text:
Sozialplanregelung unwirksam: Diskriminierung von SchwerbehindertenFernsehanwalt
 ← Kündigung von Mietern wegen Flüchtlingen durch die Gemeinde?
 Mit so einem „Puffauto“ fahre ich nicht – Kündigung wirksam →
 Beitrag zum Urteil des Landesarbeitsgerichts Köln vom 19. November 2013, AZ: 12 Sa 692/13, mit Prognose zur Entscheidung des Bundesarbeitsgerichts.
 Beschäftigte dürfen gemäß §§ 1, 7 Abs. 1 AGG nicht wegen einer Behinderung benachteiligt werden. Verstößt eine Vereinbarung gegen diese Vorgabe, so ist sie nach § 7 Abs. 2 AGG unwirksam. Aus § 3 Abs. 1 S. 1 AGG ergibt sich, dass eine unmittelbare Benachteiligung dann gegeben ist, wenn eine Person wegen eines in § 1 AGG genannten Grundes eine weniger günstige Behandlung erfährt als eine andere Person in einer vergleichbaren Situation.
 Aufgrund einer Betriebsstillegung schied ein Arbeitnehmer mit einem Behinderungsgrad von 70 Prozent aus dem Unternehmen aus. Ein anwendbarer Sozialplan sah Abfindungen für die betroffenen Arbeitnehmer vor. Die entsprechende Vereinbarung zwischen Betriebsrat und Arbeitgeber nahm dabei folgende Unterscheidung vor: Während die Höhe der Abfindung für nicht schwerbehinderte Arbeitnehmer in Abhängigkeit von Betriebszugehörigkeit, Entgelthöhe und Rentennähe errechnet wurde, sollten schwerbehinderte Arbeitnehmer eine pauschale Abfindung erhalten. Die pauschale Abfindung konnte im Einzelfall höher oder niedriger sein als die Abfindung, die sich für nicht schwerbehinderte Arbeitnehmer errechnete. Im Einzelfall hätte der Kläger ohne Behinderung eine Abfindung in Höhe von 65.558 € brutto zu beanspruchen gehabt, als Schwerbehinderter lediglich eine Abfindung in Höhe von 10.000 €. Der Kläger klagte Differenz ein.
 Der Arbeitnehmer bekam vom Landesarbeitsgericht Köln im Wesentlichen Recht (teilweise wurde die Klage abgewiesen, weil der entsprechende Differenzbetrag nicht korrekt berechnet wurde). Der Arbeitgeber wurde demnach zur Zahlung des überwiegenden Teils des Restbetrages verurteilt. Wie auch bereits das Arbeitsgericht zuvor, vertrat das Landesarbeitsgericht die Ansicht, dass die Abfindung für den Arbeitnehmer so zu berechnen sei, als sei dieser nicht schwerbehindert.
 Eine Sozialplanregelung, welche für schwerbehinderte Arbeitnehmer eine pauschale Abfindung vorsieht, während die Abfindungshöhe nicht schwerbehinderter Arbeitnehmer in Abhängigkeit von Betriebszugehörigkeit, Entgelthöhe und Rentennähe berechnet wird, ist wegen Verstoßes gegen das Verbot der Diskriminierung schwerbehinderter Menschen nach § 7 Abs. 2 iVm. §§ 1, 7 Abs. 1 AGG unwirksam, wenn sie dazu führt, dass die Abfindung für einen wesentlichen Teil der Gruppe der schwerbehinderten Arbeitnehmer geringer ausfällt als die der nicht schwerbehinderten Arbeitnehmer mit gleicher Betriebszugehörigkeit und gleichem Alter bei gleicher Entgelthöhe (Landesarbeitsgericht Köln, Urteil vom 19. November 2013 – 12 Sa 692/13 –, Leitsatz, juris).
 Dadurch dass die Sozialplanregelung teilweise unwirksam ist, kann der schwerbehinderte Arbeitnehmer nach Meinung des Landesarbeitsgerichts Köln demnach die Zahlung einer Abfindung in der Höhe verlangen, wie sie ein nicht schwerbehinderter Arbeitnehmer mit gleicher Betriebszugehörigkeit, gleichem Entgelt und gleichem Alter verlangen könnte.
 Das Landesarbeitsgericht hat die Revision zum Bundesarbeitsgericht im Hinblick auf die grundsätzliche Bedeutung der Angelegenheit und eine Abweichung von einer bisherigen Rechtsprechung des Bundesarbeitsgerichts gelassen. Das Bundesarbeitsgericht entscheidet über die Revision am 17.11.2015.
 Diese Rechtsprechung ist aber nach Auffassung des Europäischen Gerichtshofs jedenfalls bei schwerbehinderten Menschen nicht ohne weiteres anwendbar. Der Europäische Gerichtshof hat mit Urteil vom 06. Dezember 2012 – C-152/11, NZA 2012, 1435, klargestellt, dass hinter der Möglichkeit zum früheren Renteneintritt für Schwerbehinderte der sozialpolitische Zweck, die Renteneintrittszeiten an die Bedürfnisse behinderter Menschen anzupassen, steht. Aufgrund dieser besonderen gesetzlichen Zweckbestimmung kann der daraus resultierende “Vorteil” beim Vergleich der wirtschaftlichen Lage im Sinne von § 111 Abs. 1 Satz 2 BetrVG) von schwerbehinderten und nicht schwerbehinderten Arbeitnehmern nicht zu Lasten der Schwerbehinderten berücksichtigt werden.
 This entry was posted in Arbeitsrecht and tagged Abfindung, Arbeitnehmer, Arbeitsrecht, Berlin, Bredereck, Bundesarbeitsgericht, Diskriminierung, Essen, Fachanwalt, Rechtsanwalt, Revision, Schwerbehinderte, Sozialplanregelung, unwirksam. Bookmark the permalink.


type: other

text:
16. §7 (1) Ha az Európai Unió vagy más nemzetközi szervezet felé vállalt kötelezettség határideje eredménytelenül telt el, vagy a határidőben történő teljesítés elmaradásának reális veszélye fennáll, a Kormány a kötelezettséggel összefüggő beruházás megvalósításáról saját hatáskörben gondoskodhat. A Kormány a beruházás saját hatáskörben történő megvalósításáról egyedi határozatban dönt.
 (2)8 A Kormány határozatának bírósági felülvizsgálatát az érintett önkormányzat képviselő-testülete a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróságnál kérheti. A perben felperesként az önkormányzat képviselő-testülete, alperesként a Kormány vesz részt. A Kormányt – ha a Kormány az (1) bekezdésben említett határozatában másként nem rendelkezik – a helyi önkormányzatokért felelős miniszter képviseli. A bíróság a határozat felülvizsgálata során a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény XX. fejezetének rendelkezéseit – a (3) bekezdésben írt eltérésekkel – alkalmazva, soron kívül jár el.
 (3)9 A keresetlevelet a Kormányt a (2) bekezdés alapján képviselő miniszternél a felülvizsgálni kért határozatnak a Magyar Közlönyben történő közzétételének napjától számított tizenöt napon belül kell benyújtani. Ha a perben a miniszter által vezetett minisztérium ügyintézője jár el képviselőként, képviseleti jogosultságát – külön meghatalmazás nélkül – munkáltatói igazolványával igazolja. A perben első fokon eljárt közigazgatási szervnek a minisztert kell tekinteni. A bíróság ítélete ellen felülvizsgálatnak és perújításnak helye nincs.
 (6)10 Az önkormányzat és a jogszabályban meghatározott állami szervek – annak érdekében, hogy a beruházások megvalósítása figyelemmel kísérhető legyen – a jogszabályban meghatározott adatokat szolgáltatják az (5) bekezdés szerinti miniszter részére. Az adatszolgáltatás személyes adatokra nem terjed ki.
 16/A. §11 A helyi közutakon, a helyi önkormányzat tulajdonában álló közforgalom elől el nem zárt magánutakon, valamint tereken, parkokban és egyéb közterületeken közúti járművel történő várakozási (parkolási) közszolgáltatást
 18. § (1)12 Ha törvény vagy törvényi felhatalmazáson alapuló kormányrendelet a polgármester, a főpolgármester, a megyei közgyűlés elnöke, a jegyző, valamint a polgármesteri hivatal és a közös önkormányzati hivatal ügyintézője
 (2)13 Ha a polgármester, a főpolgármester, a megyei közgyűlés elnöke, a jegyző, valamint a polgármesteri hivatal és a közös önkormányzati hivatal ügyintézője államigazgatási feladat- és hatáskörében jár el, a képviselő-testület, közgyűlés nem utasíthatja, döntését nem bírálhatja felül.
 (3a)14 A fővárosi közgyűlés tagjai a főpolgármester, a fővárosi kerületek polgármesterei, valamint a fővárosi kompenzációs listáról mandátumot szerző kilenc képviselő.
 (4)15 A főváros területe kerületekre, valamint a fővárosi önkormányzat által közvetlenül igazgatott Margitszigetre tagozódik. Minden fővárosi kerületben települési önkormányzat működik.
 (2)16 A fővárosi önkormányzat látja el – a (4) és (5) bekezdésben szabályozott feladatmegosztás szerint – a főváros egészét, több kerületét, valamint a fővárosi önkormányzat által közvetlenül igazgatott Margitszigetet érintő helyi önkormányzati feladatokat.
 11.17 gyermekjóléti szolgáltatások és ellátások;
 11a.18 szociális szolgáltatások és ellátások, amelyek keretében települési támogatás állapítható meg;
 (1a)19 A megyei önkormányzat székhelyét a szervezeti és működési szabályzatról szóló rendeletében a megyeszékhely település területén határozza meg.
 31/A. §20 A fővárosi közgyűlés fővárosi kerületi polgármester tagja megbízatása megszűnik, ha a fővárosi kerületi polgármesteri megbízatása megszűnik.
 (1a)21 A fővárosi közgyűlés fővárosi kerületi polgármester tagjai számára közgyűlési tagságukért tiszteletdíjat, költségtérítést, költségátalányt és egyéb juttatást nem állapíthat meg.
 36. § (1)22 Az önkormányzati képviselő, valamint a képviselő-testület bizottságának nem képviselő tagja nem folytathat olyan tevékenységet, amely a feladatainak ellátásához szükséges közbizalmat megingathatja, továbbá nem lehet
 aa)23 ha ezen megbízatás keretében tudományos, oktatói, művészeti, lektori, szerkesztői, jogi oltalom alá eső szellemi tevékenységet lát el, illetve nevelőszülői foglalkoztatási jogviszonyban áll;
 c)24 kormánytisztviselő olyan államigazgatási szervnél, amelynek illetékességi területén az adott önkormányzat működik;
 e)25 jegyző (főjegyző), aljegyző, továbbá ugyanazon önkormányzat polgármesteri hivatalának vagy közös önkormányzati hivatalának köztisztviselője, alkalmazottja;
 h)26 a helyi önkormányzat által alapított vagy tulajdoni részesedésével működő gazdasági társaság, továbbá a helyi önkormányzat tulajdoni részesedésével működő gazdasági társaság által alapított gazdasági társaság legfőbb szervének – kivéve, ha a gazdasági társaság legfőbb szerve a képviselő-testület –, ügyvezetésének tagja, személyes közreműködője, képviselet ellátására jogosultja;
 i)27 médiatartalom-szolgáltató természetes személy, jogi személy, gazdasági társaság legfőbb szervének, ügyvezetésének tagja, személyes közreműködője, képviselet ellátására jogosultja.
 (4)28 Az önkormányzati képviselő az összeférhetetlenségét, a tisztsége megszűnését megállapító képviselő-testületi határozat felülvizsgálatát kérheti – jogszabálysértésre hivatkozással – a határozat kézhezvételétől számított nyolc napon belül a közigazgatási és munkaügyi bíróságtól.
 (5)29 A bíróság a kérelemről – annak beérkezésétől számított harminc napon belül – a polgári perrendtartásról szóló törvény a munkaviszonyból és a munkaviszony jellegű jogviszonyból származó perekre vonatkozó rendelkezéseit megfelelően alkalmazva nemperes eljárásban, három hivatásos bíróból álló tanácsban határoz. A bíróság az önkormányzati képviselőt, a keresettel megtámadott határozatot hozó képviselő-testület képviselőjét, a kereset előterjesztőjét meghallgathatja. A bíróság döntése ellen további jogorvoslatnak, felülvizsgálatnak helye nincs.
