type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 27.1.2017
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 L 22/6
 ROZPORZĄDZENIE WYKONAWCZE KOMISJI (UE) 2017/138
 z dnia 16 stycznia 2017 r.
 rejestrujące w rejestrze chronionych nazw pochodzenia i chronionych oznaczeń geograficznych nazwę [Raclette de Savoie (ChOG)]
 KOMISJA EUROPEJSKA,
 uwzględniając Traktat o funkcjonowaniu Unii Europejskiej,
 uwzględniając rozporządzenie Parlamentu Europejskiego i Rady (UE) nr 1151/2012 z dnia 21 listopada 2012 r. w sprawie systemów jakości produktów rolnych i środków spożywczych (1), w szczególności jego art. 52 ust. 2,
 a także mając na uwadze, co następuje:
 (1)
 Zgodnie z art. 50 ust. 2 lit. a) rozporządzenia (UE) nr 1151/2012 wniosek Francji o rejestrację nazwy „Raclette de Savoie” został opublikowany w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej
 (2).
 (2)
 Pismem z dnia 23 listopada 2015 r. władze francuskie powiadomiły Komisję, że na podstawie art. 15 ust. 4 rozporządzenia (UE) nr 1151/2012 przyznano okres przejściowy do dnia 31 grudnia 2017 r. dwóm podmiotom mającym siedzibę na ich terytorium i spełniającym warunki wspomnianego artykułu. Podczas krajowej procedury sprzeciwu wymienione podmioty, które legalnie wprowadzały do obrotu „Raclette de Savoie” nieprzerwanie przez co najmniej pięć lat poprzedzających złożenie wniosku, złożyły sprzeciw dotyczący przedziału stosunku tłuszczu do masy suchej w serze oraz minimalnego odsetka podstawowej dawki pokarmowej krów mlecznych, który powinien pochodzić z zielonych pasz objętościowych. Odnośne podmioty to: SCA des producteurs de Reblochon de la vallée de Thônes, Route d'Annecy BP 38, 74230 Thones oraz GAEC Le Seysselan, Vallod, 74190 Seyssel.
 (3)
 Do Komisji nie wpłynęło żadne oświadczenie o sprzeciwie zgodnie z art. 51 rozporządzenia (UE) nr 1151/2012, należy zatem zarejestrować nazwę „Raclette de Savoie”.
 PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE:
 Artykuł 1
 Nazwa „Raclette de Savoie” (ChOG) zostaje zarejestrowana.
 Nazwa, o której mowa w akapicie pierwszym, określa produkt należący do klasy 1.3 Sery zgodnie z załącznikiem XI do rozporządzenia wykonawczego Komisji (UE) nr 668/2014 (3).
 Artykuł 2
 Ochrona, o której mowa w art. 1, pozostaje bez uszczerbku dla okresu przejściowego przyznanego przez Francję na podstawie zarządzenia z dnia 29 października 2015 r. dotyczącego zatwierdzenia specyfikacji produktu dla nazwy „Raclette de Savoie”, opublikowanego dnia 7 listopada 2015 r. w Dzienniku Urzędowym Republiki Francuskiej zgodnie z art. 15 ust. 4 rozporządzenia (UE) nr 1151/2012, na rzecz podmiotów spełniających warunki wymienionego artykułu.
 Artykuł 3
 Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie dwudziestego dnia po jego opublikowaniu w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej.
 Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich państwach członkowskich.
 Sporządzono w Brukseli dnia 16 stycznia 2017 r.
 W imieniu Komisji,
 za Przewodniczącego,
 Phil HOGAN
 Członek Komisji
 (1) Dz.U. L 343 z 14.12.2012, s. 1.
 (2) Dz.U. C 261 z 19.7.2016, s. 16.
 (3) Rozporządzenie wykonawcze Komisji (UE) nr 668/2014 z dnia 13 czerwca 2014 r. ustanawiające zasady stosowania rozporządzenia Parlamentu Europejskiego i Rady (UE) nr 1151/2012 w sprawie systemów jakości produktów rolnych i środków spożywczych (Dz.U. L 179 z 19.6.2014, s. 36).


type: contracts

text:
 26.4.2019
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 L 112/5
 PROTOKÓŁ
 zmieniający Umowę o transporcie morskim między Wspólnotą Europejską i jej państwami członkowskimi, z jednej strony, a rządem Chińskiej Republiki Ludowej, z drugiej strony
 KRÓLESTWO BELGII,
 REPUBLIKA BUŁGARII,
 REPUBLIKA CZESKA,
 KRÓLESTWO DANII,
 REPUBLIKA FEDERALNA NIEMIEC,
 REPUBLIKA ESTOŃSKA,
 IRLANDIA,
 REPUBLIKA GRECKA,
 KRÓLESTWO HISZPANII,
 REPUBLIKA FRANCUSKA,
 REPUBLIKA CHORWACJI,
 REPUBLIKA WŁOSKA,
 REPUBLIKA CYPRYJSKA,
 REPUBLIKA ŁOTEWSKA,
 REPUBLIKA LITEWSKA,
 WIELKIE KSIĘSTWO LUKSEMBURGA,
 WĘGRY,
 REPUBLIKA MALTY,
 KRÓLESTWO NIDERLANDÓW,
 REPUBLIKA AUSTRII,
 RZECZPOSPOLITA POLSKA,
 REPUBLIKA PORTUGALSKA,
 RUMUNIA,
 REPUBLIKA SŁOWENII,
 REPUBLIKA SŁOWACKA,
 REPUBLIKA FINLANDII,
 KRÓLESTWO SZWECJI,
 ZJEDNOCZONE KRÓLESTWO WIELKIEJ BRYTANII I IRLANDII PÓŁNOCNEJ zwane dalej „państwami członkowskimi”, oraz
 UNIA EUROPEJSKA,
 z jednej strony,
 oraz
 RZĄD CHIŃSKIEJ REPUBLIKI LUDOWEJ,
 z drugiej strony,
 UWZGLĘDNIAJĄC przystąpienie Republiki Chorwacji do Unii Europejskiej dnia 1 lipca 2013 r.,
 UZGADNIAJĄ, CO NASTĘPUJE:
 Artykuł 1
 Republika Chorwacji przystępuje do Umowy o transporcie morskim między Wspólnotą Europejską i jej państwami członkowskimi, z jednej strony, a rządem Chińskiej Republiki Ludowej, z drugiej strony, która została podpisana w Brukseli dnia 6 grudnia 2002 r. i weszła w życie dnia 1 marca 2008 r. (zwanej dalej „Umową”).
 Artykuł 2
 Tekst Umowy w języku chorwackim, załączony do niniejszego protokołu, jest autentyczny na tych samych warunkach co inne teksty sporządzone zgodnie z art. 14 Umowy.
 Artykuł 3
 Umawiające się Strony informują się wzajemnie kanałami dyplomatycznymi o zakończeniu wewnętrznych procedur prawnych niezbędnych do wejścia w życie niniejszego protokołu. Niniejszy protokół wchodzi w życie z dniem otrzymania ostatniej pisemnej notyfikacji.
 Artykuł 4
 Niniejszy Protokół jest sporządzony w dwóch egzemplarzach w językach: angielskim, bułgarskim, chorwackim, czeskim, duńskim, estońskim, fińskim, francuskim, greckim, hiszpańskim, litewskim, łotewskim, maltańskim, niderlandzkim, niemieckim, polskim, portugalskim, rumuńskim, słowackim, słoweńskim, szwedzkim, węgierskim, włoskim i chińskim, przy czym teksty te są na równi autentyczne.
 Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego pierwszego grudnia roku dwa tysiące osiemnastego.
