text:
 18.10.2019
 HR
 Službeni list Europske unije
 L 266/31
 Samo izvorni tekstovi UNECE-a imaju pravni učinak prema međunarodnom javnom pravu. Status i dan stupanja na snagu ovog Pravilnika treba provjeriti u najnovijem izdanju dokumenta UNECE-a TRANS/WP.29/343/, koji je dostupan na: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 Pravilnik br. 80 Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UN/ECE) – Jedinstvene odredbe o homologaciji sjedala u velikim putničkim vozilima i o homologaciji tih vozila s obzirom na čvrstoću sjedala i njihovih sidrišta 2019/1724
 Obuhvaća sav važeći tekst do:
 dopune 3. nizu izmjena 03 – datum stupanja na snagu: 10. veljače 2018.
 SADRŽAJ
 PRAVILNIK
 1.
 Područje primjene
 2.
 Definicije
 3.
 Zahtjev za homologaciju
 4.
 Homologacija
 5.
 Zahtjevi za sjedala
 6.
 Zahtjevi za sidrišta sjedala određenog tipa vozila
 7.
 Zahtjevi za ugradnju sjedala u određeni tip vozila
 8.
 Sukladnost proizvodnje
 9.
 Sankcije za nesukladnost proizvodnje
 10.
 Preinake i proširenje homologacije tipa sjedala i/ili tipa vozila
 11.
 Trajno obustavljena proizvodnja
 12.
 Prijelazne odredbe
 13.
 Imena i adrese tehničkih službi odgovornih za provođenje homologacijskih ispitivanja te imena i adrese homologacijskih tijela
 DODACI
 1.
 Ispitni postupci za sjedala u skladu sa stavkom 5. i/ili za sidrišta u skladu sa stavkom 6.1.2. i/ili za ugradnju bočno okrenutih sjedala u skladu sa stavkom 3. Dodatka 7.
 2.
 Ispitni postupak za sidrišta vozila koja se upotrebljavaju u primjeni stavka 6.1.1.
 3.
 Potrebna mjerenja
 4.
 Određivanje kriterija za prihvaćanje
 5.
 Zahtjevi za statičko ispitivanje i postupak statičkog ispitivanja
 6.
 Karakteristike apsorpcije energije stražnjega dijela naslona sjedala
 7.
 Zahtjevi za zaštitu putnika na bočno okrenutim sjedalima u skladu sa stavkom 7.4.4.
 PRILOZI
 1.
 Izjava o dodjeljivanju, odbijanju, proširenju ili povlačenju homologacije ili trajno obustavljenoj proizvodnji tipa sjedala s obzirom na njihovu čvrstoću na temelju Pravilnika br. 80.
 2.
 Izjava o dodjeljivanju, odbijanju, proširenju ili povlačenju homologacije ili trajno obustavljenoj proizvodnji tipa vozila s obzirom na čvrstoću njihovih sidrišta sjedala na temelju Pravilnika br. 80.
 3.
 Izgled homologacijskih oznaka
 4.
 Postupak za određivanje točke H i stvarnog nagiba trupa za sjedište u motornim vozilima
 1. PODRUČJE PRIMJENE
 1.1. Ovaj se Pravilnik primjenjuje na:
 (a)
 putnička sjedala za ugradnju u položaju prema naprijed u vozilima kategorija M2 i M3 razreda II, III i B (1);
 (b)
 vozila kategorija M2 i M3 razreda II, III i B (1) s obzirom na sidrište putničkih sjedala i ugradnju sjedala.
 (c)
 Ne primjenjuje se na sjedala okrenuta prema natrag ni na naslone za glavu ugrađene na ta sjedala.
 1.2. Na zahtjev proizvođača smatra se da vozila kategorije M2 (1) homologirana na temelju Pravilnika br. 17 ispunjavaju zahtjeve ovog Pravilnika.
 1.3. Ako se na neka sjedala vozila primjenjuje izuzeće iz stavka 7.4. Pravilnika br. 14, ta se vozila homologiraju na temelju ovog Pravilnika.
