog spektra, standarda, certificiranja i međunarodnih organizacija, sigurnosti, istraživanja i razvoja, ljudskih resursa, komunikacije te podizanje svijesti, razmjenu osoblja i promicanje usluga satelitske navigacije u Africi.
 Stranke mogu izmijeniti taj popis aktivnosti u skladu s člankom 33. ovog Sporazuma.
 2. Ovaj Sporazum ne utječe na institucijsku autonomiju Europske unije pri uređenju europskih programa satelitske navigacije ni na strukturu koju je Europska unija utvrdila za izvođenje tih programa. Sporazum ne utječe ni na regulatorne mjere kojima se provode obveze neširenja, nadzor izvoza i nadzor nematerijalnih prijenosa tehnologije. Ne utječe ni na mjere nacionalne sigurnosti.
 3. Ovaj Sporazum ne utječe ni na institucijsku autonomiju ASECNA-e.
 4. Podložno njihovim primjenjivim propisima, stranke, u mjeri u kojoj je to moguće, omogućavaju aktivnosti suradnje koje se provode na temelju ovog Sporazuma.
 PODDIO I.
 Članak 7.
 Uvođenje i uporaba sustava SBAS-ASECNA
 1. Europska unija pomaže ASECNA-i u uvođenju i uporabi sustava SBAS-ASECNA. Uz posebne odredbe iz članaka 8. – 16. u nastavku, općenito olakšava uvođenje i uporabu sustava SBAS-ASECNA, posebno tako što ASECNA-i besplatno na raspolaganje stavlja sve korisne informacije, savjetuje ASECNA-u o upravljanju programom i o tehničkim i organizacijskim pitanjima te pridonosi ocjenjivanju i praćenju programa SBAS-ASECNA.
 2. Kad se uspostavljaju međuveze sustava EGNOS i SBAS-ASECNA, svaka je stranka odgovorna za izmjene svojeg sustava te snosi povezane troškove ulaganja i provedbe. Drugoj stranci pruža potrebne informacije i surađuje u izmjenama sustava koji pripada toj drugoj stranci. Uvodi se postupak utvrđivanja i praćenja performansi kojim se definiraju obveze svake stranke.
 Članak 8.
 Definicija i osmišljavanje sustava SBAS-ASECNA
 Europska unija pomaže ASECNA-i pri definiranju i osmišljavanju sustava SBAS-ASECNA, posebno u pogledu arhitekture sustava, lokacija za postavljanje zemaljske infrastrukture i operativnog koncepta. Studijama provedenima u tu svrhu detaljno će se utvrditi međuveze sustava SBAS-ASECNA i EGNOS.
 Članak 9.
 Razvoj i postavljanje postaja RIMS
 Europska unija pomaže ASECNA-i pri razvoju i postavljanju postaja RIMS sustava SBAS-ASECNA, posebno u pogledu opreme, postupaka korištenja, kvalifikacije operatera i vrednovanja lokacija za postavljanje zemaljske infrastrukture, među ostalim uvođenjem provjere zahtjeva sigurnosti.
 Da bi se optimizirale performanse i područja usluga sustava EGNOS i SBAS-ASECNA, stranke koordiniraju postavljanje svojih postaja RIMS, posebno onih smještenih u zajedničkim rubnim područjima dvaju sustava, tako da te postaje budu ravnomjerno podijeljene i da mogu funkcionirati u sinergiji zahvaljujući razmjeni podataka koje proizvode te postaje RIMS, uz poštovanje zahtjeva sigurnosti i zaštite predviđenih propisima primjenjivima na svaku stranku.
 Članak 10.
 Razvoj i postavljanje centara za nadzor
 Europska unija pomaže ASECNA-i pri razvoju i postavljanju centara za nadzor sustava SBAS-ASECNA, posebno u pogledu opreme, postupaka korištenja, kvalifikacije operatera i vrednovanja lokacija za postavljanje zemaljske infrastrukture, među ostalim uvođenjem provjere zahtjeva sigurnosti.
 Članak 11.