 (6)30 A kormányhivatal a közigazgatási és munkaügyi bíróságnál kezdeményezheti az önkormányzati képviselő összeférhetetlenségének a kimondását, ha a képviselő-testület nem dönt az összeférhetetlenségről vagy döntése jogszabálysértő. A bíróság eljárására az (5) bekezdésben foglaltakat kell alkalmazni azzal az eltéréssel, hogy a bíróság döntése ellen – annak kézhezvételétől számított nyolc napon belül – az érintett önkormányzati képviselő, valamint a kormányhivatal fellebbezést nyújthat be. A fellebbezésről, annak beérkezésétől számított három napon belül a másodfokú bíróság nemperes eljárásban, három hivatásos bíróból álló tanácsban határoz. A bíróság döntése ellen felülvizsgálatnak helye nincs.
 b)32 akit szándékos bűncselekmény miatt jogerősen szabadságvesztésre ítéltek;
 41. § (1)34 A helyi önkormányzat jogi személy, a Polgári Törvénykönyvről szóló törvény jogi személyekre vonatkozó rendelkezéseit az e törvényben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni. A képviselő-testületet a polgármester, a megyei közgyűlés elnöke, a főpolgármester képviseli.
 (6)35 A képviselő-testület a feladatkörébe tartozó közszolgáltatások ellátására – jogszabályban meghatározottak szerint – költségvetési szervet, a polgári perrendtartásról szóló törvény szerinti gazdálkodó szervezetet (a továbbiakban: gazdálkodó szervezet), nonprofit szervezetet és egyéb szervezetet (a továbbiakban együtt: intézmény) alapíthat, továbbá szerződést köthet természetes- és jogi személlyel vagy jogi személyiséggel nem rendelkező szervezettel.
 (8)36 Törvény előírhatja, hogy meghatározott közszolgáltatást kizárólag erre a célra alapított költségvetési szerv, olyan állami vagy legalább többségi önkormányzati tulajdonban álló, jogi személyiséggel rendelkező gazdasági társaság, amelyben az állam vagy az önkormányzat legalább többségi befolyással bír vagy e gazdasági társaság legalább többségi tulajdonában álló és legalább többségi befolyása alatt álló jogi személyiséggel rendelkező gazdasági társaság vagy önkormányzati társulás láthat el.
 (9)37 A helyi önkormányzat képviselő-testülete az államháztartáson kívüli forrás átvételére és átadására vonatkozó rendelkezéseket rendeletben szabályozza.
 4.38 a gazdasági program, a hitelfelvétel, a kötvénykibocsátás, a kölcsönfelvétel vagy más adósságot keletkeztető kötelezettségvállalás, alapítványi forrás átvétele és átadása;
 16.39 a helyi önkormányzat tulajdonában álló nemzeti vagyon tulajdonjogának az állam vagy más helyi önkormányzat javára történő ingyenes átruházására, ilyen vagyon ingyenes átvételére vonatkozó döntés,
 17.40 amit törvény a képviselő-testület át nem ruházható hatáskörébe utal.
 43. § (1)41 A képviselő-testület az alakuló ülését a választás eredményének jogerőssé válását követő tizenöt napon belül tartja meg.
 47. §42 (1) A képviselő-testület akkor határozatképes, ha az ülésen az önkormányzati képviselőknek több mint a fele jelen van. A határozatképességet folyamatosan figyelemmel kell kísérni.
 (1a)43 Az (1) bekezdésben foglaltakat nem kell alkalmazni, ha a képviselő-testület döntéshozatala saját tagjának választására, kinevezésére, megbízására vagy delegálására irányul.
 55. § (1)45 A képviselő-testület a megbízatásának lejárta előtt név szerinti szavazással, minősített többségű döntéssel kimondhatja a feloszlását.
 (1a)46 A fővárosi közgyűlés feloszlásának kimondásához az önkormányzati képviselők négyötödének igen szavazata, valamint a főváros lakosságszámának legalább négyötödét kitevő lakosságszámú fővárosi kerületek polgármestereinek igen szavazata szükséges.
 67. §47 (1) A polgármester
 (1a)48 A főpolgármester az (1) bekezdésben meghatározott ismételt tárgyalást, annak szabályait megfelelően alkalmazva, ugyanazon ügyben több alkalommal is kezdeményezheti. Az ismételt tárgyalás során hozott döntés akkor hajtható végre, ha az üléstől számított három napon belül a főpolgármester nem kezdeményez újabb ismételt tárgyalást.
 70. § (1)49 A polgármester sorozatos törvénysértő tevékenysége, mulasztása miatt a képviselő-testület – minősített többséggel hozott határozata alapján – keresetet nyújthat be a polgármester ellen a helyi önkormányzat székhelye szerint illetékes közigazgatási és munkaügyi bírósághoz a polgármester tisztségének megszüntetése érdekében. Egyidejűleg kérheti a polgármesternek e tisztségéből történő felfüggesztését is. A döntéshozatalban a polgármester nem vesz részt, de a határozathozatalnál a határozatképesség szempontjából jelenlévőnek kell tekinteni. A bíróság a keresetet soron kívül bírálja el.
 (2)50 A bírósági eljárás során a polgári perrendtartásról szóló törvénynek a munkaviszonyból és a munkaviszony jellegű jogviszonyból származó perekre vonatkozó rendelkezéseit azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a perben viszontkeresetnek, szünetelésnek és egyezségnek nincs helye.
 70/A. §51 A fővárosi kerületi polgármester megbízatása megszűnik, ha fővárosi közgyűlési képviselői megbízatása megszűnik.
 71. § (1)52 A főpolgármester megbízatásának időtartamára havonta illetményre jogosult, amelynek összege megegyezik a miniszter központi államigazgatási szervekről, valamint a Kormány tagjai és az államtitkárok jogállásáról szóló törvényben meghatározott alapilletményéből, illetménykiegészítéséből, és vezetői illetménypótlékából álló illetményének összegével. A főpolgármester havonta az illetményének 15%-ában meghatározott költségtérítésre, valamint a minisztert jogszabály alapján megillető egyéb juttatásokra jogosult.
 (2)53 A megyei jogú város polgármestere, a fővárosi kerületi önkormányzat polgármestere megbízatásának időtartamára havonta illetményre jogosult, amelynek összege megegyezik a helyettes államtitkár közszolgálati tisztviselőkről szóló törvényben meghatározott alapilletményéből, illetménykiegészítéséből, vezetői illetménypótlékából álló illetményének összegével.
 (3)54 A megyei önkormányzat közgyűlésének elnöke megbízatásának időtartamára havonta illetményre jogosult, amelynek összege megegyezik a (2) bekezdésben meghatározott illetmény 90%-ának összegével.
 (4)55 A polgármester illetménye a (2) bekezdésben meghatározott összeg
 (5)56 A társadalmi megbízatású polgármester havonta a polgármester illetménye 50%-ával megegyező mértékű tiszteletdíjra jogosult, melynek egészéről vagy meghatározott részéről a képviselő-testülethez intézett írásbeli nyilatkozatával lemondhat.
 (6)57 A főállású polgármester, a társadalmi megbízatású polgármester, a megyei önkormányzat közgyűlésének elnöke havonta az illetményének, tiszteletdíjának 15%-ában meghatározott összegű költségtérítésre jogosult.
 72. §58 (1)59 A 3000 fő és az az alatti lakosságszámú település polgármesterének, valamint a 3000 fő feletti település társadalmi megbízatású polgármesterének összeférhetetlenségére a 36. §-t kell alkalmazni.
 (2)60 Az 1500 fő feletti lakosságszámú település főállású polgármestere – a tudományos, oktatói, lektori, szerkesztői, művészeti, jogi oltalom alá eső szellemi tevékenység és a nevelőszülői foglalkoztatási jogviszony kivételével – egyéb, munkavégzésre irányuló jogviszonyt nem létesíthet, más keresőfoglalkozást nem folytathat, nem lehet gazdasági társaság személyesen közreműködő tagja.
 a)62 a megválasztását követő helyi önkormányzati általános választás napján, jelöltek hiányában elmaradt választás esetén az időközi választás napján;
 80. §64 (1) A főpolgármester-helyettes, a főállású alpolgármester, a megyei közgyűlés alelnöke illetményének összegét a főpolgármester, a polgármester, a megyei közgyűlés elnöke illetménye 70–90%-a közötti összegben a képviselő-testület állapítja meg.
 (1a)65 A 10 000 fő vagy az alatti lakosságszámú település alpolgármestere illetményének összegét a képviselő-testület állapítja meg úgy, hogy az nem haladhatja meg a polgármester illetménye 90%-át.
 k)66 rögzíti a talált dolgok nyilvántartásába a talált idegen dologgal kapcsolatos a körözési nyilvántartási rendszerről és a személyek, dolgok felkutatásáról és azonosításáról szóló törvény szerinti adatokat, valamint a talált idegen dolog tulajdonosnak történő átadást követően törli azokat.
 (4)67 A polgármester egyetértése szükséges – az általa meghatározott körben – a polgármesteri hivatal, a közös önkormányzati hivatal köztisztviselője, alkalmazottja kinevezéséhez, bérezéséhez, vezetői kinevezéséhez, felmentéséhez és jutalmazásához.
 82. § (1)68 A polgármester – pályázat alapján határozatlan időre – nevezi ki a jegyzőt. A tízezer főnél kevesebb lakosú települések önkormányzatánál és a tízezer főnél kevesebb együttes lakosságszámú települések közös önkormányzati hivatalánál a polgármester – a jegyzőre vonatkozó szabályok szerint, a jegyző javaslatára – kinevezheti, más önkormányzatnál, közös önkormányzati hivatalnál kinevezi az aljegyzőt. A jegyzői és az aljegyzői kinevezés vezetői munkakörnek minősül, a jegyzőre, aljegyzőre alkalmazni kell a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény vonatkozó rendelkezéseit. Megyei jogú városban több aljegyző is kinevezhető.
 (2)69 Amennyiben hat hónapon belül a polgármester nem nevez ki, illetve közös önkormányzati hivatal esetében az érintett polgármesterek nem neveznek ki jegyzőt, a kormányhivatal vezetője ideiglenes hatállyal a jegyzői feladatok ellátására a pályázati kiírásnak megfelelő jelöltet, ennek hiányában a képesítési és alkalmazási feltételeknek megfelelő hivatali köztisztviselőt vagy más jegyzőt nevez ki. A jegyzői feladatok ellátására szóló kinevezés az új jegyző kinevezéséig tart.
 (5)70 A polgármesteri hivatal és a közös önkormányzati hivatal hivatalos megnevezése:
 (2a)71 Ha a kialakítandó közös önkormányzati hivatalhoz tartozó települések közül valamelyik város, a (2) bekezdésben meghatározott összlakosságszámra vonatkozó követelményt nem kell alkalmazni.
 (3)72 Közös önkormányzati hivatal létrehozásáról vagy megszüntetéséről az érintett települési önkormányzatok képviselő-testületei az általános önkormányzati választások napját követő hatvan napon belül állapodnak meg. A megállapodás az általános önkormányzati választásokat követő év január 1-jén lép hatályba.
 (3a)73 Amennyiben a (3) bekezdésben meghatározott határidőn belül nem kerül sor a közös önkormányzati hivatal létrehozására vagy ahhoz valamely település nem csatlakozik, akkor a kormányhivatal vezetője a határidő lejártát követő hónap első napjával döntésével kijelöli a közös önkormányzati hivatalhoz tartozó településeket és egyúttal pótolja a közös önkormányzati hivatalról szóló megállapodást. A kormányhivatal vezetője a megállapodás létrehozásáról szóló döntésében az e §-ban foglaltakra figyelemmel rendelkezik a közös önkormányzati hivatal székhelytelepüléséről, a közös önkormányzati hivatal létszámáról, és a közös önkormányzati hivatal ügyfélfogadási rendjéről. A megállapodás pótlása esetén is teljesülnie kell az (1)–(2a) bekezdésben meghatározott feltételeknek.
 (3b)74 A kormányhivatal vezetőjének (3a) bekezdésben meghatározott döntése ellen az érintett önkormányzat képviselő-testülete – jogszabálysértésre hivatkozással – a döntés közlésétől számított harminc napon belül bírósági felülvizsgálatot kezdeményezhet. A döntés elleni keresetindításnak nincs halasztó hatálya a végrehajtásra.
 (3c)75 A közös önkormányzati hivatal létrehozásáról szóló megállapodást és a kormányhivatal vezetője által pótolt közös önkormányzati hivatali megállapodást az érintett önkormányzatok szabadon módosíthatják. A módosító megállapodást a közös önkormányzati hivatal jegyzője megküldi az illetékes kormányhivatal részére.
 (3d)76 A kormányhivatal a közigazgatási és munkaügyi bíróságtól a módosító megállapodás kézhezvételétől számított harminc napon belül kérheti a módosító megállapodás érvénytelenségének megállapítását, ha a módosítás a közös önkormányzati hivatal működését ellehetetleníti.