 1.4. Zabranjeno je ugrađivati bočno okrenuta sjedala u vozila kategorije M2 razreda II, III i B i kategorije M3 razreda II, III i B uz iznimku vozila kategorije M3 razreda II, III i B najveće tehnički dopuštene mase opterećenog vozila veće od 10 tona ako su ispunjeni zahtjevi iz stavka 7.4.
 1.5. Stavak 1.4. ne primjenjuje se na vozila hitne pomoći ni na vozila za korištenje u oružanim snagama, civilnoj zaštiti, vatrogasnim službama i snagama za održavanje javnog reda.
 2. DEFINICIJE
 Za potrebe ovog Pravilnika:
 2.1. „homologacija sjedala” znači homologacija tipa sjedala kao sastavnog dijela s obzirom na zaštitu osoba na sjedalima okrenutima prema naprijed s obzirom na čvrstoću tih sjedala i konstrukciju naslona sjedala;
 2.2. „homologacija vozila” znači homologacija tipa vozila s obzirom na čvrstoću dijelova konstrukcije vozila za koja se sjedala pričvršćuju i s obzirom na ugradnju sjedala;
 2.3. „tip sjedala” znači sjedala koja se bitno ne razlikuju prema sljedećim karakteristikama za koje je vjerojatno da utječu na njihovu čvrstoću i potencijalnu opasnost za osobe koje sjede:
 2.3.1. konstrukcija, oblik, dimenzije i materijali dijelova koji podnose opterećenje;
 2.3.2. tipovi i dimenzije sustava za namještanje i blokiranje naslona sjedala;
 2.3.3. dimenzije, konstrukcija i materijali dijelova za pričvršćivanje i podupiranje (npr. noge);
 2.4. „tip vozila” znači vozila koja se ne razlikuju prema sljedećim bitnim karakteristikama:
 2.4.1. konstrukcijska obilježja važna za ovaj Pravilnik; i
 2.4.2. tipovi homologiranih sjedala ugrađeni na vozilo, ako su takvi tipovi ugrađeni;
 2.5. „sjedalo” znači konstrukcija, zajedno s presvlakom i dijelovima za pričvršćivanje, koja je vjerojatno pričvršćena na konstrukciju vozila i namijenjena za uporabu u vozilu za sjedenje najmanje jedne odrasle osobe. Sjedala se na temelju smjera u kojem su okrenuta dijele na sljedeće vrste:
 2.5.1. „sjedalo okrenuto prema naprijed” znači sjedalo koje se može upotrebljavati dok je vozilo u pokretu i koje je okrenuto prema prednjem dijelu vozila tako da okomita ravnina simetrije sjedala zatvara s okomitom ravninom simetrije vozila kut manji od +10 ° i –10 °;
 2.5.2. „sjedalo okrenuto prema natrag” znači sjedalo koje se može upotrebljavati dok je vozilo u pokretu i koje je okrenuto prema stražnjem dijelu vozila tako da okomita ravnina simetrije sjedala zatvara s okomitom ravninom simetrije vozila kut manji od +10 ° i –10 °;
 2.5.3. „bočno okrenuto sjedalo” znači sjedalo koje se može upotrebljavati dok je vozilo u pokretu i koje je okrenuto prema bočnoj strani vozila tako da okomita ravnina simetrije sjedala zatvara s okomitom ravninom simetrije vozila kut od 90 ° ±10 °;
 2.6. „pojedinačno sjedalo” znači sjedalo konstruirano i izrađeno za sjedenje jednoga putnika;
 2.7. „dvostruko sjedalo” znači sjedalo konstruirano i izrađeno za sjedenje dva putnika jedan uz drugoga; ako dva sjedala koja su jedno uz drugo nisu međusobno povezana, to su dva pojedinačna sjedala;
 2.8. „red sjedala” znači sjedalo konstruirano i izrađeno za sjedenje najmanje tri putnika jedan uz drugoga; ako je nekoliko pojedinačnih ili dvostrukih sjedala postavljeno jedno uz drugo, ta se sjedala ne smatraju redom sjedala;
 2.9. „jastuk sjedala” znači dio sjedala koji je postavljen gotovo vodoravno i konstruiran za podupiranje putnika u sjedećem položaju;