 Razvoj i postavljanje postaja NLES i transpondera
 Europska unija pomaže ASECNA-i pri razvoju i uvođenju usluga širenja podataka koji se temelje na transponderima sustava SBAS-ASECNA instaliranima na geostacionarnim satelitima i na zemaljskim postajama za prijenos povezanih podataka. Također pomaže ASECNA-i u postupcima i aktivnostima potrebnima za dobivanje kodova PRN neophodnih za korištenje sustavom SBAS-ASECNA jer bez tih kodova korištenje nije moguće.
 Članak 12.
 Homologacija i certificiranje sustava SBAS-ASECNA
 Na njezin zahtjev, Europska unija pomaže ASECNA-i pri:
 – certificiranju sustava SBAS-ASECNA,
 – homologaciji sigurnosti sustava SBAS-ASECNA, uključujući lokacije za postavljanje zemaljske infrastrukture,
 – certificiranju usluga sustava SBAS-ASECNA.
 Na njezin zahtjev, Europska unija može ASECNA-i pomoći i u razvoju metodologije i postupaka za:
 – odobrenje postupaka, povezanih sa sustavom SBAS-ASECNA, za polijetanje, let i slijetanje zrakoplova, prije objave u Zborniku zrakoplovnih informacija,
 – certificiranje opreme u zrakoplovima namijenjene za primanje i obradu signala satelitske navigacije te akreditiranje operatera i posada zrakoplova.
 Članak 13.
 Korištenje sustavom SBAS-ASECNA
 1. Europska unija pomaže ASECNA-i u korištenju sustavom SBAS-ASECNA.
 U pogledu priprema za početak korištenja, posebno pomaže ASECNA-i u:
 – provođenju plana upravljanja pružanjem usluga,
 – prilagodbi operativnih postupaka i dokumentacije za osposobljavanje za sustav EGNOS sustavu SBAS-ASECNA,
 – provedbi integriranog sustava upravljanja usmjerenog na pružanje usluga obuhvaćajući posebno upravljanje kvalitetom, sigurnošću, zaštitom i okolišem,
 – analizi i provedbi planova podizvođenja,
 – osposobljavaju operatera,
 – deklaraciji usluga.
 Europska unija ASECNA-i pomaže i u rješavanju problema korištenja do kojih dođe nakon deklaracije usluga, posebno stavljanjem na raspolaganje postupaka i alata za analizu performansi, pružanjem potpore za osposobljavanje te prisutnošću osoblja na lokacijama u početnom razdoblju.
 Europska unija ASECNA-i pruža i potporu pri uvođenju unapređenja sustava tijekom korištenja.
 2. Stranke jedna drugoj pružaju potporu u poticanju korisnika da prihvate usluge koje pružaju sustavi EGNOS i SBAS-ASECNA te u omogućivanju odgovarajućeg razvoja tržišta.
 Članak 14.
 Područja usluge
 Stranke se usuglašuju o definiciji područja EGNOS-ove usluge SOL i područja usluge SBAS-ASECNA-e kako bi se izbjegle bilo kakve poteškoće u korištenju, posebno u pogledu interoperabilnosti i nadležnosti. Stranke u vezi s tim nastoje pronaći zajednička rješenja.
 Ako područje EGNOS-ove usluge SOL obuhvaća dio područja nadležnosti ASECNA-e ili ako područje usluge SBAS-ASECNA-e obuhvaća dio područja država članica Europske nije, provodi se postupak utvrđivanja i praćenja performansi kojim se određuju obveze svake stranke.
 Ako područje EGNOS-ove usluge SOL i područje usluge SBAS-ASECNA-e obuhvaća područje izvan država članica Europske unije i područja nadležnosti ASECNA-e ili se preklapa s nekim sustavom osim EGNOS-a i SBAS-ASECNA-e, stranke jedna drugu izvješćuju i koordiniraju svoje aktivnosti pri nadležnim tijelima područja u pitanju kako bi se za nastale probleme osiguralo pronalaženje zajedničkih rješenja, posebno u pogledu interoperabilnosti i nadležnosti.