 За държавите-членки
 Por los Estados miembros
 Za členské státy
 For medlemsstaterne
 Für die Mitgliedstaaten
 Liikmesriikide nimel
 Για τα κράτη μέλη
 For the Member States
 Pour les États membres
 Za države članice
 Per gli Stati membri
 Dalībvalstu vārdā –
 Valstybių narių vardu
 A tagállamok részéről
 Għall-Istati Membri
 Voor de lidstaten
 W imieniu Państw Członkowskich
 Pelos Estados-Membros
 Pentru statele membre
 Za členské štáty
 Za države članice
 Jäsenvaltioiden puolesta
 För medlemsstaterna
 За Европейския съюз
 Рог la Unión Europea
 Za Evropskou unii
 For Den Europæiske Union
 Für die Europäische Union
 Euroopa Liidu nimel
 Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
 For the European Union
 Pour l'Union européenne
 Za Europsku uniju
 Per l'Unione europea
 Eiropas Savienības vārdā –
 Europos Sąjungos vardu
 Az Európai Unió részéről
 Għall-Unjoni Ewropea
 Voor de Europese Unie
 W imieniu Unii Europejskiej
 Pela União Europeia
 Pentru Uniunea Europeană
 Za Európsku úniu
 Za Evropsko unijo
 Euroopan unionin puolesta
 För Europeiska unionen
 За правителството на Киtайската Народна Република
 Por el Gobierno de la República Popular China
 Za vládu Čínské lidové republiky
 For Folkerepublikken Kinas regering
 Für die Regierung der Volksrepublik China
 Hiina Rahvavabariigi valitsuse nimel
 Για την κυβέρνηση της Λαϊκής Δημοκρατίας της Κίνας
 For the Government of the People’s Republic of China
 Pour le gouvernement de la République populaire de Chine
 Za Vladu Narodne Republike Kine
 Per il Governo della Repubblica popolare cinese
 Ķīnas Tautas Republikas valdības vārdā –
 Kinijos Liaudies Respublikos Vyriausybės vardu
 A Kínai Népköztársaság kormánya részéről
 Għall-Gvern tar-Repubblika Popolari taċ-Ċina
 Voor de Regering van de Volksrepubliek China
 W imieniu rządu Chińskiej Republiki Ludowej
 Pelo Governo da República Popular da China
 Pentru Guvernul Republicii Populare Chineze
 Za vládu Čínskej ľudovej republiky
 Za Vlado Ljudske republike Kitajske
 Kiinan kansantasavallan hallituksen puolesta
 För Folkrepubliken Kinas regering


text:
 23.10.2008
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 280/16
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 82/2008
 ze dne 4. července 2008,
 kterým se mění příloha XI (Telekomunikační služby) Dohody o EHP
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Příloha XI Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 67/2008 ze dne 6. června 2008 (1).
 (2)
 Rozhodnutí Komise 2008/60/ES ze dne 21. prosince 2007, kterým se mění rozhodnutí 2003/548/ES, pokud jde o vynětí určitých typů pronajatých okruhů z minimálního souboru pronajatých okruhů (2), by mělo být začleněno do Dohody,
 ROZHODL TAKTO:
 Článek 1
 V bodě 5cn (rozhodnutí Komise 2003/548/ES) přílohy XI Dohody se doplňuje nová odrážka, která zní:
 „ , ve znění:
 —
 32008 D 0060: rozhodnutí Komise 2008/60/ES ze dne 21. prosince 2007 (Úř. věst. L 15, 18.1.2008, s. 32).“
 Článek 2
 Znění rozhodnutí 2008/60/ES v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 5. července 2008 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (3).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddílu EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 4. července 2008.
 Za Smíšený výbor EHP
 předseda
 J. K. J. Prinz Nikolaus von LIECHTENSTEIN
 (1) Úř. věst. L 257, 25.9.2008, s. 30.
 (2) Úř. věst. L 15, 18.1.2008, s. 32.
 (3) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.


type: caselaw

text:
 16.11.2015
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 381/12
 Odvolanie podané 9. júla 2015: Changshu City Standard Parts Factory, Ningbo Jinding Fastener Co. Ltd proti rozsudku Všeobecného súdu (štvrtá komora) z 29. apríla 2015 v spojených veciach T-558/12 a T-559/12, Changshu City Standard Parts Factory a Ningbo Jinding Fastener Co. Ltd/Rada Európskej únie
 (Spojené veci C-376/15 P a C-377/15 P)
 (2015/C 381/15)
 Jazyk konania: angličtina
 Účastníci konania
 Odvolateľky: Changshu City Standard Parts Factory, Ningbo Jinding Fastener Co. Ltd (v zastúpení: R. Antonini, avvocato, E. Monard, advokát)
 Ďalší účastníci konania: Rada Európskej únie, Európska komisia, European Industrial Fasteners Institute AISBL (EIFI)
 Návrhy odvolateliek
 Odvolateľky navrhujú, aby Súdny dvor:
 1.
 Zrušil rozsudok Všeobecného súd v spojených veciach T-558/12 a T-559/12 Changshu City Standard Parts Factory a Ningbo Jinding Fastener Co. Ltd/Rada Európskej únie.
 2.
 Prijal návrhy odvolateliek vyjadrené v žalobe podanej na Všeobecnom súde a zrušil vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 924/2012 zo 4. októbra 2012, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 91/2009, ktorým sa ukladá konečné antidumpingové clo na dovoz určitých spojovacích materiálov zo železa alebo ocele s pôvodom v Čínskej ľudovej republike (1) v rozsahu, v akom sa dotýka odvolateliek.
 3.
 Zaviazal Radu na náhradu trov konania vzniknutých v konaniach pred Všeobecným súdom a Súdnym dvorom, ako aj na náhradu trov konania odvolateliek.
 4.
 Zaviazal vedľajších účastníkov konania na náhradu ich vlastných trov konania.
 Odvolacie dôvody a hlavné tvrdenia
 Odvolateľky tvrdia, že Všeobecný súd sa z právneho hľadiska dopustil nesprávneho posúdenia, najmä čo sa týka pojmu „všetky [porovnateľné] vývozné transakcie“ a súvislosti medzi dotknutými ustanoveniami, keď nesprávne podal výklad článku 2 ods. 10 a 11 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva (2), ako aj článkov 2.4 a 2.4.2 Dohody o vykonávaní článku VI Všeobecnej dohody o clách a obchode z roku 1994, a uložil odvolateľkám neprimerané dôkazné bremeno.
 Odvolateľky ďalej tvrdia, že Všeobecný súd sa z právneho hľadiska dopustil nesprávneho posúdenia, keď nesprávne podal výklad článku 10 ods. 2 nariadenia Rady (ES) č. 1225/2009 z 30. novembra 2009 o ochrane pred dumpingovými dovozmi z krajín, ktoré nie sú členmi Európskeho spoločenstva, a článku 2.4 Dohody o vykonávaní článku VI Všeobecnej dohody o clách a obchode z roku 1994, že neprijal niektoré tvrdenia odvolateliek a že z právneho hľadiska sa pri posudzovaní povinnosti odôvodnenia vyplývajúcej z článku 296 ZFEÚ dopustil nesprávneho posúdenia.
 (1) Ú. v. EÚ L 275, s. 1.
 (2) Ú. v. EÚ. L 343, s. 51.


text:
 15.1.2019
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 12/13
 KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2019/59
 af 14. januar 2019
 om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af aluminiumsradiatorer med oprindelse i Folkerepublikken Kina efter en udløbsundersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036
 EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (»grundforordningen«) (1), særlig artikel 11, stk. 2, og
 ud fra følgende betragtninger:
 1. SAGSFORLØB
 1.1. Gældende foranstaltninger
 (1)
 Efter en antidumpingundersøgelse (»den oprindelige undersøgelse«) indførte Rådet i november 2012 ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 1039/2012 (2) (»forordningen om endelig told«) en endelig antidumpingtold på importen af aluminiumsradiatorer i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7615 10 10, ex 7615 10 80, ex 7616 99 10 og ex 7616 99 90 (Taric-kode 7615101010, 7615108010, 7616991091, 7616999001 og 7616999091) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«).
 (2)
 Ved forordningen om endelig told indførtes der en antidumpingtold på mellem 12,6 % og 56,2 % på importen fra de eksporterende producenter i stikprøven, 21,2 % på importen fra samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, og 61,4 % på importen fra alle andre virksomheder i Kina.
 1.2. Indledning af en udløbsundersøgelse
 (3)
 Den 15. februar 2017 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (3) om det forestående udløb af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af aluminiumsradiatorer med oprindelse i Kina.
 (4)
 Den 30. juni 2017 indgav the International Association of Aluminium Radiator Manufacturers Limited Liability Consortium (AIRAL S.c.r.l.) (»ansøgeren«), som tegner sig for mere end 25 % af den samlede produktion af aluminiumsradiatorer i Den Europæiske Union (»Unionen«), en anmodning om en fornyet undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 11, stk. 2.