 2.10. „naslon sjedala” znači dio sjedala koji je gotovo okomit, konstruiran za podupiranje leđa, ramena i, potencijalno, glave putnika;
 2.11. „sustav za namještanje” znači naprava pomoću koje se sjedalo ili njegovi dijelovi mogu namjestiti u položaj koji odgovara korisniku u sjedećem položaju;
 2.12. „sustav za pomicanje” znači naprava koja omogućuje da se sjedalo ili jedan njegov dio pomakne bočno ili uzdužno, bez čvrsta međupoložaja sjedala ili nekog njegovog dijela, da se putnicima olakša pristup;
 2.13. „sustav za blokiranje” znači naprava koja osigurava da se sjedalo i njegovi dijelovi zadrže u položaju uporabe;
 2.14. „sidrište” znači dio poda ili nadogradnje vozila za koji sjedalo može biti učvršćeno;
 2.15. „dijelovi za pričvršćivanje” znači vijci i drugi sastavni dijelovi koji se upotrebljavaju za pričvršćenje sjedala za vozilo;
 2.16. „kolica” znači ispitna oprema izrađena i korištena za dinamičku reprodukciju cestovnih nesreća s čeonim sudarom;
 2.17. „pomoćno sjedalo” znači sjedalo za lutku koje je na kolica postavljeno iza sjedala koje se ispituje. To sjedalo mora biti reprezentativno za sjedalo koje se u vozilu upotrebljava iza sjedala koje se ispituje;
 2.18. „referentna ravnina” znači ravnina koja prolazi kroz točke dodira peta lutke, a koja se upotrebljava za određivanje točke H i stvarnog kuta torza za sjedište u motornim vozilima u skladu s odredbama Priloga 4.;
 2.19. „referentna visina” znači visina vrha sjedala u odnosu na referentnu ravninu;
 2.20. „lutka” znači lutka u skladu sa specifikacijama za HYBRID II ili III (2) za sjedala okrenuta prema naprijed ili lutka u skladu sa specifikacijama za lutku za bočni sudar u skladu s Prilogom 6. Pravilniku br. 95 za bočno okrenuta sjedala;
 2.21. „referentno područje” znači prostor između dviju okomitih uzdužnih ravnina međusobno udaljenih 400 mm i simetričnih u odnosu na točku H, koji je određen zakretanjem naprave ispitne glave, opisane u Prilogu 1. Pravilniku br. 21., iz okomitog u vodoravni položaj. Ta se naprava postavlja u skladu s Prilogom Pravilniku br. 21 i podešava na najveću duljinu od 840 mm i najmanju duljinu od 736 mm za preostalo ograničavanje tog prostora;
 2.22. „pojas s tri sidrišne točke” znači za potrebe ovog Pravilnika i svaki pojas s više od tri sidrišne točke;
 2.23. „razmak između sjedala” znači, kad je riječ o sjedalima okrenutima u istom smjeru, razmak između prednje površine naslona sjedala i stražnje površine naslona sjedala ispred tog sjedala, mjeren vodoravno na visini od 620 mm od poda.
 3. ZAHTJEV ZA HOMOLOGACIJU
 3.1. Zahtjev za homologaciju sjedala podnosi proizvođač sjedala ili njegov ovlašteni zastupnik.
 3.2. Zahtjev za homologaciju vozila podnosi proizvođač vozila ili njegov ovlašteni zastupnik.
 3.3. Zahtjevu za homologaciju sjedala ili vozila prilažu se dokumenti u nastavku u tri primjerka i sljedeće pojedinosti:
 3.3.1. za homologaciju sjedala:
 3.3.1.1. detaljan opis sjedala i njegovih dijelova za pričvršćivanje i sustava za namještanje, pomicanje i blokiranje;
 3.3.1.2. dovoljno detaljan tehnički crtež sjedala i njegovih dijelova za pričvršćivanje i sustava za namještanje, pomicanje i blokiranje u odgovarajućem mjerilu;
 3.3.2. za homologaciju vozila:
 3.3.2.1. detaljan opis dijelova konstrukcije vozila koji se koriste kao sidrišta;
 3.3.2.2. dovoljno detaljan tehnički crtež dijelova vozila koji se koriste kao sidrišta u odgovarajućem mjerilu.