 (3e)77 A módosító megállapodás hatálybalépésének időpontja
 (7a)78 A (7) bekezdésben meghatározott megállapodás megkötése a kormányhivatal vezetőjének jóváhagyásával megtagadható. A jóváhagyásról vagy annak megtagadásáról szóló döntés ellen az érintett önkormányzat képviselő-testülete – jogszabálysértésre hivatkozással – a döntés közlésétől számított tizenöt napon belül bírósági felülvizsgálatot kezdeményezhet.
 (11)79 A közös hivatal működési költségeit a közös hivatalhoz tartozó önkormányzatok – eltérő megállapodásuk hiányában – lakosságszámuk arányában biztosítják.
 (12)80 A (3b) vagy a (7a) bekezdés szerinti bírósági felülvizsgálat iránt indított perekben a polgári perrendtartásról szóló törvény közigazgatási perekre vonatkozó fejezetének rendelkezéseit az e törvényben foglalt eltéréseknek megfelelően kell alkalmazni, és e perekben a közigazgatási és munkaügyi bíróság jár el.
 92. §81 A helyi önkormányzatok képviselő-testületei között a társulások működése során felmerülő vitás kérdésekben a közigazgatási és munkaügyi bíróság dönt. A társult önkormányzatok képviselő-testületei megállapodhatnak abban, hogy a vitás kérdésben bármelyik képviselő-testület kérheti a megállapodásban megjelölt önkormányzati érdekszövetség által felkért tagokból álló egyeztető bizottság állásfoglalását, továbbá abban, hogy a kereset benyújtása előtt a képviselő-testület kéri az egyeztető bizottság állásfoglalását.
 96. § (1)82 Az állami területi tagozódást érintő területszervezési kezdeményezésről az Országgyűlés, a köztársasági elnök–az országgyűlési képviselői és az önkormányzati általános választás éve és az egyéni választókerület határának módosítását érintő területszervezési kezdeményezés esetén az országgyűlési képviselői általános választás évét megelőző év kivételével–évente egy alkalommal dönt.
 (5)83 A miniszter március 31-ig határozatában dönt arról, hogy nem terjeszti elő a kezdeményezést, ha az nem felel meg az (1) és (2) bekezdésben foglalt feltételeknek, vagy a jogszabályban előírt eljárási szabályt nem tartották meg. Az előkészítő bizottság, a képviselő-testület a miniszter határozatának felülvizsgálatát a kézbesítéstől számított harminc napon belül a miniszternek benyújtott kérelemben a Fővárosi Közigazgatási és Munkaügyi Bíróságtól kérheti. A miniszter az iratokat a kérelem beérkezésétől számított három napon belül megküldi a bírósághoz.
 (10)84 Az új község vagyonára, területére vonatkozó megállapodás hiányában bármelyik érintett önkormányzat keresete alapján a közigazgatási és munkaügyi bíróság dönt.
 (4)85 A képviselő-testületek – az előzetes megállapodásnak megfelelően – a lakott területrész átadásáról, annak részletes feltételeiről a helyi népszavazást követő kilencven napon belül állapodnak meg. Megállapodás hiányában az érintett képviselő-testület keresete alapján a közigazgatási és munkaügyi bíróság – soron kívül – dönt. Döntése a megállapodást pótolja.
 d)86 törvény alapján az önkormányzatot megillető illeték, bírság, díj;
 108. §87 (1) A helyi önkormányzat kizárólagos tulajdonában álló nemzeti vagyon birtoklása, használata, hasznai szedésének joga, fenntartása, üzemeltetése, létesítése, fejlesztése, valamint felújítása csak e törvényben és a nemzeti vagyonról szóló törvényben szabályozott módon engedhető át másnak.
 108/A. §88 (1)89 A nemzeti vagyonról szóló 2011. évi CXCVI. törvény (a továbbiakban: Nvt.) 13. § (1) bekezdése szerinti versenyeztetés mellőzhető:
 108/B. §90 Az Nvt. 11. § (16) bekezdése szerinti versenyeztetés mellőzhető:
 109. § (1)91 A képviselő-testület a helyi önkormányzat tulajdonában lévő nemzeti vagyonra a nemzeti vagyonról szóló törvény rendelkezései szerint az önkormányzati közfeladat átadásához kapcsolódva vagyonkezelői jogot létesíthet. Vagyonkezelői jog önkormányzati lakóépületre és vegyes rendeltetésű épületre, társasházban lévő önkormányzati lakásra és nem lakás céljára szolgáló helyiségre kizárólag a helyi önkormányzat 100%-os tulajdonában álló gazdálkodó szervezettel, vagy annak 100%-os tulajdonában álló gazdálkodó szervezettel létesíthető, és kizárólag általuk gyakorolható. A vagyonkezelési szerződésnek a gazdálkodó szervezet tulajdonosi szerkezetében történő tulajdonos változás miatti megszűnésének esetére a nemzeti vagyonról szóló törvényben meghatározottak az irányadók.
 (2)92 A képviselő-testület kizárólag a nemzeti vagyonról szóló törvényben meghatározott személyekkel köthet vagyonkezelési szerződést.
 (6)93 A vagyonkezelő a vagyon felújításáról, pótlólagos beruházásáról legalább a vagyoni eszközök elszámolt értékcsökkenésének megfelelő mértékben köteles gondoskodni és e célokra az értékcsökkenésnek megfelelő mértékben tartalékot képezni. Ha a vagyonkezelő olyan közfeladatot lát el, amely után bevételének több mint fele az államháztartás valamely alrendszeréből származik, a helyi önkormányzat a vagyonkezelési szerződésben részletezett feltételekkel a bevételekben meg nem térülő elszámolt értékcsökkenésnek megfelelő összeg erejéig elengedheti a vagyonkezelőnek a helyi önkormányzattal szemben fennálló, a kezelt vagyonnal összefüggő hosszú lejáratú kötelezettségét. Ez esetben a vagyonkezelő e bekezdés szerinti kötelezettsége a bevételekben megtérülő értékcsökkenés összegéig áll fenn.
 (12)94 Azonnali felmondásnak van helye, ha a vagyonkezelő a vagyonkezelésbe adott önkormányzati vagyonnal a vállalt önkormányzati közfeladatot nem látja el, vagy a vagyonkezelésébe adott vagyonban kárt okoz.
 110/A. §95 A helyi önkormányzat állammal szemben támasztott – az egyes állami tulajdonban lévő vagyontárgyak önkormányzatok tulajdonba adásáról szóló törvény szerinti – tulajdoni igénye 2014. január 1-jétől bírósági eljárásban érvényesíthető.
 111/A. §96 Ha a helyi önkormányzat a költségvetési évre vonatkozóan nem rendelkezik elfogadott költségvetéssel, nem fogadja el a költségvetési évet megelőző évre vonatkozó zárszámadását, államháztartási beszámolási kötelezettségének vagy vagyon-nyilvántartási kötelezettségének nem tesz eleget, a részére járó egyes támogatások folyósítása az államháztartásról szóló törvényben meghatározottak szerint felfüggesztésre kerül.
 (4)97 A kormányhivatal vezetője a helyi önkormányzat polgármesteri hivatala, közös önkormányzati hivatala, illetve megyei önkormányzati hivatala alkalmazásában álló személyek közül a helyi önkormányzat kiadási előirányzatai terhére fizetési kötelezettség vállalására jogosult személyt jelöl ki, ha a kormányhivatal illetékességi területén működő helyi önkormányzatnál tizenöt napot meghaladóan nincs kötelezettségvállalásra jogosult személy vagy feladata ellátásában akadályoztatva van, és ez a helyi önkormányzat gazdálkodását akadályozza. A kormányhivatal vezetője általi kijelölés megszűnik, ha a kötelezettségvállalásra más személy válik jogosulttá vagy az arra jogosult személy akadályoztatása megszűnik.
 117. §99 (1) A feladatfinanszírozási rendszer keretében az Országgyűlés a központi költségvetésről szóló törvényben meghatározott módon a helyi önkormányzatok
 118. §100 (1) A 117. § (1) bekezdés a) pontja szerinti támogatást a helyi önkormányzat éves szinten kizárólag az ellátandó feladatainak kiadásaira fordíthatja. Az ettől eltérő felhasználás esetén a helyi önkormányzat köteles a támogatás összegét – az államháztartásról szóló törvényben meghatározott kamatokkal terhelve – a központi költségvetésbe visszafizetni.
 119. § (1)101 A helyi önkormányzatnak nyújtott európai uniós és az ahhoz kapcsolódó költségvetési támogatások felhasználását az Európai Számvevőszék és az Európai Bizottság illetékes szervezetei, kormányzati ellenőrzési szerv, a fejezetek ellenőrzési szervezetei, a kincstár, az ellenőrzési hatóság, az európai uniós támogatások irányító hatóságai és a közreműködő szervezetek képviselői is ellenőrizhetik.
 E napirend tárgyalására meg kell hívni az érintett helyi önkormányzat polgármesterét. A polgármester jogosult a képviselő-testület feloszlatással kapcsolatos álláspontját az Országgyűlés döntésének meghozatala előtt ismertetni.102
 f)104 jogosult az államháztartásért felelős miniszter útján a kincstár önkormányzatok gazdálkodását érintő helyszíni vizsgálata elrendelésére;
 129. §105 A helyi önkormányzatok törvényességi felügyeletéért felelős miniszter a helyi önkormányzatokért felelős miniszterrel egyetértésben:
 d)106 a kormányhivatal javaslatának megvizsgálását követően – a feltételek fennállása esetén – kezdeményezi a Kormánynál annak indítványozását, hogy az Alkotmánybíróság vizsgálja felül az önkormányzati rendelet Alaptörvénnyel való összhangját.
 b)107 kezdeményezheti a képviselő-testület vagy a társulási tanács összehívását, valamint e törvényben meghatározott esetben összehívja a képviselő-testület vagy a társulási tanács ülését;
 c)108 javasolhatja a helyi önkormányzatok törvényességi felügyeletéért felelős miniszternek, hogy kezdeményezze a Kormánynál annak indítványozását, hogy az Alkotmánybíróság vizsgálja felül az önkormányzati rendelet Alaptörvénnyel való összhangját;
 d)109 kezdeményezheti a közigazgatási és munkaügyi bíróságnál az önkormányzat határozatának felülvizsgálatát;
 g)110 kezdeményezheti a helyi önkormányzatnak a központi költségvetés terhére nyújtott támogatások felülvizsgálatát a 117. § (1) bekezdés a) pontja szerinti támogatás esetében a kincstárnál, a helyi önkormányzatnak nyújtott költségvetési támogatás esetében a támogatónál;
 l)112 törvényességi felügyeleti bírságot szabhat ki a helyi önkormányzatra vagy a társulásra az e törvényben meghatározott esetekben.
 (3)113 A kormányhivatal törvényességi felügyeleti eljárásában vizsgálja az érintett
 (4)114 Nem terjed ki a kormányhivatal törvényességi felügyeleti eljárása – az (5) bekezdésben foglalt kivétellel – az érintett által hozott azon döntésekre,
 (5)115 A (4) bekezdés c) pontjától eltérően a kormányhivatal törvényességi felügyeleti eljárása kiterjed a mérlegelési jogkörben hozott döntésekre is a döntéshozatali eljárás jogszerűségének vizsgálata körében.
 A kormányhivatal információkérési, javaslattételi joga és a szakmai segítségnyújtás116
 (2)117 A kormányhivatal javaslattal élhet az érintett működésére, szervezetére, döntéshozatali eljárására vonatkozóan. A javaslatot a helyi önkormányzat képviselő-testülete, illetve a társulási tanács köteles megtárgyalni és arról döntést hozni. A javaslat elutasításának indokát a helyi önkormányzat, illetve a társulási tanács köteles a kormányhivatallal ismertetni.
 (3)118 A kormányhivatal szakmai segítséget nyújt az érintett részére az általa alkalmazandó jogszabályok tartalmával összefüggésben az érintett jogszerű működése céljából.
 (2)119 A törvényességi felhívás eredménytelensége esetén a kormányhivatal a törvényességi felügyeleti eljárás egyéb eszközeinek alkalmazásáról mérlegelési jogkörben dönt.
 A képviselő-testület és a társulási tanács ülésének összehívása120
 135. §121 (1) A kormányhivatal kezdeményezi a polgármesternél a képviselő-testület, illetve a társulási tanács elnökénél a társulási tanács ülésének összehívását, ha törvényességi kérdések megtárgyalása a helyi önkormányzat, illetve a társulás törvényes működésének biztosítása érdekében indokolt.