 (5)
 Ansøgeren begrundede anmodningen med, at foranstaltningernes bortfald sandsynligvis vil medføre fortsat dumping og fornyet skade for EU-erhvervsgrenen.
 (6)
 Kommissionen fastslog, at der forelå tilstrækkelige beviser til at berettige indledningen af en udløbsundersøgelse, og offentliggjorde den 9. november 2017 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (»indledningsmeddelelsen«) (4) om indledning af en udløbsundersøgelse.
 1.3. Interesserede parter
 (7)
 I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen alle interesserede parter til at tage kontakt med henblik på at deltage i undersøgelsen. Kommissionen underrettede udtrykkeligt ansøgeren, kendte EU-producenter og deres sammenslutninger, kendte importører af aluminiumsradiatorer i Unionen og kendte eksporterende producenter i Kina om indledningen af udløbsundersøgelsen og opfordrede dem til at samarbejde.
 (8)
 I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den påtænkte at anvende Rusland som et tredjeland med markedsøkonomi (»referenceland«), jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7. Kommissionen anførte også, at ifølge de tilgængelige oplysninger kunne der findes andre producenter i lande med markedsøkonomi i Tyrkiet, Taiwan, Malaysia, Iran, Argentina og Ukraine.
 (9)
 Kommissionen underrettede også producenter i Rusland om indledningen og opfordrede dem til at deltage. Kommissionen underrettede også myndighederne i Argentina, Bosnien-Hercegovina, den tidligere jugoslaviske republik Makedonien, Iran, Japan, Malaysia, Rusland, Schweiz, Taiwan, USA, Tyrkiet og Ukraine om indledningen af undersøgelsen og anmodede om oplysninger vedrørende produktion og salg af aluminiumsradiatorer samt kontaktoplysninger for relevante producenter i disse lande.
 (10)
 Alle interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger til indledningen af undersøgelsen og til at anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. Ingen af de interesserede parter anmodede om en høring.
 1.3.1. Stikprøveudtagning
 (11)
 I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den eventuelt ville udtage en stikprøve af interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 17.
 1.3.1.1. Stikprøveudtagning af EU-producenter
 (12)
 Kommissionen anførte i indledningsmeddelelsen, at den havde udtaget en foreløbig stikprøve af EU-producenter.
 (13)
 I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, udtog Kommissionen stikprøven på grundlag af den største repræsentative salgsmængde, der kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed.
 (14)
 Den foreløbige stikprøve bestod af fire EU-producenter, som tegnede sig for ca. 80 % af EU-erhvervsgrenens samlede salg. Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til den foreløbige stikprøve, men modtog ingen bemærkninger.
 1.3.1.2. Stikprøveudtagning af importører
 (15)
 Kommissionen anmodede i indledningsmeddelelsen importører og deres repræsentative sammenslutninger om at give sig til kende og indberette de specifikke oplysninger, der var nødvendige for at afgøre, om stikprøveudtagning var nødvendig, og i bekræftende fald udtage en stikprøve. To importører gav sig til kende. I betragtning af det begrænsede antal virksomheder, blev det ikke anset for nødvendigt at foretage en stikprøveudtagning.
 1.3.1.3. Stikprøveudtagning af eksporterende producenter
 (16)
 For at afgøre, hvorvidt det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en stikprøve, anmodede Kommissionen alle eksporterende producenter i Kina om at afgive de oplysninger, der er anført i indledningsmeddelelsen. Kommissionen bad endvidere de kinesiske myndigheder om at identificere og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen.
 (17)
 Ingen eksporterende producenter i Kina afgav de oplysninger, der blev anmodet om i bilag I til indledningsmeddelelsen, med henblik på stikprøveudtagning.
 1.3.2. Brugere
 (18)
 I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen brugerne og deres repræsentative sammenslutninger og repræsentative forbrugerorganisationer til at give sig til kende og samarbejde. Ingen brugere i Unionen eller deres sammenslutninger gav sig til kende.
 1.3.3. Spørgeskemaer og kontrolbesøg
 (19)
 Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle de parter, der er anført nedenfor, og til alle andre virksomheder, som gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.
 (20)
 Det omfattede fire stikprøveudtagne EU-producenter, ansøgeren, de to samarbejdsvillige importører og producenter i Argentina, Iran, Japan, Malaysia, Rusland, Schweiz, Taiwan, den tidligere jugoslaviske republik Makedonien, Tyrkiet og Ukraine.
 (21)
 Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra de fire stikprøveudtagne EU-producenter, én importør, ansøgeren og én producent i Ukraine.
 (22)
 Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var sandsynlighed for fortsat eller fornyet dumping og skade, og om det ville være i strid med Unionens interesser at opretholde antidumpingforanstaltningerne.
 (23)
 Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
 a)
 EU-producenter:
 —
 Fondital, Brescia, Italien
 —
 Global Radiatori, Brescia, Italien
 —
 Radiatori 2000, Bergamo, Italien
 —
 Armatura, Kraków, Polen
 b)
 Importører i Unionen:
 —
 Hydroland, Kraków, Polen
 c)
 Producent i et referenceland
 —
 San Teh Raj, Odessa, Ukraine.
 1.4. Den nuværende undersøgelsesperiode og den betragtede periode
 (24)
 Undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping og skade omfattede perioden fra den 1. oktober 2016 til den 30. september 2017 (»den nuværende undersøgelsesperiode« eller »NUP«).
 (25)
 Undersøgelsen af de tendenser, der er relevante for vurderingen af sandsynligheden for fortsat eller fornyet skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2014 frem til udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode (»den betragtede periode«).
 2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
 2.1. Den pågældende vare
 (26)
 Den pågældende vare, der er genstand for denne udløbsundersøgelse, er den samme vare som den, der er defineret i den oprindelige undersøgelse, dvs. aluminiumsradiatorer og elementer eller sektioner, som disse radiatorer består af, uanset om sådanne elementer eller sektioner er samlet i blokke, undtagen elektriske radiatorer og elementer og sektioner deraf, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7615 10 10, ex 7615 10 80, ex 7616 99 10 og ex 7616 99 90 (Taric-kode 7615101010, 7615108010, 7616991091, 7616999001 og 7616999091) med oprindelse i Kina (»den pågældende vare«).
 2.2. Samme vare
 (27)
 Undersøgelsen viste, at følgende varer har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og samme grundlæggende anvendelsesformål:
 —
 den pågældende vare
 —
 den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i referencelandet Ukraine
 —
 den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen
 (28)
 Kommissionen konkluderede, at disse varer er samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.
 3. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORTSAT ELLER FORNYET DUMPING
 3.1. Sandsynligheden for fortsat eller fornyet dumping
 (29)
 I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgte Kommissionen, om der for nærværende fandt dumping sted, og om det var sandsynligt, at dumpingen ville fortsætte eller igen finde sted, hvis de gældende foranstaltninger vedrørende importen fra Kina skulle udløbe.
 3.1.1. Referenceland
 (30)
 Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 7, fastsættes den normale værdi på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et tredjeland med markedsøkonomi. Af den grund skulle der vælges et tredjeland med markedsøkonomi (»referencelandet«).
 (31)
 I indledningsmeddelelsen meddelte Kommissionen de interesserede parter, at den påtænkte at anvende Rusland som egnet referenceland, og opfordrede de interesserede parter til at fremsætte bemærkninger. Der blev ikke modtaget bemærkninger hertil.
 (32)
 Kommissionen anmodede 60 producenter af samme vare i Argentina, Iran, Japan, Malaysia, Rusland, Schweiz, Taiwan, den tidligere jugoslaviske republik Makedonien, Tyrkiet og Ukraine om at afgive oplysninger.
 (33)
 Kommissionen modtog kun ét svar fra en producent i Ukraine (San Teh Raj).
 (34)
 Da der ikke blev modtaget andre svar, og eftersom det ukrainske marked anses for at være et passende repræsentativt marked til dette formål på grundlag af markedets størrelse, blev det besluttet, at Ukraine er et egnet referenceland, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7.
 3.1.2. Normal værdi
 (35)
 Oplysningerne fra den samarbejdsvillige producent i referencelandet blev brugt til at fastsætte den normale værdi for Kina i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7.
 (36)
 Kommissionen undersøgte først, om referencelandsproducentens samlede hjemmemarkedssalg var repræsentativt. Hjemmemarkedssalget er repræsentativt, hvis det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder på hjemmemarkedet udgør mindst 5 % af den samlede eksportsalgsmængde af den pågældende vare til Unionen i den nuværende undersøgelsesperiode. På den baggrund var referencelandsproducentens samlede salg repræsentativt.