 Članak 15.
 Javna nabava
 1. Na njezin zahtjev, Europska unija pomaže ASECNA-i u izradi dokumenata za javni natječaj i analizi ponuda tijekom dodjeljivanja ugovora povezanih s uvođenjem i uporabom sustava SBAS-ASECNA.
 2. Ne dovodeći u pitanje članak XXIII. Sporazuma o javnoj nabavi, sklopljen u okviru Svjetske trgovačke organizacije (članak III. revidiranog Sporazuma), javna tijela i poduzeća iz država članica Europske unije imaju pravo sudjelovati u javnim natječajima povezanima s uvođenjem i uporabom sustava SBAS-ASECNA, osim ako postoji sukob interesa.
 3. Nabave povezane s uvođenjem i uporabom sustava EGNOS i SBAS-ASECNA mogu biti predmet zajedničkih javnih natječaja Europske unije i ASECNA-e ovisno o interesu svake stranke, posebno u pogledu zemaljskih postaja i transpondera.
 Članak 16.
 Prava intelektualnog vlasništva
 1. Svaka stranka drugoj stranci besplatno na raspolaganje stavlja sva prava intelektualnog vlasništva nad radom ili izumima čija je vlasnica i koji su korisni za uvođenje i uporabu sustava EGNOS i SBAS-ASECNA. Ovaj je Sporazum jednakovrijedan dozvoli za korištenje tim pravima.
 Ako jedna od stranaka stvori ili uvede nova prava intelektualnog vlasništva utemeljena na pravima intelektualnog vlasništva koja joj je druga stranka stavila na raspolaganje, potonja dobiva vlasništvo nad tako stvorenim ili uvedenim novim pravima intelektualnog vlasništva te stranci koja ih je stvorila ili uvela besplatno daje dozvolu za korištenje tim novim pravima. Međutim, stranka koja ima vlasništvo nad tim novim pravima dozvolu za njihovo korištenje može dati trećim osobama samo uz izričitu suglasnost druge stranke.
 Uvjeti za korištenje dozvolom iz prve i druge alineje navedeni su u stavcima 2. i 3.
 2. Ne dovodeći u pitanje odredbe iz druge alineje prvog stavka, dozvola za korištenje iz prvog stavka osobna je, neisključiva i neprenosiva. Ovisno o slučaju, ona obuhvaća pravo na korištenje, omogućivanje korištenja, izmjenu, umnožavanje i proizvodnju s jedinim ciljem uvođenja i uporabe sustava EGNOS i SBAS-ASECNA.
 Jedna stranka može stavljati na raspolaganje trećim osobama i na bilo koji način stavljati na tržište prava intelektualnog vlasništva koja joj je druga stranka stavila na raspolaganje sukladno prvom stavku samo uz izričitu suglasnost te druge stranke, osim ako se to stavljanje na raspolaganje trećim osobama vrši kao dio javne nabave ili dodjele ugovora jedne ili druge stranke radi uvođenja i uporabe sustava EGNOS, sustava proizašlog iz programa Galileo i sustava SBAS-ASECNA.
 3. Svaka stranka redovito ažurira registar prava intelektualnog vlasništva koja stavlja na raspolaganje drugoj stranci sukladno prvom stavku. Drugoj stranci dostavlja presliku tog registra. Za svako pravo intelektualnog vlasništva koje je stavljeno na raspolaganje, u registru je navedeno sljedeće:
 – predmet prava, npr. izum, softver, baza podataka itd.,
 – vrsta prava, npr. pravo autora, patent itd.,
 – ustupljeno pravo korištenja, npr. pravo umnožavanja, prilagodbe, proizvodnje itd.,
 – područje za koje se pravo stavlja na raspolaganje,
 – trajanje stavljanja na raspolaganje.
 4. Svaka stranka koja drugoj stranci odobri korištenje pravom sukladno prvom stavku može to pravo oduzeti ako utvrdi da je došlo do nepoštovanja uvjeta korištenja navedenih u stavcima 2. i 3.