 136. § (1)122 Ha a kormányhivatal az önkormányzati rendeletet az Alaptörvénnyel ellentétesnek találja, – a törvényességi felügyelet 132. § (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott eszközeinek eredménytelen alkalmazását követően – az önkormányzati rendelet alkotmánybírósági felülvizsgálatának Kormány általi kezdeményezése iránti javaslatát az Alkotmánybíróságról szóló törvényben meghatározott formai és tartalmi követelményeknek megfelelő indítvány tervezetének megküldésével terjeszti elő a helyi önkormányzatok törvényességi felügyeletéért felelős miniszternél. A helyi önkormányzatok törvényességi felügyeletéért felelős miniszter a javaslat megvizsgálását követően – a feltételek fennállása esetén – kezdeményezi a Kormánynál az önkormányzati rendelet Alaptörvénnyel való összhangja felülvizsgálatának indítványozását. A kormányhivatal az indítvány tervezetét a helyi önkormányzatok törvényességi felügyeletéért felelős miniszternek történő megküldésével egyidejűleg megküldi az érintett helyi önkormányzatnak is.
 (2)123 A kormányhivatal kezdeményezheti a Kúriánál az önkormányzati rendelet jogszabállyal való összhangjának felülvizsgálatát. A bírósági eljárás megindításával egyidejűleg az indítványt a kormányhivatal megküldi az érintett helyi önkormányzatnak.
 139. § (1)124 A kormányhivatal a helyi önkormányzat tájékoztatásának kézhezvételétől vagy a tájékoztatás adására nyitva álló határidő eredménytelen elteltétől számított tizenöt napon belül kezdeményezheti a közigazgatási és munkaügyi bíróságnál az önkormányzati határozat felülvizsgálatát.
 (2)125 A közigazgatási és munkaügyi bíróság a jogszabálysértő önkormányzati határozat végrehajtását felfüggesztheti.
 140. § (1)126 A kormányhivatal a helyi önkormányzat tájékoztatásának kézhezvételétől vagy a tájékoztatás adására nyitva álló határidő eredménytelen leteltétől számított tizenöt napon belül kezdeményezheti a közigazgatási és munkaügyi bíróságnál a helyi önkormányzat törvényen alapuló:
 (3)127 A kormányhivatal kezdeményezésére a közigazgatási és munkaügyi bíróság megállapítja a határozathozatali kötelezettség elmulasztását és határidő tűzésével kötelezi az önkormányzatot a határozat meghozatalára.
 (4)128 A kormányhivatal kezdeményezésére a közigazgatási és munkaügyi bíróság megállapítja a mulasztást és határidő tűzésével kötelezi a helyi önkormányzatot, hogy biztosítsa a feladat-ellátást (közszolgáltatást).
 (5)129 Ha a helyi önkormányzat a közigazgatási és munkaügyi bíróság által megadott határidőn belül nem tesz eleget határozathozatali kötelezettségének, a kormányhivatal a határidő leteltét követő harminc napon belül kezdeményezheti a közigazgatási és munkaügyi bíróságnál a mulasztás kormányhivatal által történő pótlásának az elrendelését az önkormányzat költségére.
 141. § (1)131 A kormányhivatal a helyi önkormányzattal vagy a társulással szemben törvényességi felügyeleti bírságot állapíthat meg,
 b)132 ha az érintett határidőben nem tesz eleget a kormányhivatal információkérésre irányuló megkeresésének;
 c)133 ha bíróság megállapítja, hogy a helyi önkormányzat jogalkotási, határozathozatali, feladat-ellátási (közszolgáltatási) kötelezettségének nem tett eleget és a bíróság által tűzött határidő eredménytelenül eltelt;
 e)134 ha az érintett ugyanazon jogszabályi kötelezettségét ismételten megsérti, azonban az ismételten megsértett jogszabályi kötelezettség súlya nem indokolja más törvényességi felügyeleti eszköz alkalmazását.
 (2)135 A törvényességi felügyeleti bírság legkisebb összege esetenként a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény szerinti illetményalap, legmagasabb összege esetenként a közszolgálati tisztviselőkről szóló törvény szerinti illetményalap tízszerese.
 (3)136 A törvényességi felügyeleti bírság a törvényességi felügyeleti eljárás során többször, vagy ugyanazon kötelezettség ismételt megszegése esetén ismételten is kiszabható. Ugyanazon kötelezettség ismételt megszegésének tekintendő a jogszabálysértő állapot folyamatos fenntartása is.
 (5)137 A törvényességi felügyeleti bírságot megállapító határozatnak tartalmaznia kell
 (6)138 A kormányhivatal törvényességi felügyeleti bírságot megállapító határozatának bírósági felülvizsgálatát jogszabálysértésre hivatkozással a helyi önkormányzat vagy a társulás kérheti az illetékes közigazgatási és munkaügyi bíróságtól a döntés közlésétől számított tizenöt napon belül.
 (7)139 A közigazgatási és munkaügyi bíróság a kormányhivatalt a törvényességi felügyeleti bírsággal összefüggésben új eljárás lefolytatására nem kötelezheti.
 (3)140 A kormányhivatalnak a helyi önkormányzattal szemben törvényességi felügyeleti bírságot megállapító határozata ellen a pert a kormányhivatal ellen kell megindítani.
 (4)141 Az önkormányzati határozat bírósági felülvizsgálata, az önkormányzat határozathozatali és feladat-ellátási kötelezettsége elmulasztásának megállapítása iránt, valamint a kormányhivatal törvényességi felügyeleti bírságot megállapító határozatának bírósági felülvizsgálata iránt indított perekben a polgári perrendtartásról szóló törvény közigazgatási perekre vonatkozó fejezetének rendelkezéseit az e törvényben foglalt eltéréseknek megfelelően kell alkalmazni, e perekben a közigazgatási és munkaügyi bíróság jár el.
 a) a területszervezési eljárás szabályait;142
 c) a 23. § (4) bekezdésének 1. pontjában meghatározott, a fővárosi önkormányzat kezelésében lévő főútvonalak, közutak és közterületek kijelölését;143
 d) 144 a 16. §-ban meghatározott esetekben az Európai Unió vagy más nemzetközi szervezet felé vállalt kötelezettséggel összefüggő beruházás megvalósítása érdekében szükséges intézkedéseket, valamint a Kormány által kijelölt miniszter részére, a beruházások figyelemmel kísérésével kapcsolatos feladata ellátásához – a személyes adatok kivételével – rendelkezésre bocsátandó adatok, valamint az adatszolgáltatásra kötelezett szervezetek körét, az adatszolgáltatás gyakoriságát, továbbá az adatok nyilvántartásának vezetésére vonatkozó részletes szabályokat;145
 e) a helyi önkormányzatok törvényességi felügyeletének részletes szabályait;146
 f)147 a helyi önkormányzat tulajdonában lévő társasági részesedés vagy ingatlan cseréje esetén a csereügylet kormányhivatal általi jóváhagyására vonatkozó részletes eljárási szabályokat;148
 g)149 a 14/A. § (2) bekezdés b) pontjában foglalt – ennek keretében a közterületek elnevezésénél használható közterületjellegekre vonatkozó – követelményeket és a 14/A. § (2) bekezdés c) pontja szerinti technikai feltételeket.
 (2) Felhatalmazást kap a helyi önkormányzatok törvényességi felügyeletéért felelős miniszter, hogy az önkormányzati rendeletnek és a jegyzőkönyvnek a kormányhivatal részére történő megküldése rendjét rendeletben szabályozza.150
 a)–c)151
 144. § (1)153 E törvény a (2)–(5) bekezdésben foglalt kivétellel 2012. január 1-jén lép hatályba.
 (3)154 A 2–15. §, 17–20. §, a 21. § (1) bekezdés, a 22–26. §, a 27. § (3)–(4) bekezdés, a 41–50. §, az 51. § (1)–(3) bekezdés, az 51. § (5) és (6) bekezdés, az 52–62. §, a 65–68. §, a 71. § (1) bekezdés, a 79. §, 81–105. §, a 106. § (1) bekezdés, a 111–131. §, a 143. § (1) bekezdés a) és c) pontja, a 143. § (3) bekezdés, a 143. § (4) bekezdés a)–d), g) és h) pontja, a 146. §, a 156. § (2) bekezdés, valamint a 157. § 2013. január 1-jén lép hatályba.
 (4)155 A 27. § (2) bekezdés, a 28–40. §, a 64. §, a 69–70. §, a 71. § (2)–(6) bekezdése, a 72–78. §, a 80. §, a 143. § (4) bekezdés f) pontja, a 154. §, a 156. § (3) bekezdése, valamint a 158. § a 2014. évi általános önkormányzati választások napján156 lép hatályba.
 (5)157 A 16. § és a 143. § (1) bekezdés d) pontja az igazságügyi és közigazgatási tárgyú törvények módosításáról szóló 2012. évi CXVII. törvény hatálybalépésének158 napján lép hatályba.
 145. §159 (1) E törvény 1–83. §-ai, a 84. § (1)–(4) bekezdése, a 85–109. §-ai, a 125–144. §-ai, valamint a 146. § az Alaptörvény 31. cikk (3) bekezdése alapján sarkalatosnak minősülnek.
 146. § (1)–(2)160
 146/A. §161 E törvénynek a központi címregiszter létrehozásával összefüggő, valamint egyes igazgatási tárgyú törvények módosításáról szóló 2014. évi XCIII. törvénnyel megállapított 14/A. § (2)–(4) bekezdésében foglaltakat a 2015. január 1-jét követően elnevezett közterületek esetében kell alkalmazni.
 146/B. §162
 146/C. §163
 146/D. §164
 146/E. §165 (1) A polgármesteri hivatal, vagy körjegyzőség a 146/B. § (1) bekezdése, (2) bekezdés a) pontja, valamint a 146/D. § alapján történő megszűnése olyan átszervezésnek minősül, amely alapján a jegyző (körjegyző), valamint a közszolgálati jogviszonyban állók jogviszonya a közszolgálati tisztviselőkről szóló 2011. évi CXCIX. törvény 63. § (1) bekezdés c) pontja alapján felmentéssel szüntethető meg.
 147–153. §166
 154. §167
 155. §168
 156. § (1)169
 c)173
 157. §175
 158. §176
 2. melléklet a 2011. évi CLXXXIX. törvényhez177
 7 A 16. § a 2012: CXVII. törvény 121. §-ával megállapított szöveg.
 8 A 16. § (2) bekezdése a 2012: CCXI. törvény 82. § (2) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
 9 A 16. § (3) bekezdése a 2012: CXC. törvény 6. § (7) bekezdése szerint módosított szöveg.
 10 A 16. § (6) bekezdését a 2012: CXC. törvény 6. § (1) bekezdése iktatta be.
 11 A 16/A. §-t a 2012: LXXXIV. törvény 23. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2014: XCIII. törvény 28. §-ával megállapított szöveg.
 12 A 18. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2013: CXXXI. törvény 21. § a) pontja szerint módosított szöveg.
 13 A 18. § (2) bekezdése a 2013: CXXXI. törvény 21. § b) pontja szerint módosított szöveg.
 14 A 22. § (3a) bekezdését a 2014: XXIII. törvény 12. §-a iktatta be. E módosító törvény 31. § (2) bekezdése alapján a 22. § (3a) bekezdése a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek 2014. évi általános választásának napján lép hatályba.
 15 A 22. § (4) bekezdése a 2013: CXXVIII. törvény 27. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
 16 A 23. § (2) bekezdése a 2013: CXXVIII. törvény 27. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
 17 A 23. § (5) bekezdés 11. pontja a 2014: XCIX. törvény 112. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
 18 A 23. § (5) bekezdés 11a. pontját a 2014: XCIX. törvény 112. § (2) bekezdése iktatta be.
 19 A 27. § (1a) bekezdését a 2014: LXXI. törvény 3. §-a iktatta be.
 20 A 31/A. §-t a 2014: XXIII. törvény 13. §-a iktatta be.
 21 A 35. § (1a) bekezdését a 2014: XXIII. törvény 14. §-a iktatta be.
 22 A 36. § (1) bekezdése a 2014: XXIII. törvény 15. §-ával megállapított szöveg.
 23 A 36. § (1) bekezdés a) pont aa) alpontja a 2014: CI. törvény 85. §-ával megállapított szöveg.
 24 A 36. § (1) bekezdés c) pontja a 2014: LXXI. törvény 4. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
 25 A 36. § (1) bekezdés e) pontja a 2014: LXXI. törvény 4. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
 26 A 36. § (1) bekezdés h) pontja a 2014: LXXI. törvény 4. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
 27 A 36. § (1) bekezdés i) pontja a 2014: LXXXV. törvény 11. §-ával megállapított szöveg.
 28 A 37. § (4) bekezdése a 2014: XCIII. törvény 39. § (1) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
 29 A 37. § (5) bekezdése a 2014: XCIII. törvény 39. § (1) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
 30 A 37. § (6) bekezdése a 2014: XCIII. törvény 39. § (1) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
 31 A 38. § (1) bekezdés a) pontja a 2012: XXXVI. törvény 160. § (4) bekezdése alapján nem lép hatályba.
 32 A 38. § (1) bekezdés b) pontja a 2012: CXLV. törvény 3. §-ával megállapított szöveg.
 33 A 38. § (1) bekezdés c) pontja a 2012: XXXVI. törvény 160. § (4) bekezdése alapján nem lép hatályba.
 34 A 41. § (1) bekezdése a 2013: CCLII. törvény 83. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
 35 A 41. § (6) bekezdése a 2013: CCLII. törvény 83. § (3) bekezdés a) pontja szerint módosított szöveg.
 36 A 41. § (8) bekezdése a 2012: LXXXIV. törvény 23. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
 37 A 41. § (9) bekezdését a 2013: LXXXV. törvény 1. § (1) bekezdése iktatta be.
 38 A 42. § 4. pontja a 2013: LXXXV. törvény 1. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
 39 A 42. § 16. pontja a 2014: XCIII. törvény 29. §-ával megállapított szöveg.
 40 A 42. § 17. pontját a 2014: XCIII. törvény 29. §-a iktatta be.
 41 A 43. § (1) bekezdése a 2014: LXXI. törvény 5. §-ával megállapított szöveg.
 42 A 47. § a 2014: XXIII. törvény 16. §-ával megállapított szöveg. E módosító törvény 31. § (2) bekezdése alapján a 47. § a helyi önkormányzati képviselők és polgármesterek 2014. évi általános választásának napján lép hatályba.