 (37)
 Ifølge ansøgerens oplysninger er der ikke noget klart grundlag for at fastsætte varetypen på grundlag af de fem Taric-koder, der er omfattet af undersøgelsen. Varebeskrivelsen for alle fem Taric-koder er identisk: »Aluminiumsradiatorer og elementer eller sektioner, som disse radiatorer består af, uanset om sådanne elementer eller sektioner er samlet i blokke«. Der er ikke angivet yderligere differentiering på Taric-niveau. Forskellene mellem de fem Taric-koder er forårsaget af andre kriterier, såsom slutbrug og produktionsmetoden. Hvis en radiator for eksempel er bestemt til privat brug, henhører den under toldposition 7615. Hvis den samme radiator anvendes i en kommerciel eller industriel bygning, henhører den under toldposition 7616. Kriterier, der er relateret til ydeevnen, såsom elementets afgivne effekt, dimensioner og vægt, er ikke omfattet af toldtariferingen.
 (38)
 På dette grundlag besluttede Kommissionen, at der burde fastsættes en vejet gennemsnitlig normal værdi.
 (39)
 Med henblik herpå fastsatte Kommissionen andelen af rentable salg til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i den nuværende undersøgelsesperiode for at afgøre, hvorvidt det faktiske salg på hjemmemarkedet skulle anvendes som grundlag for beregningen af den normale værdi.
 (40)
 Den normale værdi baseres på den faktiske pris på hjemmemarkedet, uanset om salgstransaktionerne har været rentable, hvis:
 a)
 salgsmængden, som blev solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mere end 80 % af den samlede salgsmængde, og
 b)
 de vejede gennemsnitlige salgspriser svarer til eller er højere end enhedsproduktionsomkostningerne.
 (41)
 Analysen af hjemmemarkedssalget viste, at mere end 80 % af hjemmemarkedssalget var rentabelt, og at den vejede gennemsnitlige salgspris var højere end produktionsomkostningerne. Den normale værdi blev derfor beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alt hjemmemarkedssalg i den nuværende undersøgelsesperiode.
 3.1.3. Eksportpris
 (42)
 Kommissionen modtog ingen spørgeskemabesvarelser fra eksporterende producenter i Kina. Som følge af den manglende samarbejdsvilje informerede Kommissionen, jf. grundforordningens artikel 18, stk. 1, de eksporterende producenter i Kina og de kinesiske myndigheder om, at hvis de eksporterende producenter ikke udviste tilstrækkelig samarbejdsvilje, kunne Kommissionen basere sine konklusioner på de foreliggende faktiske oplysninger. Kommissionen understregede desuden, at en konklusion baseret på de foreliggende faktiske oplysninger kan være mindre fordelagtig for de pågældende parter. Der blev ikke modtaget bemærkninger hertil. Kommissionen fastsatte således eksportprisen ud fra Eurostats importstatistik (»Comext-databasen«).
 (43)
 Som anført i betragtning 37, er der ikke noget klart grundlag for at fastslå, hvilke varetyper der henhører under de fem Taric-koder, der er omfattet af undersøgelsen. Derfor blev der fastsat én vejet gennemsnitlig eksportpris for alle aluminiumsradiatorer, der importeres fra Kina.
 3.1.4. Sammenligning
 (44)
 Kommissionen sammenlignede den normale værdi og eksportprisen på grundlag af priserne ab fabrik.
 (45)
 Hvor det var berettiget for at sikre en rimelig sammenligning, justerede Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, den normale værdi og eksportprisen for forskelle, der påvirker priserne og prisernes sammenlignelighed. Der blev foretaget en opjustering af den normale værdi på mellem 4 %-6 % for ikke-refunderbare momsudgifter, og der blev foretaget en nedjustering af eksportprisen på mellem 4 %-6 % for forsikrings- og fragtomkostninger.
 3.1.5. Dumpingmargen
 (46)
 Kommissionen sammenlignede den vejede gennemsnitlige normale værdi af samme vare med den vejede gennemsnitlige pris for al eksport til Unionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.
 (47)
 På dette grundlag konstaterede Kommissionen en dumpingmargen udtrykt som en procentdel af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, på over 15 %.
 3.2. Udvikling i importen i tilfælde af foranstaltningernes ophævelse
 (48)
 Ud over konstateringen af dumping i den nuværende undersøgelsesperiode undersøgte Kommissionen, om der var sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne blev ophævet. Følgende elementer blev undersøgt: uudnyttet kapacitet i Kina og EU-markedets tiltrækningskraft.
 (49)
 Som følge af den manglende samarbejdsvilje fra eksporterende producenter i Kina blev undersøgelsen af sandsynligheden for fortsat dumping med henblik på at vurdere importens udvikling i tilfælde af foranstaltningernes ophævelse baseret på de oplysninger, der var tilgængelige for Kommissionen, dvs. oplysninger i anmodningen om den fornyede undersøgelse og oplysninger fra andre uafhængige tilgængelige kilder, såsom officielle importstatistikker og oplysninger indhentet fra interesserede parter i løbet af undersøgelsen. Oplysningerne i anmodningen omfattede en kortlægning, der var udført af en kinesisk erhvervsorienteret konsulentvirksomhed, og en rapport (5) med titlen »Overkapacitet i Kina«, der var publiceret af EU's handelskammer i Kina. Ansøgerens oplysninger i denne henseende blev ikke anfægtet af de interesserede parter. Kommissionen fandt intet, der modsagde disse oplysninger.
 3.2.1. Uudnyttet kapacitet i Kina
 (50)
 I kortlægningen blev størrelsen af den kinesiske uudnyttede kapacitet for aluminiumsradiatorer analyseret i henhold til to scenarier. Afhængigt af hvilket af de to scenarier der anvendes, udgør den uudnyttede kapacitet enten 27,5 mio. eller 112,5 mio. elementer. Uanset hvilket scenario der vedtages, er den uudnyttede kapacitet for aluminiumsradiatorer betydelig og svarer til enten ca. 94 % eller ca. 386 % af det samlede EU-forbrug (se betragtning 62).
 (51)
 I den rapport, der blev publiceret af EU's handelskammer i Kina, blev den generelle uudnyttede kapacitet hos den kinesiske aluminiumsindustri analyseret. Ifølge denne rapport er den uudnyttede kapacitet blevet fordoblet fra næsten 5 mio. ton til næsten 10 mio. ton mellem 2008 og 2015. Det er derfor tydeligt, at de kinesiske producenter af aluminiumsradiatorer ville være i stand til at tilvejebringe yderligere mængder af aluminium, hvis de øgede deres produktion.
 (52)
 Hverken kortlægningen eller undersøgelsen afdækkede elementer, der kunne tyde på, at der ville ske en væsentlig stigning i den indenlandske efterspørgsel i Kina i den nærmeste fremtid. Det samme gælder den kinesiske eksport til andre tredjelande, da der ikke foreligger nogen oplysninger, der kan tyde på en væsentlig stigning i efterspørgslen efter aluminiumsradiatorer på verdensplan.
 (53)
 Da der ikke foreligger andre oplysninger, blev det derfor konkluderet, at hverken den indenlandske eller globale efterspørgsel efter aluminiumsradiatorer vil kunne absorbere den væsentlige uudnyttede kapacitet i Kina.
 3.2.2. EU-markedets tiltrækningskraft
 (54)
 For at fastslå den mulige udvikling i importen ved foranstaltningernes eventuelle bortfald analyserede Kommissionen EU-markedets tiltrækningskraft, for så vidt angår prisniveauet.
 (55)
 Kommissionen analyserede ottecifrede eksportdata fra Kina til tredjelande i den nuværende undersøgelsesperiode. Imidlertid blev disse eksportpriser ikke anset for at give et retvisende billede af priserne på aluminiumsradiatorer, eftersom klassificeringerne på dette niveau omfattede en lang række varer ud over den pågældende vare, hvilket i betydelig grad (mindst 100 gange) overgik importen af aluminiumsradiatorer. De kinesiske eksportstatistikker leverer derfor ikke afgørende beviser vedrørende kinesiske eksportpriser på andre markeder.