 5. Stranke odobravaju i osiguravaju odgovarajuću i djelotvornu zaštitu prava intelektualnog vlasništva u područjima i sektorima važnima za uvođenje i uporabu sustava EGNOS i SBAS-ASECNA, u skladu s najvišim međunarodnim standardima utvrđenima Sporazumom o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva (TRIPS) Svjetske trgovinske organizacije, uključujući učinkovita sredstva za provedbu takvih standarda.
 PODDIO II.
 Ostale aktivnosti
 Članak 17.
 Galileo
 1. Stranke sudjeluju u promicanju i upotrebi sustava proizašlog iz programa Galileo na afričkom kontinentu, konkretno u razvoju aplikacija i upotrebi usluga koje se temelje na tom sustavu, posebno u područjima određivanja vremena, navigacije, nadzora i potrage i spašavanja te u isticanju koristi aplikacija i usluga koje se temelje na tom sustavu.
 2. ASECNA se suzdržava od svake radnje ili inicijative koja bi mogla negativno utjecati na interese Europske unije u pogledu prava intelektualnog vlasništva povezanih s programom Galileo.
 Članak 18.
 Radiofrekvencijski spektar
 1. Stranke surađuju i međusobno si pomažu u pogledu radiofrekvencijskog spektra kojim upravlja Međunarodna telekomunikacijska unija (dalje u tekstu: „ITU”), posebno za zaštitu frekvencijskih pojaseva povezanih s uslugama satelitske navigacije i zrakoplovne komunikacije.
 2. Stranke razmjenjuju informacije i međusobno si pomažu u pogledu dijeljenja i dodjeljivanja frekvencija koje vrši ITU. Potiču i štite dodjelu frekvencija za sustave EGNOS i SBAS-ASECNA te za sustav proizašao iz programa Galileo kako bi se osigurala dostupnost usluga koje ti sustavi nude u Europskoj uniji i Africi.
 3. Kako bi se radiofrekvencijski spektar namijenjen za navigaciju zaštitio od raznih ometanja, primjerice elektroničkog, bilo da je namjerno ili ne, i „maskiranja”, stranke nastoje utvrditi izvore ometanja i pronaći obostrano prihvatljiva rješenja.
 4. Ništa se u ovom Sporazumu ne tumači kao odstupanje od mjerodavnih odredaba ITU-a, posebno onih koje se odnose na ITU-ov radijski pravilnik.
 Članak 19.
 Standardi, certificiranje i međunarodne organizacije
 1. Stranke nastoje donijeti zajednički pristup standardizaciji i svim pitanjima povezanima s navigacijskim satelitskim sustavima kojima upravljaju međunarodne organizacije ili udruge, posebno Međunarodna organizacija civilnog zrakoplovstva, Radiotehnički odbor za zrakoplovstvo i Europska organizacija za opremu za civilno zrakoplovstvo (EUROCAE), te udruge ili grupacije aktivne u području standardizacije.
 2. Stranke zajednički podržavaju razvoj standarda satelitske navigacije u međunarodnim organizacijama, posebno standarda i preporučenih praksa (SARP) ICAO-a i specifikacija minimalnih operativnih performansi (MOPS) RTCA-e i EUROCAE-a. Zajednički nastoje postići da te međunarodne organizacije prepoznaju standarde Galilea, EGNOS-a i SBAS-ASECNA-e te odlučuju promicati njihovu primjenu u cijelom svijetu inzistirajući na interoperabilnosti s drugim navigacijskim satelitskim sustavima.
 Članak 20.
 Sigurnost
 U cilju zaštite europskih navigacijskih satelitskih sustava i sustava SBAS-ASECNA od prijetnji i zlonamjernih radnji kao što su namjerno ometanje i „maskiranje”, stranke poduzimaju sve izvedive korake, posebno u pogledu nadzora i neširenja tehnologija, kako bi osigurale kontinuitet, sigurnost i zaštitu usluga satelitske navigacije i pripadajuće infrastrukture te pripadajuće ključne infrastrukture i imovine, ne dovodeći u pitanje članak 6. stavak 2.