 43 A 49. § (1a) bekezdését a 2014: LXXI. törvény 6. §-a iktatta be.
 44 Az 51. § (4) bekezdését az Alkotmánybíróság a 38/2012. (XI. 14.) AB határozatának 2. pontjával megsemmisítette 2012. november 15. napjával.
 45 Az 55. § (1) bekezdése a 2013: XXXVI. törvény 367. § e) pontja szerint módosított szöveg.
 46 Az 55. § (1a) bekezdését a 2014: LXXI. törvény 7. §-a iktatta be.
 47 A 67. § a 2014: LXXI. törvény 8. §-ával megállapított szöveg.
 48 A 68. § (1a) bekezdését a 2014: LXXI. törvény 9. §-a iktatta be.
 49 A 70. § (1) bekezdése a 2014: LXXXV. törvény 12. § a) pontja szerint módosított szöveg.
 50 A 70. § (2) bekezdése a 2014: LXXXV. törvény 12. § b) pontja szerint módosított szöveg.
 51 A 70/A. §-t a 2014: XXIII. törvény 17. §-a iktatta be.
 52 A 71. § (1) bekezdése a 2014: LXXI. törvény 10. §-ával megállapított szöveg.
 53 A 71. § (2) bekezdése a 2012: CCIX. törvény 4. §-ával megállapított szöveg.
 54 A 71. § (3) bekezdése a 2012: CCIX. törvény 4. §-ával megállapított szöveg.
 55 A 71. § (4) bekezdése a 2012: CCIX. törvény 4. §-ával megállapított szöveg.
 56 A 71. § (5) bekezdése a 2012: CCIX. törvény 4. §-ával megállapított szöveg.
 57 A 71. § (6) bekezdése a 2012: CCIX. törvény 4. §-ával megállapított szöveg.
 58 A 72. § a 2014: XXIII. törvény 18. §-ával megállapított szöveg.
 59 A 72. § (1) bekezdése a 2014: LXXI. törvény 11. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
 60 A 72. § (2) bekezdése a 2014: CI. törvény 86. §-ával megállapított szöveg.
 61 A 72. § (3) bekezdését a 2014: LXXI. törvény 14. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
 62 A 76. § a) pontja a 2014: LXXI. törvény 12. §-ával megállapított szöveg.
 63 A 76. § b) pontját a 2014: LXXI. törvény 14. § b) pontja hatályon kívül helyezte.
 64 A 80. § a 2012: CCIX. törvény 5. §-ával megállapított szöveg.
 65 A 80. § (1a) bekezdését a 2014: LXXI. törvény 13. §-a iktatta be.
 66 A 81. § (3) bekezdés k) pontját a 2013: LXXXVIII. törvény 44. §-a iktatta be.
 67 A 81. § (4) bekezdése a 2012: CXC. törvény 6. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
 68 A 82. § (1) bekezdése a 2012: CCIX. törvény 6. §-ával megállapított szöveg.
 69 A 82. § (2) bekezdése a 2012: CXC. törvény 6. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
 70 A 84. § (5) bekezdése a 2012: CCIX. törvény 7. §-ával megállapított szöveg.
 71 A 85. § (2a) bekezdését a 2013: LXXXV. törvény 1. § (3) bekezdése iktatta be.
 72 A 85. § (3) bekezdése a 2013: CCXVIII. törvény 41. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
 73 A 85. § (3a) bekezdését a 2013: CCXVIII. törvény 41. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2014: XCIII. törvény 30. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
 74 A 85. § (3b) bekezdését a 2013: CCXVIII. törvény 41. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2014: XCIII. törvény 30. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
 75 A 85. § (3c) bekezdését a 2014: XCIII. törvény 30. § (2) bekezdése iktatta be.
 76 A 85. § (3d) bekezdését a 2014: XCIII. törvény 30. § (2) bekezdése iktatta be.
 77 A 85. § (3e) bekezdését a 2014: XCIII. törvény 30. § (2) bekezdése iktatta be.
 78 A 85. § (7a) bekezdését a 2012: CLXIII. törvény 1. §-a iktatta be, szövege a 2013: CCXVIII. törvény 41. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
 79 A 85. § (11) bekezdését a 2012: CXCVI. törvény 18. §-a iktatta be.
 80 A 85. § (12) bekezdését a 2013: CCXVIII. törvény 41. § (4) bekezdése iktatta be.
 81 A 92. § a 2012: CCXI. törvény 82. § (1) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
 82 A 96. § (1) bekezdése a 2013: CCXVIII. törvény 41. § (5) bekezdésével megállapított szöveg.
 83 A 98. § (5) bekezdése a 2012: CCXI. törvény 82. § (1) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
 84 A 98. § (10) bekezdése a 2012: CCXI. törvény 82. § (1) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
 85 A 102. § (4) bekezdése a 2012: CCXI. törvény 82. § (1) bekezdés e) pontja szerint módosított szöveg.
 86 A 106. § (1) bekezdés d) pontja a 2012: XXXI. törvény 23. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
 87 A 108. § a 2014: XCIII. törvény 31. §-ával megállapított szöveg.
 88 A 108/A. §-t a 2012: LXXXIV. törvény 23. § (3) bekezdése iktatta be, szövege a 2013: CCLII. törvény 83. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
 89 A 108/A. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2014: XXIII. törvény 20. §-a szerint módosított szöveg.
 90 A 108/B. §-t a 2014: XXIII. törvény 19. §-a iktatta be.
 91 A 109. § (1) bekezdése a 2011: CXCVI. törvény 29. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
 92 A 109. § (2) bekezdése a 2011: CXCVI. törvény 29. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
 93 A 109. § (6) bekezdése a 2011: CXCVI. törvény 29. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
 94 A 109. § (12) bekezdését a 2011: CXCVI. törvény 29. § (4) bekezdése iktatta be.
 95 A 110/A. §-t a 2013: CCXVIII. törvény 41. § (6) bekezdése iktatta be.
 96 A 111/A. §-t a 2013: CCIII. törvény 3. §-a iktatta be.
 97 A 112. § (4) bekezdését a 2013: XIV. törvény 1. §-a iktatta be.
 98 A 115. § (2) bekezdését a 2013: CCIII. törvény 4. §-a hatályon kívül helyezte.
 99 A 117. § a 2012: CXCVI. törvény 19. §-ával megállapított szöveg.
 100 A 118. § a 2012: CXCVI. törvény 19. §-ával megállapított szöveg.
 101 A 119. § (1) bekezdése a 2014: XCIX. törvény 113. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
 102 Lásd a 18/2013. (VII. 3.) AB határozatot.
 103 A 125. § (3) bekezdését a 2013: LXXXIX. törvény 59. § f) pontja hatályon kívül helyezte.
 104 A 128. § f) pontja a 2014: XCIX. törvény 113. § (2) bekezdés 1. pontja szerint módosított szöveg.
 105 A 129. § nyitó szövegrésze a 2014: XCIII. törvény 39. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
 106 A 129. § d) pontját a 2013: XIV. törvény 2. §-a iktatta be.
 107 A 132. § (1) bekezdés b) pontja a 2013: XIV. törvény 7. § a) pontja szerint módosított szöveg.
 108 A 132. § (1) bekezdés c) pontja a 2013: XIV. törvény 3. §-ával megállapított szöveg.
 109 A 132. § (1) bekezdés d) pontja a 2012: CCXI. törvény 82. § (2) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
 110 A 132. § (1) bekezdés g) pontja a 2014: XCIX. törvény 113. § (2) bekezdés 2. pontja szerint módosított szöveg.
 111 A 132. § (1) bekezdés k) pontját a 2014: XCIII. törvény 40. § a) pontja hatályon kívül helyezte.
 112 A 132. § (1) bekezdés l) pontja a 2013: XIV. törvény 7. § b) pontja szerint módosított szöveg.
 113 A 132. § (3) bekezdése a 2014: XCIII. törvény 32. §-ával megállapított szöveg.
 114 A 132. § (4) bekezdése a 2014: XCIII. törvény 32. §-ával megállapított szöveg.
 115 A 132. § (5) bekezdése a 2014: XCIII. törvény 32. §-ával megállapított szöveg.
 116 A 133. §-t megelőző alcím a 2014: XCIII. törvény 33. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
 117 A 133. § (2) bekezdése a 2014: XCIII. törvény 39. § (1) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
 118 A 133. § (3) bekezdését a 2014: XCIII. törvény 33. § (2) bekezdése iktatta be.
 119 A 134. § (2) bekezdése a 2014: XCIII. törvény 39. § (1) bekezdés e) pontja szerint módosított szöveg.
 120 A 135. §-t megelőző alcím címe a 2013: XIV. törvény 7. § d) pontja szerint módosított szöveg.
 121 A 135. § a 2013: XIV. törvény 4. §-ával megállapított szöveg.
 122 A 136. § (1) bekezdése a 2013: XIV. törvény 5. §-ával megállapított szöveg.
 123 A 136. § (2) bekezdése a 2014: XCIII. törvény 40. § b) pontja szerint módosított szöveg.
 124 A 139. § (1) bekezdése a 2012: CCXI. törvény 82. § (2) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
 125 A 139. § (2) bekezdése a 2014: XCIII. törvény 34. §-ával megállapított szöveg.
 126 A 140. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2012: CCXI. törvény 82. § (2) bekezdés e) pontja szerint módosított szöveg.
 127 A 140. § (3) bekezdése a 2012: CCXI. törvény 82. § (2) bekezdés f) pontja szerint módosított szöveg.
 128 A 140. § (4) bekezdése a 2012: CCXI. törvény 82. § (2) bekezdés g) pontja szerint módosított szöveg.
 129 A 140. § (5) bekezdése a 2012: CCXI. törvény 82. § (2) bekezdés h) pontja szerint módosított szöveg.
 130 A 140. § (6) bekezdését a 2013: CCXVIII. törvény 41. § (7) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2014: XCIII. törvény 40. § c) pontja.
 131 A 141. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2013: XIV. törvény 7. § e) pontja szerint módosított szöveg.
 132 A 141. § (1) bekezdés b) pontja a 2013: XIV. törvény 7. § f) pontja szerint módosított szöveg.
 133 A 141. § (1) bekezdés c) pontja a 2012: CCXI. törvény 82. § (2) bekezdés i) pontja, a 2014: XCIII. törvény 40. § d) pontja szerint módosított szöveg.
 134 A 141. § (1) bekezdés e) pontját a 2013: XIV. törvény 6. § (1) bekezdése iktatta be.
 135 A 141. § (2) bekezdése a 2013: XIV. törvény 7. § g) pontja szerint módosított szöveg.
 136 A 141. § (3) bekezdése a 2014: XCIII. törvény 35. §-ával megállapított szöveg.
 137 A 141. § (5) bekezdése a 2013: XIV. törvény 6. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
 138 A 141. § (6) bekezdése a 2013: XIV. törvény 6. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
 139 A 141. § (7) bekezdése a 2013: XIV. törvény 6. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
 140 A 142. § (3) bekezdése a 2013: XIV. törvény 7. § h) pontja szerint módosított szöveg.
 141 A 142. § (4) bekezdése a 2012: CCXI. törvény 82. § (2) bekezdés k) pontja szerint módosított szöveg.
 142 Lásd a 321/2012. (XI. 16.) Korm. rendeletet.
 143 Lásd a 432/2012. (XII. 29.) Korm. rendeletet.
 144 A 143. § (1) bekezdés d) pontja a 2012: CXC. törvény 6. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
 145 Lásd a 170/2012. (VII. 23.) Korm. rendeletet, a 117/2013. (IV. 23.) Korm. rendeletet, a 339/2014. (XII. 19.) Korm. rendeletet.