 (56)
 I mangel af entydige oplysninger om priserne i forbindelse med tredjelande — som følge af det manglende samarbejde fra de kinesiske eksporterende producenter — baserede Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 18, stk. 1, sine konklusioner på oplysningerne i anmodningen om den fornyede undersøgelse.
 (57)
 I betragtning af de kinesiske eksporterende producenters betydelige uudnyttede kapacitet samt mætningen på visse eksisterende markeder ville kinesiske eksporterende producenter højst sandsynligt orientere deres betydelige uudnyttede kapacitet mod EU-markedet, hvis antidumpingforanstaltningerne blev ophævet. I rapporten »Overkapacitet i Kina« blev det desuden understreget, at den kinesiske regerings politik opmuntrer til eksport gennem finansiel støtte og skattelettelser, hvilket øger eksportmarkeders — som f.eks. EU-markedets — tiltrækningskraft.
 (58)
 Kinas betydelige eksportmængder og markedsandele i den oprindelige undersøgelsesperiode og den fortsatte eksport af aluminiumsradiatorer fra Kina til EU-markedet i lavere — men stadig betydelige — mængder, gør det muligt for Kommissionen at konkludere, at EU-markedet er attraktivt for producenter af aluminiumsradiatorer i Kina. Den kinesiske eksport fortsætter med at ske til dumpingpriser (se betragtning 47) og underbyder i væsentlig grad EU-erhvervsgrenens priser (se betragtning 76). I betragtning af den store uudnyttede kapacitet i Kina og de meget lave kinesiske priser, er der en stor sandsynlighed for, at importen vil stige betydeligt, hvis antidumpingforanstaltningerne ophæves.
 3.2.3. Konklusion vedrørende sandsynligheden for fortsat dumping
 (59)
 Ud fra ovenstående, og særligt i lyset af den dumpingmargen, der blev fastsat i NUP, den betydelige uudnyttede kapacitet i Kina og EU-markedets tiltrækningskraft, forventer Kommissionen, at en ophævelse af foranstaltningerne sandsynligvis vil føre til fortsat dumping, og at dumpingimporten vil indføres på EU-markedet i betydelige mængder. Det konkluderes derfor, at der er sandsynlighed for fortsat dumping, hvis de gældende antidumpingforanstaltninger får lov at udløbe.
 4. SANDSYNLIGHEDEN FOR FORNYET SKADE
 4.1. Definition af EU-erhvervsgrenen og EU-produktionen
 (60)
 Samme vare blev i den nuværende undersøgelsesperiode fremstillet af 6 producenter i Unionen. De udgør »EU-erhvervsgrenen« som omhandlet i grundforordningens artikel 4, stk. 1.
 4.2. Indledende bemærkninger
 (61)
 Skaden blev vurderet på grundlag af tendenser vedrørende produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salg, markedsandel, beskæftigelse, produktivitet og vækst, som blev indsamlet for hele EU-erhvervsgrenen, og tendenser vedrørende priser, rentabilitet, likviditet, evne til at rejse kapital og investeringer, lagre, investeringsafkast og lønninger, som blev indsamlet for de EU-producenter, der indgik i stikprøven.
 4.3. EU-forbrug
 (62)
 Kommissionen fastsatte EU-forbruget ved at sammenlægge:
 a)
 de fire stikprøveudtagne EU-producenters efterprøvede salg i Unionen
 b)
 de ikkestikprøveudtagne samarbejdsvillige EU-producenters salg i Unionen, som fremgik af anmodningen om den fornyede undersøgelse og oplysninger fra AIRAL, samt
 c)
 importdata fra Eurostat.
 (63)
 EU-forbruget af aluminiumsradiatorer udviklede sig som følger:
 Tabel 1
 EU-forbrug
 2014
 2015
 2016
 NUP
 Samlet EU-forbrug (elementer)
 24 042 569
 25 768 567
 27 283 660
 27 960 430
 Indeks (2014 = 100)
 100
 107
 113
 116
 Kilde: Eurostat, AIRAL og spørgeskemabesvarelser
 (64)
 EU-forbruget steg gradvist med 16 % i den betragtede periode. En analyse af udviklingen år for år viser denne gradvise stigning i hele perioden, med en hurtigere stigning mellem 2014 og 2015 og derefter en udjævning mellem 2016 og udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode.
 4.4. Import fra Kina
 4.4.1. Mængde og markedsandel for importen fra Kina
 (65)
 Kommissionen fastsatte importmængden af aluminiumsradiatorer fra Kina til Unionen på grundlag af Eurostats data og markedsandelen for importen ved at sammenligne disse importmængder med EU-forbruget, jf. tabel 1.
 (66)
 Importen af aluminiumsradiatorer fra Kina til Unionen udviklede sig som følger:
 Tabel 2
 Importmængder og markedsandele
 2014
 2015
 2016
 2017
 Importmængde fra Kina (elementer)
 1 652 979
 456 581
 983 268
 746 354
 Indeks (2014 = 100)
 100
 28
 59
 45
 Markedsandel for importen fra Kina (i %)
 7
 2
 4
 3
 Kilde: Eurostat
 (67)
 Importen fra Kina nåede sit højeste niveau i 2014, hvorefter den faldt brat i 2015, genrejste sig i 2016, for så at falde igen i NUP. Som følge af den samtidige stigning i EU-forbruget faldt markedsandelen for importen fra Kina fra sit højeste niveau på 7 % til det laveste niveau på 3 % ved udgangen af NUP.
 (68)
 Det er dog relevant for skadesanalysen at bemærke, at importen fra Kina fortsatte med at blive indført i Unionen, fortoldet, gennem hele den betragtede periode.
 4.4.2. Priser på importen fra Kina
 (69)
 Kommissionen anvendte Eurostats oplysninger om priserne ved import fra Kina.
 (70)
 De gennemsnitlige priser på importen fra Kina til Unionen udviklede sig som følger:
 Tabel 3
 Priser på importen fra Kina
 2014
 2015
 2016
 NUP
 Priser på importen fra Kina
 (EUR pr. element)
 2,47
 3,29
 3,28
 3,37
 Indeks (2014 = 100)
 100
 133
 133
 136
 Kilde: Eurostat
 (71)
 Priserne på importen fra Kina steg med 36 % i den betragtede periode, hvor den største stigning fandt sted mellem 2014 og 2015.
 (72)
 På trods af stigningen i enhedspriserne for import fra Kina gennem den betragtede periode var den gennemsnitlige importpris pr. enhed fra Kina betydeligt lavere end både EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedssalgspris og de gennemsnitlige enhedsproduktionsomkostninger, jf. tabel 7. Dette førte til et kraftigt pristryk på salgspriserne i Unionen.
 4.4.3. Prisunderbud
 (73)
 Kommissionen fastsatte prisunderbuddet i den nuværende undersøgelsesperiode ved at sammenligne:
 a)
 de vejede gennemsnitlige salgspriser, som EU-producenterne i stikprøven forlangte af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til et ab fabrik-niveau, og
 b)
 oplysninger fra Eurostat om importen af aluminiumsradiatorer fra Kina på cif-niveau, justeret til en hjemtagelsespris, inkl. et beløb for antidumpingtold.
 (74)
 Resultatet af sammenligningen blev udtrykt som en procentdel af de stikprøveudtagne EU-producenters gennemsnitlige priser i den nuværende undersøgelsesperiode.
 (75)
 Sammenligningen viste, at importen fra Kina havde en gennemsnitlig underbudsmargen på 19,3 % på EU-markedet i den nuværende undersøgelsesperiode.
 4.5. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
 4.5.1. Generelle bemærkninger
 (76)
 I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 4, undersøgte Kommissionen virkningerne af dumpingimporten på EU-erhvervsgrenen og evaluerede alle de økonomiske indikatorer, der havde indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.
 (77)
 Der blev anvendt stikprøveudtagning til at vurdere den eventuelle skade, som EU-erhvervsgrenen kunne have lidt, jf. betragtning 12.
 (78)
 Ved konstateringen af skade skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer.
 (79)
 Kommissionen evaluerede de makroøkonomiske indikatorer ud fra oplysningerne i anmodningen om fornyet undersøgelse, oplysninger indsendt af AIRAL og de verificerede spørgeskemabesvarelser fra de stikprøveudtagne EU-producenter. Dataene vedrørte alle EU-producenterne.