 3.4. Tehničkoj službi odgovornoj za provođenje homologacijskih ispitivanja dostavljaju se:
 3.4.1. ako je riječ o homologaciji sjedala, dva sjedala reprezentativna za tip koji treba homologirati;
 3.4.2. ako je riječ o homologaciji vozila, dio konstrukcije vozila.
 4. HOMOLOGACIJA
 4.1. Ako sjedalo dostavljeno za homologaciju na temelju ovog Pravilnika ispunjava zahtjeve iz stavka 5., dodjeljuje mu se homologacija tipa sjedala.
 4.2. Ako vozilo dostavljeno za homologaciju na temelju ovog Pravilnika ispunjava zahtjeve iz stavaka 6. i 7., dodjeljuje mu se homologacija tipa vozila.
 4.3. Svakom se homologiranom tipu dodjeljuje homologacijski broj. Prve dvije znamenke (trenutačno 03, što odgovara nizu izmjena 03) označavaju niz izmjena koji obuhvaća najnovije bitne tehničke izmjene Pravilnika u trenutku izdavanja homologacije. Ista ugovorna stranka ne smije dodijeliti isti homologacijski broj drugom tipu sjedala ili drugom tipu vozila.
 4.4. Obavijest o dodjeljivanju, proširenju ili odbijanju homologacije tipa sjedala i/ili tipa vozila na temelju ovog Pravilnika dostavlja se ugovornim strankama Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik putem obrasca u skladu s predloškom iz Priloga 1. i/ili 2. ovom Pravilniku.
 4.5. Na svako se sjedalo koje je sukladno s tipom sjedala homologiranim na temelju ovog Pravilnika i na svako se vozilo koje je sukladno s tipom vozila homologiranim na temelju ovog Pravilnika pričvršćuje, na vidljivom i lako dostupnom mjestu naznačenom na obrascu za homologaciju, međunarodna homologacijska oznaka koja se sastoji od:
 4.5.1. kruga oko slova „E” iza kojeg slijedi razlikovni broj države koja je dodijelila homologaciju (3);
 4.5.2. desno od kruga propisanog u stavku 4.5.1., broja ovog Pravilnika iza kojeg slijede slovo „R”, crtica i homologacijski broj.
 4.6. Homologacijska oznaka mora biti lako čitljiva i neizbrisiva.
 4.7. Ovisno o tome na što se odnosi, homologacijska oznaka postavlja se blizu sjedala ili na njih, ili blizu pločice s podacima o vozilu koju je pričvrstio proizvođač ili na nju.
 4.8. U Prilogu 3. prikazani su primjeri izgleda homologacijskih oznaka.
 5. ZAHTJEVI ZA SJEDALA
 5.1. Svaki tip sjedala okrenutog prema naprijed mora ispunjavati ispitne zahtjeve iz Dodatka 1. (dinamičko ispitivanje) ili iz Dodatka 5. i Dodatka 6. (statičko ispitivanje) na temelju odabira proizvođača.
 5.2. U izjavu o homologaciji tipa sjedala, koja mora biti u skladu s predloškom iz Priloga 1., bilježe se ispitivanja koje je tip sjedala uspješno prošao.
 5.3. Svaki sustav za namještanje i pomicanje mora sadržavati automatski sustav za blokiranje.
 5.4. Nakon ispitivanja sustavi za namještanje i pomicanje ne moraju biti u potpuno ispravnom radnom stanju.
 5.5. Naslon za glavu mora biti ugrađen na svako prednje vanjsko sjedalo svakog vozila kategorije M2 čija najveća masa nije veća od 3 500 kg. Taj naslon za glavu mora ispunjavati zahtjeve Pravilnika UN-a br. 25 kako je izmijenjen nizom izmjena 04.