 Članak 21.
 Istraživanje i razvoj
 Stranke nastoje provoditi zajedničke aktivnosti istraživanja i razvoja satelitske navigacije, posebno u cilju razvoja i planiranja budućih tehničkih unapređenja navigacijskih satelitskih sustava.
 Svaka stranka omogućava sudjelovanje druge stranke u svojim programima istraživanja i razvoja.
 Europska unija olakšava pristup ASECNA-e fondovima svojih okvirnih programa istraživanja i razvoja.
 Članak 22.
 Ljudski resursi
 Europska unija na temelju vlastitog iskustva ASECNA-i pruža sve korisne informacije za upravljanje ljudskim resursima potrebnima za provedbu programa SBAS-ASECNA.
 Europska unija pomaže ASECNA-i u razvoju radnih mjesta i vještina potrebnih za uvođenje i korištenje sustava SBAS-ASECNA.
 Europska unija olakšava sve inicijative za suradnju i partnerstvo između ASECNA-e i subjekata uključenih u jačanje kapaciteta u područjima povezanima s europskim programima satelitske navigacije. Olakšava i pristup ASECNA-e fondovima svojih europskih programa osposobljavanja.
 Zajedničke aktivnosti osposobljavanja mogu se provoditi kao odgovor na potrebu uvođenja i uporabe sustava EGNOS, SBAS-ASECNA i onog proizašlog iz programa Galileo te pripreme njihovih budućih tehničkih unapređenja.
 Članak 23.
 Komunikacija i podizanje svijesti
 Stranke nastoje provoditi zajedničke aktivnosti komunikacije i promocije svojih programa satelitske navigacije.
 Europska unija pomaže ASECNA-i u utvrđivanju i provedbi strategija komunikacije usmjerenih na subjekte uključene u uvođenje i uporabu sustava SBAS-ASECNA te na širu javnost.
 Članak 24.
 Razmjena osoblja
 Stranke vrše razmjene osoblja u okviru aktivnosti suradnje predviđenih u ovom Sporazumu.
 Članak 25.
 Promicanje satelitske navigacije na afričkom kontinentu
 Stranke si međusobno pomažu u promociji satelitske navigacije na afričkom kontinentu i savjetuju se kad god je potrebno postići dogovor o zajedničkom djelovanju u tom području. Posebno podržavaju inicijative kojima bi se moglo omogućiti da korisnici prihvate satelitsku navigaciju te razvijanje tržišta povezanih s tom tehnologijom.
 DIO III.
 FINANCIJSKE ODREDBE
 Članak 26.
 Financiranje
 1. ASECNA financira uvođenje i uporabu sustava SBAS-ASECNA vlastitim sredstvima, pomoći ili subvencijama, posebno onima predviđenima u trećem stavku, zajmovima koje ugovara s financijskim institucijama, ili bilo kojim drugim načinom financiranja, podložno odredbama iz drugog stavka.
 2. Uvođenje i uporaba sustava SBAS-ASECNA ne mogu se ni u kojem slučaju financirati proračunskim sredstvima dodijeljenima za europske navigacijske satelitske sustave i obuhvaćenima poglavljem II. Uredbe (EU) br. 1285/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013.
 3. Za uvođenje i uporabu sustava SBAS-ASECNA Europska unija olakšava pristup ASECNA-e svojim fondovima namijenjenima za suradnju i razvoj kojima se ASECNA može koristiti, kako za tekuće programe, tako i za buduće. Tekući su programi panafrički program iz članka 9. i Priloga III. Uredbi (EU) br. 233/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o uspostavi Instrumenta financiranja za razvojnu suradnju za razdoblje 2014. – 2020., te oni iz Uzajamnog fonda EU-a i Afrike za infrastrukture predviđene u Komunikaciji Komisije Vijeću i Europskom parlamentu od 13. srpnja 2006. – Povezivanje Afrike: euroafričko partnerstvo u pogledu infrastruktura COM(2006) 376 final.
 DIO IV.
 ZAVRŠNE ODREDBE
 Članak 27.