 146 Lásd a 119/2012. (VI. 26.) Korm. rendeletet.
 147 A 143. § (1) bekezdés f) pontját a 2014: XCIII. törvény 36. § (1) bekezdése iktatta be.
 148 Lásd a 126/2015. (V. 27.) Korm. rendeletet.
 149 A 143. § (1) bekezdés g) pontját a 2014: XCIII. törvény 36. § (2) bekezdése iktatta be.
 150 Lásd a 23/2012. (IV. 25.) KIM rendeletet.
 151 A 143. § (4) bekezdés a)–c) pontját a 2013: CCXVIII. törvény 41. § (8) bekezdése hatályon kívül helyezte.
 152 A 143. § (4) bekezdés e) pontját az Alkotmánybíróság a 38/2012. (XI. 14.) AB határozatának 2. pontjával megsemmisítette 2012. november 15. napjával.
 153 A 144. § (1) bekezdése a 2012: XCIII. törvény 83. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
 154 A 144. § (3) bekezdése a 2012: CCIX. törvény 8. §-ával megállapított szöveg.
 155 A 144. § (4) bekezdése a 2012: CCIX. törvény 8. §-ával megállapított szöveg.
 156 A hatálybalépés napja 2014. október 12.
 157 A 144. § (5) bekezdését a 2012: XCIII. törvény 83. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2012: CXVII. törvény 122. §-ával megállapított szöveg.
 158 A hatálybalépés napja 2012. július 24.
 159 A 145. § a 2014: XCIII. törvény 37. §-ával megállapított szöveg.
 160 A 146. § (1)–(2) bekezdését a 2013: CCXVIII. törvény 41. § (8) bekezdése hatályon kívül helyezte.
 161 A 146/A. §-t újonnan a 2014: XCIII. törvény 38. §-a iktatta be.
 162 A 146/B. §-t a 2012: CXC. törvény 6. § (6) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2013: CCXVIII. törvény 41. § (8) bekezdése.
 163 A 146/C. §-t a 2012: CXC. törvény 6. § (6) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2013: CCXVIII. törvény 41. § (8) bekezdése.
 164 A 146/D. §-t a 2012: CXC. törvény 6. § (6) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2013: CCXVIII. törvény 41. § (8) bekezdése.
 165 A 146/E. §-t a 2012: CXC. törvény 6. § (6) bekezdése iktatta be.
 166 A 147–153. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 167 A 154. § a 2012: LXXXIV. törvény 23. § (4) bekezdése alapján nem lép hatályba.
 168 A 155. § a 2011: CCI. törvény 435. § (2) bekezdése alapján nem lép hatályba.
 169 A 156. § (1) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 170 A 156. § (2) bekezdés nyitó szövegrésze a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 171 A 156. § (2) bekezdés a) pontja a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 172 A 156. § (2) bekezdés b) pontja a 2012: CCIX. törvény 9. § (2) bekezdése alapján nem lép hatályba.
 173 A 156. § (2) bekezdés c) pontját a 2012: XXXI. törvény 23. § (4) bekezdése iktatta be, hatályon vesztette a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján.
 174 A 156. § (3) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 175 A 157. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 176 A 158. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 177 A 2. melléklet a 2013: CCLII. törvény 83. § (3) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.


type: wikipedia

text:
Войника е село в Югоизточна България. То се намира в община Стралджа, област Ямбол.
 История
 Днешното село Войника е сравнително ново село. То възниква на мястото на турски чифлик, който е създаден няколко години преди това. А преди този чифлик мерата е принадлежала на чифликчията от село Саранлъ Еникьой (Каменец), и била доста голяма. В обширното поле около връх Бакаджик е имало много добри условия за скотовъдство. В чифлика отглеждат едър и дребен рогат добитък. Има малко ниви предимно в Тарава и край Юртската река.
 Обществени институции
 Църквата „Успение Богородично“ е построена през 1870 г. Църквата е използвана и като училище до към 1890 г., а като църква – до края на 1938 г., когато е построена новата църква. По времето на социализма църквата е била превърната в склад.
 Сегашната сграда на училището, в която се учи и до днес е открита през 1931 г. Оттогава носи и името на великия български поет и революционер Христо Ботев. В селото се намира читалище „Възраждане“-създадено през 1928 г.
 Редовни събития
 Ежегодно последната неделя от месец август се провежда събор.
 Външни препратки
 Историята на село Войника описана от Енчо Енчев. „Село Войника Ямболско. Бележки от миналото.“
 Бележки
 Села в област Ямбол
 Населени места в община Стралджа


text:
Portaria 282/2016, 2016-10-27 - DRE
 Publicação: Diário da República n.o 207/2016, Série I de 2016-10-27
 Número:282/2016
 Páginas:3840 - 3842
 ELI:https://data.dre.pt/eli/port/282/2016/10/27/p/dre/pt/html
 O Decreto-Lei n.o 220/2006, de 3 de novembro, estabelece o regime jurídico da proteção social da eventualidade de desemprego, aplicável aos trabalhadores por conta de outrem, tendo introduzido um conjunto de medidas que visam a ativação dos beneficiários. Deste modo, passou a exigir-se aos beneficiários que se encontram a receber prestações de desemprego o cumprimento de um conjunto de deveres, tais como a obrigação de apresentação quinzenal.
 Decorridos dez anos após a entrada em vigor daquele diploma legal, a Lei n.o 34/2016, de 24 de agosto, procedeu à eliminação da obrigatoriedade de apresentação quinzenal dos desempregados e implementou o Modelo de Acompanhamento Personalizado para o Emprego.
 Ao eliminar o dever de apresentação quinzenal pretendeu-se pôr fim a um mero mecanismo administrativo de registo de comparência, que funcionava de modo desarticulado dos outros instrumentos de acompanhamento e controlo previstos na lei. O regime anterior é substituído por um modelo de acompanhamento personalizado que recentra a intervenção dos Serviços Públicos de Emprego na assunção de uma responsabilidade ativa e sistemática na capacitação dos desempregados para os apoiar na criação de condições para o regresso ao emprego, de modo que se pretende ajustado a cada situação individual. Este acompanhamento articula a dimensão positiva de capacitação individual com a manutenção e melhor afinação dos mecanismos de controlo que são essenciais para uma fiscalização eficaz das prestações de desemprego, sem prejudicar o princípio da responsabilização em que assenta o regime jurídico da proteção social da eventualidade de desemprego involuntário.
 Assim, a Lei n.o 34/2016, de 24 de agosto, eliminou a obrigatoriedade de apresentação quinzenal, sem pôr em causa o conjunto de deveres a que o beneficiário das prestações de desemprego está sujeito, tais como a obrigação de procurar trabalho de forma ativa, de cumprir as ações previstas no seu plano pessoal de emprego, adiante designado PPE, de aceitar propostas de trabalho conveniente e de comparecer no centro de emprego sempre que for convocado.
 A implementação do Modelo de Acompanhamento Personalizado para o Emprego pretende reforçar o apoio e orientação que os serviços públicos de emprego devem prestar ao beneficiário das prestações de desemprego, em estreita coordenação com a execução do PPE.
 Foram ouvidos os parceiros sociais com assento na Comissão Permanente de Concertação Social, tendo sido ponderados os comentários recebidos.
 Ao abrigo do disposto nos n.os 1 e 2 do artigo 85.o do Decreto-Lei n.o 220/2006, de 3 de novembro, alterado pelo Decreto-Lei n.o 68/2009, de 20 de março, pela Lei n.o 5/2010, de 5 de maio, pelos Decretos-Leis n.os 72/2010, de 18 de junho e 64/2012, de 15 de março, pela Lei n.o 66-B/2012, de 31 de dezembro, pelos Decretos-Leis n.os 13/2013, de 25 de janeiro, e 167-E/2013, de 31 de dezembro, e pela Lei n.o 34/2016, de 24 de agosto, manda o Governo, pelo Secretário de Estado do Emprego, o seguinte:
 A presente portaria procede à regulamentação do modelo de acompanhamento personalizado para o emprego, bem como das modalidades e formas de execução PPE, da realização e demonstração probatória da procura ativa de emprego e de outras vertentes relevantes para a concretização das obrigações, nos termos do disposto no artigo 17.o e n.o 1 do artigo 85.o do Decreto-Lei n.o 220/2006, de 3 de novembro, na sua atual redação, adiante designado por Decreto-Lei.
 Acompanhamento, apoio e controlo
 1 - O acompanhamento personalizado para o emprego é um sistema de acompanhamento integrado, centrado no beneficiário das prestações de desemprego, que se materializa na obrigatoriedade de os serviços públicos de emprego desenvolverem atuações técnicas de contacto com os beneficiários e de estes promoverem diligências de procura ativa de emprego, no âmbito do PPE.
 2 - O acompanhamento personalizado para o emprego inclui a realização das ações previstas no n.o 2 do artigo 17.o do Decreto-Lei, bem como as diligências efetuadas para a apresentação do beneficiário a ofertas de emprego.
 3 - Os serviços públicos de emprego promovem ainda ações de apoio e controlo, com vista à monitorização e fiscalização do cumprimento das obrigações previstas na lei, nomeadamente a verificação da demonstração do dever de procura ativa de emprego.
 4 - A planificação das ações a promover pelos serviços públicos de emprego é efetuada trimestralmente.
 5 - Sem prejuízo do disposto no número anterior, os serviços públicos de emprego garantem que em cada semestre são realizadas as diferentes ações previstas no n.o 2 do artigo 17.o do Decreto-Lei.
 6 - No período referido no número anterior, deve, ainda, ser acautelada a realização das convocatórias previstas no Decreto-Lei, designadamente para efeitos de:
 a) Sujeição a medidas de acompanhamento, controlo e avaliação, nos termos do disposto na alínea h), do n.o 2 do artigo 11.o;
 b) Comparência a ofertas de emprego, nos termos da alínea b) do n.o 2 do artigo 12.o
 7 - Em regulamentação específica, o Instituto do Emprego e Formação Profissional, I. P., adiante designado por IEFP, I. P., pode adaptar o disposto nos n.os 4 e 5, em função do perfil do beneficiário, desde que acordado no respetivo PPE.
 8 - Para efeitos do disposto nos números anteriores, os serviços públicos de emprego podem ser coadjuvados pela rede de gabinetes de inserção profissional, adiante designados por GIP, ou por outras entidades parceiras, nos termos do disposto no artigo 6.o da presente portaria.
 Elaboração do plano pessoal de emprego
 1 - Para efeitos do disposto na alínea a) do n.o 2 do artigo 17.o do Decreto-Lei o PPE é elaborado, conjuntamente pelo serviço público de emprego e pelo beneficiário, da seguinte forma:
 a) Para os beneficiários que se inscrevem presencialmente no serviço público de emprego, no momento da inscrição ou no prazo máximo de 15 dias úteis, a contar da data de inscrição;
 b) Para os beneficiários que se inscrevem online, no momento da validação presencial da inscrição ou no prazo máximo de 15 dias úteis, a contar da data da inscrição online.
 2 - No momento da inscrição para emprego ou da validação presencial da mesma, o serviço público de emprego deve obrigatoriamente prestar informação, suportada em documento escrito, sobre os direitos e deveres dos beneficiários e respetivas consequências do seu incumprimento.
 3 - O PPE deve ser sujeito a reformulação conjunta entre o beneficiário e o serviço público de emprego, quando, decorridos quatro meses após a data da elaboração ou reformulação do PPE e nos casos em que se justifique, não tenha sido iniciada qualquer ação do processo de inserção no mercado de trabalho nele prevista.
 4 - Sem prejuízo do disposto no número anterior, o PPE deve ainda ser objeto de reformulação conjunta, sempre que o beneficiário conclua uma ação do processo de inserção no mercado de trabalho, salvo quando se verifique uma das situações previstas no n.o 7 do artigo 16.o do Decreto-Lei.
 Dispensa do dever de procura ativa de emprego
 1 - A frequência de ações de formação profissional ou a integração em medidas ativas de emprego, com exceção do trabalho socialmente útil, são, durante esse período, equiparadas ao cumprimento do dever de procura ativa de emprego.
 2 - Para efeitos do disposto no número anterior, consideram-se as ações de formação profissional desenvolvidas:
 a) Pelos serviços de formação profissional do IEFP, I. P., e pelos serviços dos centros de formação profissional de gestão participada;
 b) Por entidades formadoras externas, com as quais o IEFP, I. P., tenha colaborado em processo de seleção de formandos ou com as quais tenha formalizado uma parceria;
 c) Por outras entidades formadoras externas, desde que sejam consideradas relevantes pelo serviço de emprego para efeitos do previsto no artigo 14.o do Decreto-Lei.