 6. ZAHTJEVI ZA SIDRIŠTA SJEDALA ODREĐENOG TIPA VOZILA
 6.1. Sidrišta sjedala u vozilu moraju moći izdržati:
 6.1.1. ispitivanje iz Dodatka 2.;
 6.1.2. ili, ako je sjedalo ugrađeno na dio konstrukcije vozila koji se ispituje, ispitivanja iz Dodatka 1. Sjedalo ne mora biti homologirano sjedalo ako ispunjava zahtjeve iz stavka 3.2.1. tog Dodatka.
 6.2. Ako se propisana sila održi tijekom propisanog razdoblja, dopuštena je trajna deformacija, uključujući lom, sidrišta ili područja oko njega.
 6.3. Ako u vozilu postoji više od jednoga tipa sidrišta, za homologaciju vozila mora se ispitati svaka varijanta sidrišta.
 6.4. Moguće je istodobno homologirati sjedalo i vozilo provođenjem jednog ispitivanja.
 6.5. Kad je riječ o vozilima kategorije M3, smatra se da sidrišta sjedala ispunjavaju zahtjeve iz stavaka 6.1. i 6.2. ako su sidrišta sigurnosnih pojaseva odgovarajućih sjedišta postavljena izravno na sjedala koja se ugrađuju i ako ta sidrišta pojaseva ispunjavaju zahtjeve Pravilnika br. 14, prema potrebi s izuzećem iz stavka 7.4.
 7. ZAHTJEVI ZA UGRADNJU SJEDALA U ODREĐENI TIP VOZILA
 7.1. Sva ugrađena sjedala okrenuta prema naprijed homologiraju se na temelju zahtjeva iz stavka 5. ovog Priloga i sljedećih uvjeta:
 7.1.1. referentna visina sjedala mora biti najmanje 1 m; i
 7.1.2. točka H sjedala neposredno iza sjedala koje se homologira ne smije biti više od 72 mm viša od točke H sjedala koje se homologira ili, ako je točka H sjedala neposredno iza sjedala koje se homologira više od 72 mm viša, tada se to sjedalo ispituje i homologira za ugradnju na takvom položaju.
 7.2. Kad se sjedalo homologira na temelju Dodatka 1., provode se ispitivanja 1. i 2. uz sljedeće iznimke:
 7.2.1. ispitivanje 1. se ne provodi ako nevezani putnik ne može udariti u stražnju stranu sjedala (tj. ako neposredno iza sjedala koje se ispituje nema sjedala okrenutog prema naprijed ni bočno okrenutog sjedala);
 7.2.2. ispitivanje 2. se ne provodi:
 7.2.2.1. ako vezani putnik ne može udariti u stražnju stranu sjedala; ili
 7.2.2.2. ako je sjedalo iza sjedalo okrenuto prema naprijed s pojasom s tri sidrišne točke koja potpuno ispunjavaju zahtjeve Pravilnika br. 14 (bez izuzeća); ili
 7.2.2.3. ako sjedalo ispunjava zahtjeve iz Dodatka 6. ovom Pravilniku.
 7.3. Kad se sjedalo homologira na temelju dodataka 5. i 6., provode se sva ispitivanja uz sljedeće iznimke:
 7.3.1. ispitivanje iz Dodatka 5. se ne provodi ako nevezani putnik ne može udariti u stražnju stranu sjedala (tj. ako neposredno iza sjedala koje se ispituje nema sjedala okrenutog prema naprijed ni bočno okrenutog sjedala);
 7.3.2. ispitivanje iz Dodatka 6. se ne provodi:
 7.3.2.1. ako vezani putnik ne može udariti u stražnju stranu sjedala; ili
 7.3.2.2. ako je sjedalo iza sjedalo okrenuto prema naprijed s pojasom s tri sidrišne točke koje potpuno ispunjavaju zahtjeve Pravilnika br. 14 (bez izuzeća).