 Pravna odgovornost
 1. Budući da ASECNA nema vlasništvo nad europskim navigacijskim satelitskim sustavima, nema nikakvu odgovornost povezanu s vlasništvom nad tim sustavima.
 Budući da Europska unija nema vlasništvo nad sustavom SBAS-ASECNA, nema nikakvu odgovornost povezanu s vlasništvom nad tim sustavom.
 2. Ni jedna od stranaka ne može se smatrati odgovornom za štetu koju druga stranka načini uporabom tehnologija iz ovog Sporazuma niti jamči njihovo dobro funkcioniranje.
 Članak 28.
 Razmjena klasificiranih informacija
 Stranke razmjenjuju klasificirane informacije samo ako o tome sklope sporazum. Nastoje uvesti sveobuhvatan i usklađen pravni okvir kojim bi se omogućilo sklapanje takvog sporazuma.
 Članak 29.
 Zajednički odbor
 1. Ovime se osniva Zajednički odbor pod nazivom „Odbor za GNSS EU-a i ASECNA-e”. On se sastoji od predstavnika stranaka i nadležan je za upravljanje i pravilnu primjenu ovog Sporazuma. U tu svrhu donosi odluke u slučajevima predviđenima ovim Sporazumom, a stranke izvršavaju te odluke u skladu sa svojim propisima. Zajednički odbor sporazumno donosi svoje odluke. Zajednički odbor daje i preporuke u pitanjima o kojima nije nadležan odlučivati.
 Zajednički odbor utvrđuje uvjete i odredbe koji nisu detaljno utvrđeni u ovom Sporazumu.
 2. Zajednički odbor donosi svoj poslovnik koji sadržava, među ostalim, odredbe o sazivanju sjednica, imenovanju predsjedatelja i njegovu mandatu te o kontaktu među strankama.
 3. Zajednički odbor sastaje se prema potrebi. Sazivanje sjednica može zatražiti Europska unija ili ASECNA. Zajednički odbor sastaje se u roku od petnaest dana od zahtjeva.
 4. Zajednički odbor može odlučiti osnovati radne skupine ili stručne skupine ako smatra da je to potrebno za ostvarivanje svojih zadaća.
 5. Zajednički odbor može odlučiti izmijeniti Prilog I.
 Članak 30.
 Savjetovanja
 1. Kako bi se osigurala primjerena provedba ovog Sporazuma, stranke redovito razmjenjuju informacije te se na zahtjev jedne od njih sastaju u okviru Zajedničkog odbora.
 2. Stranke se bez odlaganja savjetuju, na zahtjev jedne od njih, o svim pitanjima koja proizlaze iz tumačenja ili primjene ovog Sporazuma.
 3. Stranke se redovito informiraju i obostrano podižu svijest o upravljanju i razvoju svojih programa satelitske navigacije. Ako jedna stranka planira donijeti odluku koja bi mogla utjecati na najmanje jedan navigacijski satelitski sustav druge stranke, s potonjom se prije toga savjetuje kako bi mogla dati neobvezujuće mišljenje. Ako se to ne protivi zahtjevima povjerljivosti primjenjivima na stranke, svaka stranka prihvaća sudjelovanje predstavnika druge stranke kao promatrača u svojim radnim skupinama te upravnim tijelima i odborima.
 Članak 31.
 Zaštitne mjere
 1. Svaka stranka može, nakon savjetovanja u okviru Zajedničkog odbora, poduzeti odgovarajuće zaštitne mjere, uključujući obustavu jedne ili više aktivnosti suradnje, ako smatra da jednakovrijedna razina kontrole izvoza ili sigurnosti između stranaka više nije osigurana. Ako bi odlaganje bilo koje vrste moglo ugroziti dobro funkcioniranje europskih navigacijskih satelitskih sustava ili sustava SBAS-ASECNA, mogu se poduzeti privremene zaštitne mjere bez prethodnog savjetovanja, uz uvjet da se savjetovanje održi neposredno nakon njihova donošenja.