 3 - A equiparação prevista no n.o 1 por motivos de frequência de formação profissional apenas tem lugar quando esta decorre em horário laboral a tempo completo.
 4 - Em regulamentação específica, o IEFP, I. P., pode, de acordo com o disposto no n.o 3 do artigo 12.o do Decreto-Lei, ajustar os critérios de cumprimento do dever de procura ativa de emprego em função do perfil do beneficiário, desde que acordado no PPE.
 A advertência escrita é entregue presencialmente ou realizada nos termos do disposto nos n.os 4 a 8 do artigo 70.o do Decreto-Lei.
 1 - A colaboração da rede de GIP do IEFP, I. P., com os serviços públicos de emprego no desenvolvimento das ações de acompanhamento, apoio e controlo das situações de desemprego é efetuada nos termos da legislação própria que regula o seu funcionamento.
 2 - Para efeitos do disposto no número anterior, o IEFP, I. P., pode estabelecer formas concertadas de cooperação com entidades públicas em função das necessidades locais, com vista a promover a proximidade com os beneficiários.
 3 - A cooperação é regulada através de acordo a celebrar entre as partes.
 São revogados os artigos 5.o e 6.o da Portaria n.o 8-B/2007, de 3 de janeiro.
 O PPE dos beneficiários que se encontrem inscritos nos serviços públicos de emprego à data de entrada em vigor da presente portaria, devem ser reavaliados no prazo máximo de 6 meses a contar daquela data.
 A presente portaria entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação e produz efeitos a 31 de outubro de 2016.
 O Secretário de Estado do Emprego, Miguel Filipe Pardal Cabrita, em 25 de outubro de 2016.


text:
atexit — Gestionnaire de fin de programme — Documentation Python 3.7.2
 atexit — Gestionnaire de fin de programme¶
 Le module atexit définit des fonctions pour inscrire et désinscrire des fonctions de nettoyage. Les fonctions ainsi inscrites sont automatiquement exécutées au moment de l'arrêt normal de l'interpréteur. atexit exécute ces fonctions dans l'ordre inverse dans lequel elles ont été inscrites ; si vous inscrivez A, B, et C, au moment de l'arrêt de l'interpréteur elles seront exécutées dans l'ordre C, B, A.
 Modifié dans la version 3.7: Quand elles sont utilisées avec des sous-interpréteurs de l'API C, les fonctions inscrites sont locales à l'interpréteur dans lequel elles ont été inscrites.
 Inscrit func comme une fonction à exécuter au moment de l'arrêt de l'interpréteur. Tout argument optionnel qui doit être passé à func doit être passé comme argument à register(). Il est possible d'inscrire les mêmes fonctions et arguments plus d'une fois.
 Lors d'un arrêt normal du programme (par exemple, si sys.exit() est appelée ou l’exécution du module principal se termine), toutes les fonctions inscrites sont appelées, dans l'ordre de la dernière arrivée, première servie. La supposition est que les modules les plus bas niveau vont normalement être importés avant les modules haut niveau et ainsi être nettoyés en dernier.
 Si une exception est levée durant l'exécution du gestionnaire de fin de programme, une trace d'appels est affichée (à moins que SystemExit ait été levée) et les informations de l'exception sont sauvegardées. Une fois que tous les gestionnaires de fin de programme ont eu une chance de s'exécuter, la dernière exception à avoir été levée l'est de nouveau.
 Cette fonction renvoie func, ce qui rend possible de l'utiliser en tant que décorateur.
 Retire func de la liste des fonctions à exécuter à l'arrêt de l’interpréteur. Après avoir appelé unregister(), func est garantie de ne pas être appelée à l'arrêt de l’interpréteur, même si elle a été inscrite plus d'une fois. unregister() ne fait rien et reste muette dans le cas où func n'a pas été inscrite précédemment.
 Un exemple utile de l'usage de atexit pour lire et écrire des fichiers d'historique readline.
 Exemple avec atexit¶
 Le simple exemple suivant démontre comment un module peut initialiser un compteur depuis un fichier quand il est importé, et sauver le valeur mise à jour du compteur automatiquement quand le programme se termine, sans avoir besoin que l'application fasse un appel explicite dans ce module au moment de l'arrêt de l'interpréteur.
 Les arguments positionnels et par mot-clé peuvent aussi être passés à register() afin d'être repassés à la fonction inscrite lors de son appel :
 Exemple avec atexit


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 30.10.2014
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 310/32
 AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG 80/2014 HATÁROZATA
 (2014. május 16.)
 az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás II. mellékletének (Műszaki előírások, szabványok, vizsgálatok és tanúsítás) módosításáról
 AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,
 mivel:
 (1)
 A farmakológiai hatóanyagokról és az állati eredetű élelmiszerekben előforduló maximális maradékanyag-határértékek szerinti osztályozásukról szóló 37/2010/EU rendelet mellékletének a neomicin nevű anyag tekintetében történő módosításáról szóló, 2013. október 29-i 1056/2013/EU bizottsági végrehajtási rendeletet (1) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.
 (2)
 A farmakológiai hatóanyagokról és az állati eredetű élelmiszerekben előforduló maximális maradékanyag-határértékek szerinti osztályozásukról szóló 37/2010/EU rendelet mellékletének a mangán-karbonát nevű anyag tekintetében történő módosításáról szóló, 2013. október 29-i 1057/2013/EU bizottsági végrehajtási rendeletet (2) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.
 (3)
 Az EGT-megállapodás II. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,
 ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
 1. cikk
 Az EGT-megállapodás II. melléklete XIII. fejezetének 13. pontja (37/2010/EU bizottsági rendelet) a következő francia bekezdésekkel egészül ki:
 „—
 32013 R 1056: a Bizottság 2013. október 29-i 1056/2013/EU végrehajtási rendelete (HL L 288., 2013.10.30., 60. o.),
 —
 32013 R 1057: a Bizottság 2013. október 29-i 1057/2013/EU végrehajtási rendelete (HL L 288., 2013.10.30., 63. o.)”
 2. cikk
 Az 1056/2013/EU és az 1057/2013/EU végrehajtási rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.
 3. cikk
 Ez a határozat 2014. május 17-én lép hatályba, feltéve, hogy az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megtették (3).
 4. cikk
 Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.
 Kelt Brüsszelben, 2014. május 16-án.
 az EGT Vegyes Bizottság részéről
 az elnök
 Gianluca GRIPPA
 (1) HL L 288., 2013.10.30., 60. o.
 (2) HL L 288., 2013.10.30., 63. o.
 (3) Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.


text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 21988A1227(04)
 Euroopa Liidu Teataja L 358 , 27/12/1988 Lk 0014 - 0015 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 28 Lk 0044 Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 28 Lk 0044
 Euroopa Majandusühenduse ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vahel kirjavahetuse teel sõlmitudkokkulepe,mis käsitleb Alžeeriast pärit tomatikontsentraatide importi ühendusseKiri nr 1Lugupeetud härra.Pidades silmas Euroopa Majandusühenduse ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vahel sõlmitud koostöölepingu artiklis 19 sätestatud kehtivate tollimaksude 30 % vähendamise rakendamist ja tulenevalt vastastikustest selgitustest seoses CN-koodide 20029030 ja 20029090 alla kuuluvate ja Alžeeriast pärit tomatikontsentraatide, mis on valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, ühendusse importimist käsitlevate tingimustega, on mul au Teile teatada, et Alžeeria valitsus kohustub võtma kõik vajalikud meetmed, et igal aastal 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini ühendusse tarnitud kogused ei ületa 100 tonni.Selleks deklareerib Alžeeria valitsus, et kogu nimetatud toodete eksport ühendusse toimub üksnes toiduainetetööstuste haldamise ja arendamise ühingu (Société de gestion et de développement des industries alimentaires (SOGEDIA)) kontrolli all tegutsevate eksportijate kaudu.Kogustega seotud garantiid antakse kooskõlas SOGEDIA ja Euroopa Ühenduste Komisjoni põllumajanduse peadirektoraadi vahel kokku lepitud korraga.Erandina koostöölepingu artiklist 19 kehtib käesolev kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe seni, kuni üks osapool selle denonsseerib, kusjuures denonsseerimine peab toimuma igal aastal enne 30. septembrit.Oleksin tänulik, kui kinnitaksite, et ühendus nõustub eespool esitatuga.Austatud härra, palun võtke vastu minu sügavaim lugupidamine.Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi valitsuse nimelKiri nr 2Lugupeetud härra.Mul on au teatada, et olen kätte saanud Teie tänase kuupäevaga kirja, mille sisu on järgmine:"Pidades silmas Euroopa Majandusühenduse ja Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi vahel sõlmitud koostöölepingu artiklis 19 sätestatud kehtivate tollimaksude 30 %lise vähendamise rakendamist ja tulenevalt vastastikustest selgitustest seoses CN-koodide 20029030 ja 20029090 alla kuuluvate ja Alžeeriast pärit tomatikontsentraatide, mis on valmistatud või konserveeritud ilma äädika või äädikhappeta, ühendusse importimist käsitlevate tingimustega, on mul au Teile teatada, et Alžeeria valitsus kohustub võtma kõik vajalikud meetmed, et igal aastal 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini ühendusse tarnitud kogused ei ületa 100 tonni.Selleks deklareerib Alžeeria valitsus, et kogu nimetatud toodete eksport ühendusse toimub üksnes toiduainetetööstuste haldamise ja arendamise ühingu (Société de gestion et de développement des industries alimentaires (SOGEDIA)) kontrolli all tegutsevate eksportijate kaudu.Kogustega seotud garantiid antakse kooskõlas SOGEDIA ja Euroopa Ühenduste Komisjoni põllumajanduse peadirektoraadi vahel kokku lepitud korraga.Erandina koostöölepingu artiklist 19 kehtib käesolev kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe seni, kuni üks osapool selle denonsseerib, kusjuures denonsseerimine peab toimuma igal aastal enne 30. septembrit.Oleksin tänulik, kui kinnitaksite, et ühendus nõustub eespool esitatuga."Ma võin kinnitada ühenduse nõustumist eespool esitatuga ja sellest lähtuvalt teatada, et kehtivate tollimaksude 30 %list vähendamist kohaldatakse igal aastal 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini Teie kirjas nimetatud kogustes Alžeeriast pärit tomatikontsentraatide suhtes.Austatud härra, palun võtke vastu minu sügavaim lugupidamine.Euroopa Ühenduse Nõukogu nimel--------------------------------------------------


type: caselaw

text:
 29.7.2006
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 178/8
 Wyrok Trybunału (szósta izba) z dnia 8 czerwca 2006 r. — Komisja Wspólnot Europejskich przeciwko Republice Francuskiej
 (Sprawa C-164/05) (1)
 (Uchybienie zobowiązaniom państwa członkowskiego - Dyrektywa 2001/19/WE - Ogólny system uznawania kwalifikacji zawodowych - Wzajemne uznawanie dyplomów, świadectw i innych dokumentów potwierdzających posiadanie kwalifikacji - Pielęgniarka ogólna, lekarz dentysta, lekarz weterynarii, położna, architekt, farmaceuta i lekarz - Brak transpozycji w wyznaczonym terminie)
 (2006/C 178/12)
 Język postępowania: francuski
 Strony
 Strona skarżąca: Komisja Wspólnot Europejskich (Przedstawiciele: D. Maidani i H. Støvlbæk, pełnomocnicy)
 Strona pozwana: Republika Francuska (Przedstawiciele: G. De Bergues i C. Bergeot-Nunes, pełnomocnicy)
 Przedmiot
 Uchybienie zobowiązaniom państwa członkowskiego - Nieuchwalenie przepisów niezbędnych do zastosowania się do dyrektywy 2001/19/WE Parlamentu Europejskiego i Rady z dnia 14 maja 2001 r. zmieniającej dyrektywy Rady 89/48/EWG i 92/51/EWG w sprawie ogólnego systemu uznawania kwalifikacji zawodowych oraz dyrektywy Rady 77/452/EWG/, 77/453/EWG, 78/686/EWG, 78/687/EWG, 78/1026/EWG, 78/1027/EWG, 80/154/EWG, 80/155/EWG, 85/384/EWG, 85/432/EWG, 85/433/EWG i 93/16/EWG dotyczące zawodów pielęgniarki ogólnej, lekarza dentysty, lekarza weterynarii, położnej, architekta, farmaceuty i lekarza (Dz. U. L 206, str.1)
 Sentencja
 1)
 Nie uchwalając wszystkich przepisów ustawowych, wykonawczych i administracyjnych niezbędnych do dokonania transpozycji art. 1-4 oraz art. 9-13 dyrektywy 2001/19/WE Parlamentu Europejskiego i Rady z dnia 14 maja 2001 r. zmieniającej dyrektywy Rady 89/48/EWG i 92/51/EWG w sprawie ogólnego systemu uznawania kwalifikacji zawodowych oraz dyrektywy Rady 77/452/EWG/, 77/453/EWG, 78/686/EWG, 78/687/EWG, 78/1026/EWG, 78/1027/EWG, 80/154/EWG, 80/155/EWG, 85/384/EWG, 85/432/EWG, 85/433/EWG i 93/16/EWG dotyczące zawodów pielęgniarki ogólnej, lekarza dentysty, lekarza weterynarii, położnej, architekta, farmaceuty i lekarza, Republika Francuska uchybiła zobowiązaniom, które na niej ciążą na mocy tej dyrektywy.