 7.4. Bočno okrenuta sjedala ugrađuju se u skladu sa sljedećim uvjetima:
 7.4.1. referentna visina sjedala mora biti najmanje 1 m;
 7.4.2. ravnina koja prolazi kroz točke H susjednih bočno okrenutih sjedala mora biti paralelna s referentnom ravninom;
 7.4.3. razmak između točaka H dva susjedna bočno okrenuta sjedala ne smije biti veći od 725 mm ni manji od 450 mm, mjeren vodoravno između vertikalnih uzdužnih ravnina koje prolaze kroz središta tih sjedišta (vidjeti sliku 1. u Dodatku 7.); i
 7.4.4. putnici koji sjede na bočno okrenutim sjedalima moraju biti zaštićeni dijelovima vozila (npr. pregradom, zidom ili stražnjim dijelom naslona sjedala okrenutog prema naprijed) koji se nalaze ispred bočno okrenutog sjedala koje je najbliže prednjem dijelu. Taj dio vozila mora ispunjavati zahtjeve iz Dodatka 7. Tijekom ispitivanja zaštita koju pruža ne smije nestati.
 8. SUKLADNOST PROIZVODNJE
 Postupci za provjeru sukladnosti proizvodnje moraju biti u skladu s onima iz Dodatka 2. Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2.), uz sljedeće zahtjeve:
 8.1. sjedala i/ili vozila homologirani na temelju ovog Pravilnika moraju biti proizvedeni tako da budu sukladni s homologiranim tipom ispunjavanjem zahtjeva iz stavaka 5., 6. i 7.
 8.2. Da bi se provjerilo da su zahtjevi iz stavka 8.1. ispunjeni, provode se prikladni postupci za provjeru sukladnosti proizvodnje. U ovom slučaju prikladni postupci su provjeravanje dimenzija proizvoda i potvrđivanje da su uspostavljeni efektivni postupci za provjeru kvalitete proizvoda.
 8.3. Nadležno tijelo koje je dodijelilo homologaciju može u bilo kojem trenutku provjeriti metode za provjeru sukladnosti proizvodnje koje se primjenjuju u svakom proizvodnom pogonu i na uzorcima provesti svako od ispitivanja koje se provode za potrebe homologacije koje smatra nužnim. Uobičajena učestalost tih provjera je jednom godišnje.
 9. SANKCIJE ZA NESUKLADNOST PROIZVODNJE
 9.1. Homologacija dodijeljena tipu sjedala i/ili tipu vozila na temelju ovog Pravilnika može se povući ako nisu ispunjeni prethodno utvrđeni zahtjevi.
 9.2. Ako ugovorna stranka Sporazuma koja primjenjuje ovaj Pravilnik povuče homologaciju koju je prethodno dodijelila, dužna je o tome odmah obavijestiti druge ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 1. i/ili Priloga 2. ovom Pravilniku.
 10. PREINAKE I PROŠIRENJE HOMOLOGACIJE TIPA SJEDALA I/ILI TIPA VOZILA
 10.1. Homologacijsko tijelo koje je homologiralo tip sjedala i/ili tip vozila mora se obavijestiti o svakoj preinaci tog tipa sjedala i/ili tipa vozila. To tijelo zatim može:
 10.1.1. smatrati da učinjene preinake vjerojatno neće imati znatan štetan učinak i da sjedalo i/ili vozilo u svakom slučaju i dalje ispunjavaju zahtjeve; ili
 10.1.2. zahtijevati dodatno ispitno izvješće od tehničke službe odgovorne za provođenje ispitivanja.
 10.2. Stranke Sporazuma koje primjenjuju ovaj Pravilnik obavješćuju se o potvrđivanju ili odbijanju, uz navođenje preinaka, putem postupka navedenog u stavku 4.4.
 10.3. Homologacijsko tijelo koje izdaje proširenje homologacije dodjeljuje serijski broj tom proširenju te je o tome dužno obavijestiti ostale stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 1. i/ili Priloga 2. ovom Pravilniku.
 11. TRAJNO OBUSTAVLJENA PROIZVODNJA
 Ako nositelj homologacije potpuno obustavi proizvodnju tipa vozila homologiranog na temelju ovog Pravilnika, dužan je o tome obavijestiti tijelo koje je dodijelilo homologaciju. Nakon što primi odgovarajuću izjavu, to je tijelo dužno o tome obavijestiti ostale stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik izjavom u skladu s predloškom iz Priloga 1. i/ili Priloga 2. ovom Pravilniku.