 (80)
 Kommissionen evaluerede de mikroøkonomiske indikatorer ud fra efterprøvede oplysninger i spørgeskemabesvarelserne fra de EU-producenter, der indgik i stikprøven.
 (81)
 Begge datasæt blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.
 (82)
 De makroøkonomiske indikatorer er: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse og produktivitet.
 (83)
 De mikroøkonomiske indikatorer er: gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, arbejdskraftomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital.
 4.5.2. Makroøkonomiske indikatorer
 4.5.2.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
 (84)
 Den samlede produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i EU-erhvervsgrenen udviklede sig i den betragtede periode som følger:
 Tabel 4
 EU-producenternes produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
 2014
 2015
 2016
 NUP
 Produktionsmængde (elementer)
 46 693 417
 42 280 155
 41 857 954
 41 449 917
 Indeks (2014 = 100)
 100
 91
 90
 89
 Produktionskapacitet (elementer)
 93 110 159
 93 279 192
 84 940 419
 82 263 333
 Indeks (2014 = 100)
 100
 100
 91
 88
 Kapacitetsudnyttelse (%)
 50
 45
 49
 50
 Indeks (2014 = 100)
 100
 90
 98
 100
 Kilde: Eurostat, AIRAL og spørgeskemabesvarelser
 (85)
 EU-erhvervsgrenens produktionsmængde faldt i den betragtede periode med 11 %. En analyse af udviklingen år for år viser, at der først var et fald på 9 % i 2015, hvorefter udviklingen forblev ret stabil mellem 2015 og udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode.
 (86)
 EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet faldt med 12 % i den betragtede periode, hvilket viser, at EU-erhvervsgrenen var i stand til at reducere kapaciteten for at håndtere nedgangen i produktionen i løbet af perioden.
 (87)
 Kapacitetsudnyttelsen forblev lav i hele den betragtede periode, men efter et fald i 2015 endte niveauet ved udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode med at nå op på 2014-niveauet igen.
 4.5.2.2. Salgsmængde og markedsandel
 (88)
 EU-erhvervsgrenens salgsmængde i Unionen og markedsandel udviklede sig i den betragtede periode som følger:
 Tabel 5
 EU-producenternes salgsmængde og markedsandel
 2014
 2015
 2016
 NUP
 Salgsmængde i Unionen (elementer)
 21 445 218
 25 083 295
 25 938 789
 26 681 081
 Indeks (2014 = 100)
 100
 117
 121
 124
 Markedsandel (%)
 89
 97
 95
 95
 Indeks (2014 = 100)
 100
 109
 107
 107
 Kilde: Eurostat, AIRAL og spørgeskemabesvarelser
 (89)
 EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet steg i den betragtede periode med ca. 24 %, hvilket er mere end væksten i forbruget på EU-markedet i samme periode.
 (90)
 EU-erhvervsgrenens markedsandel steg fra 89 % til 95 % i den betragtede periode — efter stigningen i EU-forbruget og faldet i importen efter 2014.
 4.5.2.3. Vækst
 (91)
 EU-forbruget steg med 16 % i den betragtede periode, mens EU-erhvervsgrenens salgsmængde steg med 24 %, hvilket øgede EU-erhvervsgrenens markedsandel, mens der stadig var plads på markedet til import fra Kina og andre steder.
 4.5.2.4. Beskæftigelse og produktivitet
 (92)
 EU-erhvervsgrenens beskæftigelse og produktivitet udviklede sig i den betragtede periode som følger:
 Tabel 6
 EU-producenternes beskæftigelse og produktivitet
 2014
 2015
 2016
 NUP
 Antal ansatte
 1 387
 1 306
 1 313
 1 323
 Indeks (2014 = 100)
 100
 94
 95
 95
 Produktivitet (elementer pr. ansat)
 34 676
 32 365
 31 869
 31 379
 Indeks (2014 = 100)
 100
 93
 92
 90
 Kilde: Eurostat, AIRAL og spørgeskemabesvarelser
 (93)
 På grund af faldet i produktionen faldt EU-erhvervsgrenens beskæftigelse også i den betragtede periode med 5 %.
 (94)
 På grund af faldet i produktionen faldt EU-erhvervsgrenens produktivitet dog i den samme periode i takt med faldet i produktionen.
 4.5.3. Mikroøkonomiske indikatorer
 4.5.3.1. Priser og faktorer, som påvirker priserne
 (95)
 De gennemsnitlige salgspriser hos EU-producenterne i stikprøven ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:
 Tabel 7
 Gennemsnitlige salgspriser i Unionen og enhedsomkostninger
 2014
 2015
 2016
 NUP
 Gennemsnitlig enhedssalgspris i Unionen (EUR pr. element)
 5,7
 5,7
 5,7
 5,7
 Indeks (2014 = 100)
 100
 100
 100
 100
 Enhedsproduktionsomkostninger (EUR pr. element)
 5,2
 5,5
 5,4
 5,2
 Indeks (2014 = 100)
 100
 106
 103
 101
 Kilde: Spørgeskemabesvarelser
 (96)
 EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige enhedssalgspris til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen lå stabilt på 5,7 EUR pr. element i den betragtede periode.
 (97)
 EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige produktionsomkostninger steg svagt med 1 % i den betragtede periode — først steg de i 2015 med 6 %, hvorefter de faldt med 5 % mellem 2015 og udgangen af den nuværende undersøgelsesperiode.
 4.5.3.2. Arbejdskraftomkostninger
 (98)
 De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig således i den betragtede periode:
 Tabel 8
 Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat
 2014
 2015
 2016
 NUP
 Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR/ansat)
 32 242
 32 604
 32 880
 32 086
 Indeks (2014 = 100)
 100
 101
 102
 100
 Kilde: Spørgeskemabesvarelser
 (99)
 De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat i EU-erhvervsgrenen steg svagt i den betragtede periode.
 4.5.3.3. Lagerbeholdninger
 (100)
 Lagerbeholdningerne hos EU-producenterne i stikprøven udviklede sig i den betragtede periode som følger:
 Tabel 9
 Lagerbeholdninger
 2014
 2015
 2016
 NUP
 Slutlagre (elementer)
 4 379 462
 3 735 054
 4 234 495
 3 613 428
 Indeks (2014 = 100)
 100
 85
 97
 83
 Slutlagre i procent af produktionen (i %)
 12,6
 12,2
 14,2
 12,1
 Indeks (2014 = 100)
 100
 98
 113
 96
 Kilde: Spørgeskemabesvarelser
 (101)
 EU-erhvervsgrenens slutlagre faldt i den betragtede periode med 17 %. I den betragtede periode udgjorde lagerbeholdningerne mellem 12 og 14 % af deres produktion.
 4.5.3.4. Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital
 (102)
 Kommissionen beregnede EU-erhvervsgrenens rentabilitet som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg.
 (103)
 Rentabiliteten, likviditeten, investeringerne og investeringsafkastet hos de EU-producenter, der indgik i stikprøven, udviklede sig således i den betragtede periode:
 Tabel 10
 Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast
 2014
 2015
 2016
 NUP
 Rentabilitet for EU-salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (i % af omsætningen)
 5,4
 3,1
 4,4
 6,8
 Indeks (2014 = 100)
 100
 58
 81
 125
 Likviditet (i mio. EUR)
 10
 14
 12
 24
 Indeks (2014 = 100)
 100
 140
 120
 240
 Investeringer (i mio. EUR)
 14
 16
 25
 8
 Indeks (2014 = 100)
 100
 114
 179
 57
 Investeringsafkast (%)
 49
 5
 12
 32
 Indeks (2014 = 100)
 100
 11
 24
 65
 Kilde: Spørgeskemabesvarelser
 (104)
 EU-erhvervsgrenens rentabilitet faldt mellem 2014 og 2016, men steg derefter i NUP.
 (105)
 Nettolikviditeten er EU-erhvervsgrenens evne til at selvfinansiere sine aktiviteter. Nettolikviditeten steg med 143 % mellem 2014 og slutningen af NUP.
 (106)
 I den betragtede periode faldt de årlige investeringer i samme vare fremstillet af EU-erhvervsgrenen med 43 % på grund af den faldende produktion.
 (107)
 Investeringsafkastet er fortjenesten udtrykt i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne. EU-erhvervsgrenens investeringsafkast faldt i den betragtede periode fra 49 % til 32 %, uden at der var en ensartet tendens fra år til år.