 2)
 Republika Francuska zostaje obciążona kosztami postępowania.
 (1) Dz.U. C 115 z 14.5.2005 r.


text:
Nr C 133/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4.5.96
 Sökanden yrkar att förstainstansrätten skall Vad avser beslutet att inte bifalla hans ansökan enligt
 artikel 90 i tjänsteföreskrifterna, gör sökanden för det första
 — ogiltigförklara beslutet av kommittén för klagomål , gällande att svaranden har gjort en felaktig bedömning av de
 delgivet den 31 januari 1996 , att avslå sökandens sakomständigheter som ligger bakom denna ansökan . Han
 klagomål av den 3 oktober 1995 , hävdar även att beslutet inte innehåller en tillräckligt precis
 motivering i enlighet med artikel 25 i tjänsteföreskrifterna ,
 — ogiltigförklara " yttrandet " av M, chef för den portugi och att beslutet är oförenligt med principen om icke
 siska översättningsavdelningen, av den 21 januari 1994, retroaktivitet. Han klandrar slutligen svaranden för att
 i bilaga 2 till domstolens administrations svar på denna stödjer dem som är ansvariga för de olagliga
 rättsakter som han har varit föremål för sedan år 1987 .
 förstainstansrättens frågor till parterna i de förenade
 målen T-547/93 och T-280/94 , Orlando Löpes mot
 Europeiska gemenskapernas domstol,
 — ogiltigförklara en handling benämnd " Analyse de
 l'échantillon I " i bilaga 1 till domstolens administrations
 svar på förstainstansrättens frågor i de förenade målen
 T-547/93 och T-280/94 , Talan mot Europeiska gemenskapernas kommission väckt
 den 6 mars 1996 av Boubeker Maayouchi
 — ogiltigförklara det beslut att inte bifalla ansökan av den ( Mål T-27/96 )
 7 juli 1 995 om att få den portugisiska avdelningens chef ( 96/C 133/61 )
 och juristrevisorer att upphöra att missbruka sin makt
 och myndighet gentemot sökanden, vilket delgavs
 (Ràttegangssprâk : franska)
 genom promemoria av den 21 juli 1 995 av domstolens
 j ustitiesekreterare,
 Boubeker Maayouchi, med hemvist i Rabat ( Marocko ), har
 — tilldöma sökanden ett skadestånd som inte understiger den 6 mars 1996 väckt talan vid Europeiska gemenskaper
 20 000 000 belgiska franc som ersättning för den nas förstainstansrätt mot Europeiska gemenskapernas kom
 ekonomiska och ideella skada som sökanden har lidit till mission . Sökanden företräds av Nicolas Lhoëst, advokat i
 följd av domstolens tjänstemäns uppträdande, Bryssel , med delgivningsadress i Luxemburg hos Fiduciaire
 Myson SARL, 1 rue Glesener .
 — förplikta svaranden att ersätta samtliga rättegångskost
 nader . Sökanden yrkar att förstainstansrätten skall
 — fastställa att kommissionen har försummat att övervaka
 Grunder och huvudargument
 att det förfarande för val av representanter för personal
 Sökanden hävdar för det första att beslutet att avslå hans
 på anställningsorter utanför gemenskapen har genom
 förts på föreskrivet och lagenligt sätt,
 klagomål uppenbart står i strid med artikel 24 i tjänstefö
 reskrifterna, eftersom de påtalade rättsakterna kan sätta
 hans anseende som person och yrkesman på spel och — fastställa att chefen för kommissionens delegation i
 eftersom domstolens administration har avstått att vidta Marocko har upprättat en ofullständig röstlängd över
 åtgärder för att undersöka om de allvarliga anklagelser som väljare i de lokalanställdas valförsamling,
 har bestritts är grundade eller inte .
 — ogiltigförklara valberedningens beslut att ogilla två
 röster avgivna av lokalanställda i det lokala valet vid
 Vad rör bedömningarna i handlingen av den 21 januari
 kommissionens delegation i Marocko,
 1994 , understryker sökanden att dessa inte förekommer i de
 rapporter som har upprättats avseende honom och att de
 inte har delgivits honom, vilket har hindrat honom från att — ogiltigförklara resultatet av det val som utlysts av
 utöva sin rätt att höras i tid, såsom krävs enligt artiklarna 26 valberedningen vid dess sammanträde den 13 februari
 och 43 i tjänsteföreskrifterna . Han tilläger att dessa 1995 , vid vilka Bassel Kaghadou förklarades ha blivit
 bedömningar är formulerade på ett sådant sätt att det inte vald till regional representant av de lokalanställdas
 går att avgöra om de är grundade eller inte, vilket innebär ett valförsamling för den geografiska zonen nr 7,
 åsidosättande av artikel 25 i tjänsteföreskrifterna .
 — i den mån det är nödvändigt ogiltigförklara kommissio
 Vad gäller den andra påtalade handlingen, anser sökanden nens uttryckliga beslut att avslå sökandens klagomål ,
 att den inte utgör en opartisk och objektiv värdering av hans
 arbete och bestrider att de bedömningar som förekommer i — i vart fall fastställa att svaranden har begått fel inom
 denna handling skulle vara välgrundade . Han menar dess ramen för valförfarandet samt sammanräkningen av
 utom att handlingen innehåller bedömningar av hans röster från Marocko samt förplikta svaranden att
 uppträdande som står i strid med principen om iakttagande erlägga en symbolisk franc för den ideella skada
 av rätten till försvar och principen om icke-retroaktivitet sökanden har åsamkats,
 och att bedömningarna inte är förenliga med artiklarna 21
 och 11 i tjänsteföreskrifterna . — förplikta svaranden att ersätta rättegångskostnaderna .
 ---pagebreak--- 4.5.96 rsyj Europeiska gemenskapernas officiella tidning Nr C 133/29
 Grunder ocb huvudargument Bryssel , med delgivningsadress i Luxemburg hos Fiduciaire
 Myson SARL, 1 rue Glesener.
 Sökanden, som är lokalanställd vid kommissionens delega
 tion i Marocko, vänder sig mot de felaktigheter som enligt
 honom har begåtts i samband med valet av representanter
 Sökanden yrkar att förstainstansrätten skall
 för personalen på anställningsorter utanför gemenskapen .
 Det kan i detta avseende erinras om att valberedningen vid — ogiltigförklara valberedningens beslut att godta de
 sitt sammanträde den 13 februari 1995 tog tillbaka ett röster som har avgivits vid delegationen på Salomonö
 tidigare beslut och bedömde att av de tjugotre röster som arna i syfte att välja en representant för de lokalanställda
 hade avgivits i Marocko vid valet av en lokalanställd i det vid det regionala valet för den geografiska zonen
 regionala valet var två ogiltiga . Den ena därför att den inte nr 3 ,
 hade avgivits med en giltig valsedel och den andra därför att
 den hade sänts med brev där den röstandes namn och
 underskrift som fanns på det yttre kuvertet inte var fogat till — ogiltigförklara resultatet av det val som utlysts av
 röstlängden . Detta ställningstagande fick till resultat att valberedningen vid dess sammanträde den 13 februari
 sökanden inte blev vald .
 1 995 genom vilka en regional representant utsetts av de
 lokalanställdas valförsamling för den geografiska zonen
 För det första skall prövas om den röstlängd som hade nr 3 ,
 upprättats av chefen för kommissionens delegation i
 Marocko kan anses som ofullständig, mot bakgrund av att
 tre lokalanställda med tidsbegränsad anställning, vilka — förklara att sökanden har valts vid det regionala valet av
 uppfyllde villkoren för att vara röstberättigade, inte togs de lokalanställdas valförsamling för den geografiska
 upp i röstlängen . Oavsett om dessa personer har tidsbe zonen nr 3 ,
 gränsad anställning eller inte är de lokalanställda och skall i
 vart fall jämställas med lokalanställda , eftersom de har
 tjänstgjort i 3 år, 15 månader respektive 12 månader . — i den mån det är nödvändigt ogiltigförklara kommissio
 Kommissionen har således inte uppfyllt sin skyldighet enligt nens uttryckliga beslut att avslå sökandens klagomål,
 artikel 9.2 i tjänsteföreskrifterna att övervaka att valförfa
 randet genomförs på föreskrivet sätt .
 — i vart fall fastställa att svaranden har begått ett fel genom
 För det andra vänder sig sökanden mot valberedningens att beakta de röster som avgivits på Salomonöarna för
 ogillande av de två röster som hade avgivits per brev. valet av en lokalanställd i det regionala valet och
 Sökanden understryker i detta avseende att dessa två röster förplikta svaranden att erlägga en symbolisk franc för
 har avgivits under strikt iakttagande av vardera väljares fria den ideella skada sökanden har åsamkats,
 övertygelse . Den omständigheten att ett formulär avsett för
 detta ändamål inte har använts kan därmed inte påverka
 giltigheten av den röst som avspeglar detta fria val . I den — förplikta svaranden att ersätta rättegångskostnaderna .
 mån väljarna vid delegationen i Marocko inte skulle ha
 iakttagit vissa formella och processuella föreskrifter, vilka
 inte har någon inverkan på rösternas riktiga och egentliga
 värde, så kan inte sökanden bli lidande av de brister som är Grunder och huvudargument
 ett direkt resultat av den bristande information som kan
 tillskrivas chefen för delegationen .
 Sökanden anför att under december månad år 1994
 genomfördes val i syfte att få till stånd en lokal och regional
 personalrepresentation för anställda vid kommissionens
 olika delegationer utanför gemenskapen . Vid valberedning
 ens sammanträde den 12 januari 1995 då ett protokoll över
 valen skulle upprättas, konstaterades att vid delegationen på
 Salomonöarna hade de lokalanställda avgivit sex röster i det
 Talan mot Europeiska gemenskapernas kommission väckt regionala valet medan endast fem väljare hade skrivit under
 av Doreen Chew den 6 mars 1996 röstlängden. Valberedningen förklarade vidare att om
 Salomonöarnas röster inte medräknades skulle sökanden
 ( Mål T-28/96 )
 väljas . Chefen för kommissionens delegation på Salomonö
 ( 96/C 133/62 ) arna meddelade valberedningen att underskriften från en
 väljare som hade röstat inte fanns med i röstlängden på
 (Rattegångsspråk : franska) grund av ett " materiellt fel " och att en vederbörligen rättad
 röstlängd hade skickats .
 Doreen Chew, med hemvist i Suva ( Fijiöarna ), har den 6
 mars 1996 väckt talan vid Europeiska gemenskapernas Valberedningen fattade således slutligen beslutet vid sitt
 förstainstansrätt mot Europeiska gemenskapernas kommis sammanträde den 13 februari 1995 att godta de resultat
 sion . Sökanden företräds av Nicolas Shoëst, advokat i som inkommit från delegationien på Salomonöarna och


text:
 4.7.2009
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 C 153/17
 2009 m. gegužės 19 d. Teisingumo Teismo (šeštoji kolegija) sprendimas byloje Europos Bendrijų Komisija prieš Airiją
 (Byla C-532/08) (1)
 (Valstybės įsipareigojimų neįvykdymas - Direktyva 2005/60/EB - Pinigų plovimas ir teroristų finansavimas - Neperkėlimas per nustatytą terminą)
 2009/C 153/34
 Proceso kalba: anglų
 Šalys
 Ieškovė: Europos Bendrijų Komisija, atstovaujama P. Dejmek ir A. A. Gilly
 Atsakovė: Airijos Respublika, atstovaujama D. O'Hagan
 Dalykas
 Valstybės įsipareigojimų neįvykdymas — Priemonių, būtinų įgyvendinti 2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/60/EB dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimui ir teroristų finansavimui (OL L 309, p. 15), nepriėmimas per nustatytą terminą.
 Rezoliucinė dalis
 Teisingumo Teismas nusprendžia:
 1.
 Pripažinti, kad nepriėmusi 2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/60/EB dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimui ir teroristų finansavimui įgyvendinančių įstatymų ir kitų teisės aktų, Airija neįvykdė įsipareigojimų pagal šią direktyvą.
 2.
 Priteisti iš Airijos bylinėjimosi išlaidas.
 (1) OL C 32, 2009 2 7.