 2. Opseg i trajanje mjerâ iz stavka 1. ograničava se na ono što je nužno da bi se popravilo stanje i osigurala pravedna ravnoteža prava i obveza u okviru ovog Sporazuma. Druga stranka može zatražiti da Zajednički odbor održi savjetovanje o proporcionalnosti tih mjera. Ako se spor ne može riješiti u roku od šest mjeseci, bilo koja stranka može ga iznijeti pred obvezujući arbitražni sud u skladu s postupkom utvrđenim u Prilogu I. Ni jedno pitanje koje proizlazi iz tumačenja odredbi ovog Sporazuma koje su identične odgovarajućim odredbama prava Europske unije ne može se riješiti u tom okviru.
 Članak 32.
 Rješavanje sporova
 Ne dovodeći u pitanje članak 31., sporovi koji se odnose na tumačenje ili primjenu ovog Sporazuma rješavaju se savjetovanjem u okviru Zajedničkog odbora.
 Ako spor nije riješen u roku od tri mjeseca od datuma upućivanja Zajedničkom odboru, pokreće se arbitražni postupak iz Priloga I.
 Članak 33.
 Prilozi
 Prilozi ovom Sporazumu čine njegov sastavni dio.
 Članak 34.
 Preispitivanje
 Ovaj Sporazum može se u svakom trenutku izmijeniti i proširiti dopunskim dokumentom koji stranke potpišu nakon provođenja svojih unutarnjih postupaka.
 Članak 35.
 Raskid
 1. Europska unija ili ASECNA mogu raskinuti ovaj Sporazum slanjem obavijesti drugoj stranci. Ovaj Sporazum prestaje važiti šest mjeseci od datuma primitka takve obavijesti.
 2. Raskid ovog Sporazuma ne utječe na valjanost ili trajanje eventualnih materijalnih odredaba donesenih tijekom izvršavanja Sporazuma. Ne dovodi u pitanje ni posebna prava ni obveze utvrđene u pogledu intelektualnog vlasništva u okviru ovog Sporazuma – stranka koja je drugoj stranci dala dozvolu korištenja nakon raskida ugovora zadržava pravo oduzimanja dozvole ako utvrdi da je došlo do nepoštovanja uvjeta korištenja tom dozvolom.
 3. U slučaju raskida ovog Sporazuma, Zajednički odbor podnosi prijedlog kako bi se strankama omogućilo rješavanje svih otvorenih pitanja koja imaju financijske posljedice, prema potrebi uzimajući u obzir načelo pro rata temporis.
 Članak 36.
 Stupanje na snagu
 1. Stranke odobravaju ovaj Sporazum u skladu sa svojim internim postupcima. On stupa na snagu prvog dana prvog mjeseca nakon dana potpisa stranke koja posljednja izvrši tu formalnost.
 2. Ovaj Sporazum sklapa se u dva primjerka na francuskom jeziku i sklapa se na neograničeno vrijeme.
 Za Europsku uniju
 Za ASECNA-u
 (1) SL L 347, 20.12.2013., str. 1. – 24.
 (2) SL L 276, 20.10.2010., str. 11. – 21.
 PRILOG I.
 ARBITRAŽNI POSTUPAK
 Ako je spor upućen na arbitražu, dodjeljuju se tri arbitra, osim ako stranke odluče drugačije.
 Svaka stranka određuje jednog arbitra u roku od trideset dana nakon utvrđivanja neslaganja u Zajedničkom odboru.
 Dva tako određena arbitra sporazumno imenuju jednog glavnog arbitra, koji nije državljanin niti jedne države članice stranaka. Ako se dva izabrana arbitra ne mogu dogovoriti o imenovanju glavnog arbitra u roku od dva mjeseca nakon imenovanja posljednjeg od njih dvojice, glavnog arbitra izabiru s popisa od sedam osoba koji utvrđuje Zajednički odbor. Zajednički odbor sastavlja i ažurira taj popis u skladu sa svojim poslovnikom.
 Osim ako stranke odluče drugačije, arbitražni sud donosi svoj poslovnik. Svoje odluke donosi većinom glasova.