 4.5.4. Konklusion vedrørende EU-erhvervsgrenens situation
 (108)
 Undersøgelsen viste, at de fleste skadesindikatorer udviklede sig positivt, og at EU-erhvervsgrenens økonomiske og finansielle situation forbedrede sig i den betragtede periode.
 (109)
 Da foranstaltningerne var indført, kunne EU-erhvervsgrenen øge sin markedsandel og genvinde likviditet og investeringsafkast.
 (110)
 EU-erhvervsgrenens rentabilitet steg i den betragtede periode og lå kun 0,6 % under målfortjenesten i den oprindelige undersøgelse. Det skal bemærkes, at målfortjenesten blev fastsat i et år, hvor den kinesiske markedsandel var på 13 %, og at den nu er på 3 %.
 (111)
 EU-erhvervsgrenen reducerede dog produktionen, beskæftigelsen og investeringerne og fortsatte driften ved en lav kapacitetsudnyttelse.
 (112)
 På trods af denne tendens konkluderede Kommissionen, at efter en samlet vurdering af skadesfaktorerne har EU-erhvervsgrenen i høj grad forbedret sin finansielle situation og har i overvejende grad genrejst sig efter den væsentlige skade, som Kommissionen konstaterede i den oprindelige undersøgelse.
 4.6. Sandsynlighed for fornyet skade
 (113)
 I overensstemmelse med grundforordningens artikel 11, stk. 2, undersøgte Kommissionen, om den kinesiske import igen ville forårsage væsentlig skade, hvis foranstaltningerne over for Kina fik lov at udløbe. Undersøgelsen har vist, at importen fra Kina skete til dumpingpriser i NUP (se betragtning 46), og at der var sandsynlighed for fortsat dumping, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe (se betragtning 60).
 (114)
 For at fastslå sandsynligheden for fornyet skade, hvis foranstaltningerne over for Kina blev ophævet, analyserede Kommissionen: i) den uudnyttede kapacitet i Kina, ii) EU-markedets tiltrækningskraft, og iii) virkningerne af den kinesiske import på EU-erhvervsgrenens situation, hvis foranstaltningerne fik lov at udløbe.
 Uudnyttet kapacitet i Kina
 (115)
 Som forklaret i betragtning 52-57, er Unionen fortsat et attraktivt marked for Kina, og der er en uudnyttet kapacitet, der langt overstiger det samlede EU-forbrug i NUP. Som anført i betragtning 52, var der desuden intet, der tydede på, at der i nærmeste fremtid ville ske en væsentlig stigning i forbruget af aluminiumsradiatorer på hjemmemarkedet i Kina eller på andre tredjelandes markeder. Kommissionen konkluderede derfor, at den indenlandske efterspørgsel i Kina eller på andre tredjelandes markeder ikke kunne absorbere den uudnyttede kapacitet, som sandsynligvis ville blive anvendt til at forsyne EU-markedet, hvis foranstaltningerne udløber.
 EU-markedets tiltrækningskraft
 (116)
 I betragtning af omfanget af importen fra Kina til Unionen i den betragtede periode — til trods for de gældende foranstaltninger — anses EU-markedet for at være attraktivt for importen fra Kina. Den kinesiske imports markedsandel var på 24 % i den oprindelige undersøgelsesperiode (2010-11), hvilket viser det mulige niveau for importen fra Kina, hvis foranstaltningerne udløber.
 (117)
 Importen fra Kina (uden en antidumpingtold) ville have underbudt EU-erhvervsgrenens salgspriser med 28,3 % i NUP. Dette er en indikator for det sandsynlige prisniveau for importen fra Kina, hvis foranstaltningerne ophæves. I lyset heraf er det sandsynligt, at pristrykket på EU-markedet ville stige, hvis foranstaltningerne ophæves, hvilket ville føre til væsentlig skade for EU-erhvervsgrenen på ny.
 (118)
 På denne baggrund vil de kinesiske eksporterende producenter — hvis foranstaltningerne ophæves — sandsynligvis øge deres tilstedeværelse på EU-markedet i form af både importmængder og markedsandele og til dumpingpriser, der i væsentligt omfang underbyder EU-erhvervsgrenens salgspriser.
 Virkning på EU-erhvervsgrenen
 (119)
 Hvis foranstaltningerne ophæves, vil lavprisimporten fra Kina betyde, at EU-erhvervsgrenen ikke kan opretholde sin salgsmængde og markedsandel. Det er meget sandsynligt, at den kinesiske markedsandel vil stige hurtigt, hvis foranstaltningerne får lov at udløbe. Tab af salgsmængde vil føre til en endnu lavere kapacitetsudnyttelse og en stigning i de gennemsnitlige produktionsomkostninger. Dette vil føre til en forværring af EU-erhvervsgrenens finansielle situation og navnlig til et fald i rentabiliteten.
 (120)
 Foranstaltningernes udløb vil sandsynligvis have en negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenen, især hvad angår beskæftigelsen. I den betragtede periode reducerede EU-erhvervsgrenen allerede sin fremstillingsrelaterede beskæftigelse. Udløbet af foranstaltningerne kan føre til en nedlukning af hele produktionsenheder.
 (121)
 Det kan derfor konkluderes, at der er stor sandsynlighed for, at foranstaltningernes udløb vil føre til fornyet skade som følge af importen fra Kina, og at EU-erhvervsgrenens i forvejen skrøbelige situation sandsynligvis vil forværres yderligere.
 Konklusion
 (122)
 En ophævelse af foranstaltningerne vil efter al sandsynlighed føre til en betydelig stigning i dumpingimporten fra Kina til priser, der underbyder EU-erhvervsgrenens priser. Kommissionen konkluderede derfor, at der er stor sandsynlighed for fortsat skade, hvis foranstaltningerne ophæves.
 5. UNIONENS INTERESSER
 (123)
 I henhold til grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om en opretholdelse af de gældende antidumpingforanstaltninger mod Kina ville være i strid med Unionens interesser som helhed.
 (124)
 Kommissionen baserede fastlæggelsen af Unionens interesser på en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser. Alle interesserede parter fik, jf. grundforordningens artikel 21, stk. 2, mulighed for at fremsætte bemærkninger.
 (125)
 På dette grundlag undersøgte Kommissionen, om der fandtes tvingende grunde til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at opretholde de gældende foranstaltninger trods konklusionerne om sandsynligheden for fortsat dumping og skade.
 5.1. EU-erhvervsgrenens interesser
 (126)
 De gældende foranstaltninger har gjort det muligt for EU-erhvervsgrenen at begynde at genrejse sig efter tidligere dumping, men den er stadig ikke i stand til at øge kapacitetsudnyttelsen og nå op på dens målfortjenstmargener.
 (127)
 Samtidig konkluderede Kommissionen også, at EU-erhvervsgrenen sandsynligvis ville opleve en forværring af sin situation, hvis foranstaltningerne over for Kina fik lov til at udløbe.
 (128)
 Kommissionen konkluderede derfor, at opretholdelsen af foranstaltningerne over for Kina vil være til fordel for EU-erhvervsgrenen.
 5.2. Importørernes interesser
 (129)
 Kommissionen sendte spørgeskemaer til de to samarbejdsvillige importører. Som nævnt ovenfor besvarede én importør spørgeskemaet, og der blev udført en kontrol. Ingen andre importører gav sig til kende.
 (130)
 Efter indførelsen af tolden, var den samarbejdsvillige importør i stand til at finde en konkurrencedygtig leverandør af samme vare andetsteds. Mens disse radiatorer er lidt dyrere, produceres de tættere på EU-markedet og er dermed lettere tilgængelige. Det reducerer importørens lageromkostninger og gennemførelsestid, hvilket værdsættes af importørens kunder.
 (131)
 Kommissionen konkluderede, at der ikke var tegn på, at opretholdelsen af foranstaltningerne ville have en negativ indvirkning på importørerne, som var større end de positive virkninger af foranstaltningerne for EU-erhvervsgrenen.
 5.3. Brugernes interesser
 (132)
 Som nævnt ovenfor gav ingen brugere i Unionen sig til kende efter indledningen eller samarbejdede på anden vis i forbindelse med undersøgelsen.
 (133)
 Aluminiumsradiatorer er en forbrugsvare, der enten fremstilles ved ekstrudering eller ved sprøjtestøbning. Brugerne af radiatorerne er forhandlere og store detailorganisationer, som derefter sælger radiatorerne videre til montering.
 (134)
 Disse brugere er således i stand til at overvælte hele eller næsten hele prisstigningen som følge af tolden på de endelige brugere, og det skal samtidig huskes, at for de endelige brugere er foranstaltningernes virkning ikke betydelig.
 (135)
 Disse konklusioner blev bekræftet i den nuværende fornyede undersøgelse, idet undersøgelsen ikke afdækkede oplysninger, der afkræftede den oprindelige konklusion for perioden efter indførelsen af de gældende foranstaltninger.
 (136)
 Selv om der har været anvendt foranstaltninger siden 2012, har brugerne i Unionen derudover fortsat fået deres levering fra Kina og andetsteds. Ingen brugere samarbejdede i forbindelse med den fornyede undersøgelse.
 (137)
 På dette grundlag og i overensstemmelse med konklusionerne i den oprindelige undersøgelse konkluderede Kommissionen, at en opretholdelse af foranstaltningerne ikke ville få en væsentlig negativ indvirkning for brugerne.
 5.4. Konklusion vedrørende Unionens interesser
 (138)
 På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen, at der ikke er tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i Unionens interesse at forlænge de gældende antidumpingforanstaltninger over for importen af aluminiumsradiatorer med oprindelse i Kina.
 6. ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
 (139)
 Alle interesserede parter blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det påtænktes at opretholde de gældende antidumpingforanstaltninger. De fik også en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger til fremlæggelsen af oplysninger og anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. Der blev hverken modtaget bemærkninger, indlæg eller anmodninger om høringer.
 (140)
 Det følger af ovenstående, at de antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af aluminiumsradiatorer med oprindelse i Kina, der indførtes ved forordningen om endelig told, som ændret ved ændringsforordningen, bør opretholdes.
 (141)
 De individuelle antidumpingtoldsatser for de virksomheder, der er nævnt i denne forordning, gælder udelukkende for importen af den pågældende vare, som er fremstillet af disse virksomheder og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Import af den pågældende vare, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder enheder, som er forretningsmæssigt forbundet med de specifikt nævnte, kan ikke anvende disse satser og er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
 (142)
 Alle anmodninger om anvendelse af denne individuelle antidumpingtold (f.eks. efter den pågældende virksomheds navneforandring eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) bør omgående rettes til Kommissionen (6) sammen med alle relevante oplysninger, herunder især ændringer i virksomhedens aktiviteter vedrørende produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneforandring eller ændringen i produktions- og salgsenheder. Forordningen vil i givet fald blive ændret i overensstemmelse hermed ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuelle toldsatser.
 (143)
 Det udvalg, der er nedsat ved artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) 2016/1036, har ikke afgivet udtalelse —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 Artikel 1
 1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af aluminiumsradiatorer og elementer eller sektioner, som disse radiatorer består af, uanset om sådanne elementer eller sektioner er samlet i blokke, undtagen elektriske radiatorer og elementer og sektioner deraf, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7615 10 10, ex 7615 10 80, ex 7616 99 10 og ex 7616 99 90 (Taric-kode 7615101010, 7615108010, 7616991091, 7616999001 og 7616999091) med oprindelse i Folkerepublikken Kina.
 2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af følgende virksomheder:
 Virksomhed
 Told (i %)
 Taric-tillægskode
 Zhejiang Flyhigh Metal Products Co., Ltd.
 12,6
 B272
 Metal Group Co. Ltd.
 56,2
 B273
 Sira (Tianjin) Aluminium Products Co. Ltd.
 14,9
 B279
 Sira Gruppen (Tianjin) Heating Radiators Co. Ltd.
 14,9
 B280
 Virksomheder opført i bilag I
 21,2
 Alle andre virksomheder
 61,4
 B999
 3. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for de i stk. 2 nævnte virksomheder, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder forelægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag II. Hvis der ikke fremlægges en sådan faktura, anvendes toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
 4. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
 Artikel 2
 Hvis en ny eksporterende producent i Folkerepublikken Kina over for Kommissionen fremlægger tilstrækkelige beviser for, at:
 a)
 denne ikke eksporterede den i stk. 1 beskrevne vare til Unionen i perioden mellem 1. juli 2010 og 30. juni 2011
 b)
 denne ikke er forretningsmæssigt forbundet med nogen eksportør eller producent i Folkerepublikken Kina, der ved denne forordning er pålagt antidumpingforanstaltninger
 c)
 denne faktisk har eksporteret den pågældende vare til Unionen eller har indgået en uigenkaldelig kontraktmæssig forpligtelse til at eksportere en betydelig mængde til Unionen efter udløbet af den oprindelige undersøgelsesperiode
 kan Kommissionen ændre bilag I ved at tilføje den nye eksporterende producent til de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven i den oprindelige undersøgelse, og som derfor er omfattet af den vejede gennemsnitlige toldsats på 21,2 %.
 Artikel 3
 Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 14. januar 2019.
 På Kommissionens vegne
 Jean-Claude JUNCKER
 Formand
 (1) EUT L 176 af 30.6.2016, s. 21.
 (2) EUT L 310 af 9.11.2012, s. 1.
 (3) EUT C 48 af 15.2.2017, s. 10.
 (4) EUT C 377 af 9.11.2017, s. 11.
 (5) Overcapacity in China — An Impediment to the Party's Reform Agenda (Overkapacitet i Kina — En hindring for partiets reformdagsorden), Roland Berger, EU's handelskammer i Kina, 2016.
 (6) Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel, Direktorat H, B-1049 Bruxelles, Belgien.
 BILAG I
 Virksomhedens navn
 Taric-tillægskode
 Jinyun Shengda Industry Co., Ltd.
 B274
 Ningbo Ephraim Radiator Equipment Co., Ltd.
 B275
 Ningbo Everfamily Radiator Co., Ltd.
 B276
 Ningbo Ningshing Kinhil Industrial Co., Ltd.
 B277
 Ningbo Ninhshing Kinhil International Co., Ltd.
 B278
 Yongkang Jinbiao Machine Electric Co., Ltd.
 B281
 Yongkang Sanghe Radiator Co., Ltd.
 B282
 Zhejiang Aishuibao Piping Systems Co., Ltd.
 B283
 Zhejiang Botai Tools Co., Ltd.
 B284
 Zhejiang East Industry Co., Ltd.
 B285
 Zhejiang Guangying Machinery Co., Ltd.
 B286
 Zhejiang Kangfa Industry & Trading Co., Ltd.
 B287
 Zhejiang Liwang Industrial and Trading Co., Ltd.
 B288
 Zhejiang Ningshuai Industry Co., Ltd.
 B289
 Zhejiang Rongrong Industrial Co., Ltd.
 B290
 Zhejiang Yuanda Machinery & Electrical Manufacturing Co., Ltd.
 B291
 BILAG II
 Den gyldige handelsfaktura, der er omhandlet i artikel 1, stk. 3, skal indeholde en erklæring underskrevet af en af de ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen, og være udformet på følgende måde:
 1.
 Navn og stilling for den ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen,
 2.
 følgende erklæring:
 »Undertegnede bekræfter, at den (mængde) aluminiumsradiatorer og elementer eller sektioner, som disse radiatorer består af, der er solgt til eksport til Den Europæiske Union, og som er omfattet af denne faktura, blev fremstillet af (virksomhedens navn og hjemsted) (Taric-tillægskode) i Folkerepublikken Kina. Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.
 Dato og underskrift«.


type: wikipedia

text:
Banna ceoil Íoslannach is ea Sigur Rós, a tháinig le chéile i Réicivíc sa bhliain 1994. Aicmítear stíl an bhanna mar "iar-rac" nó "popcheol brionglóide", agus tá guth ard sainiúil an amhránaí Jón Þór "Jónsi" Birgisson ar cheann de saintréithe an ghrúpa. Tá cáil bainte amach acu ar fud na cruinne, agus cloistear ceol ón bhanna i roinnt scannáin.
 Albaim
 Von (1997)
 Ágætis byrjun (1999)
 ( ) (2002)
 Takk... (2005)
 Hvarf-Heim (2007)
 Með suð í eyrum við spilum endalaust (2008)
 Inni (2011)
 Valtari (2012)
 Tagairtí
 Ceoltóirí Íoslannacha
 Daoine as Réicivíc