 12. PRIJELAZNE ODREDBE
 12.1. Od službenog datuma stupanja na snagu niza izmjena 02 nijedna ugovorna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik ne smije odbijati dodijeliti homologacije na temelju ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 02.
 12.2. Od 1. studenoga 2012. ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik smiju dodjeljivati homologacije samo ako su ispunjeni zahtjevi ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 02.
 12.3. Od 1. studenoga 2014. homologacije dodijeljene na temelju ovog Pravilnika prestaju važiti, osim homologacija dodijeljenih u skladu sa zahtjevima ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 02.
 12.4. Od 1. studenoga 2014. ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik smiju odbijati prve nacionalne ili regionalne registracije (prvo stavljanje u uporabu) vozila koja nisu homologirana u skladu sa zahtjevima ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 02.
 12.5. I nakon datuma stupanja na snagu niza izmjena 02 homologacije sastavnih dijelova na temelju niza izmjena 01 ovog Pravilnika i dalje važe, a ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik dužne su i dalje prihvaćati te homologacije te ne smiju odbijati dodijeliti proširenje homologacije na temelju niza izmjena 01 ovog Pravilnika.
 12.6. Od službenog datuma stupanja na snagu niza izmjena 03 nijedna ugovorna stranka koja primjenjuje ovaj Pravilnik ne smije odbijati dodijeliti homologacije na temelju ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 03.
 12.7. Nakon što protekne 24 mjeseca od datuma stupanja na snagu niza izmjena 03, ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik smiju dodjeljivati homologacije novim tipovima vozila samo ako su ispunjeni zahtjevi ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 03.
 12.8. Nakon što protekne 60 mjeseci od datuma stupanja na snagu niza izmjena 03 ovog Pravilnika, ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik smiju odbijati priznati nacionalne ili regionalne homologacije i odbijati prve nacionalne ili regionalne registracije (prvo stavljanje u uporabu) vozila koja nisu homologirana u skladu sa zahtjevima ovog Pravilnika kako je izmijenjen nizom izmjena 03.
 12.9. I nakon datuma stupanja na snagu niza izmjena 03 homologacije sastavnih dijelova na temelju niza izmjena 01 i 02 ovog Pravilnika i dalje važe, a ugovorne stranke koje primjenjuju ovaj Pravilnik dužne su i dalje prihvaćati te homologacije te ne smiju odbijati dodijeliti proširenje homologacije na temelju niza izmjena 01 ili 02 ovog Pravilnika.
 13. IMENA I ADRESE TEHNIČKIH SLUŽBI ODGOVORNIH ZA PROVOĐENJE HOMOLOGACIJSKIH ISPITIVANJA TE IMENA I ADRESE HOMOLOGACIJSKIH TIJELA
 Stranke Sporazuma iz 1958. koje primjenjuju ovaj Pravilnik prijavljuju Tajništvu Ujedinjenih naroda imena i adrese tehničkih službi odgovornih za provođenje homologacijskih ispitivanja te homologacijskih tijela koja dodjeljuju homologacije i kojima treba dostaviti obrasce za potvrdu dodjeljivanja, proširenja, odbijanja ili povlačenja homologacije koji su izdani u drugim državama.
 (1) Kako je definirano u Konsolidiranoj rezoluciji o konstrukciji vozila (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.6, stavak 2. – http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html
 (2) Tehničke specifikacije i detaljni crteži HYBRID-a II i III, koji odgovaraju glavnim mjerama pedesetog percentila muškaraca Sjedinjenih Američkih Država, te specifikacije za njihovo namještanje za ovo ispitivanje pohranjeni su kod glavnog tajnika Ujedinjenih naroda. Na zahtjev se mogu dobiti na uvid u tajništvu Gospodarske komisije za Europu, Palača naroda, Ženeva, Švicarska.
 (3) Razlikovni brojevi ugovornih stranaka Sporazuma iz 1958. navedeni su u Prilogu 3. Konsolidiranoj rezoluciji o konstrukciji vozila (R.E.3), dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev. 6, Prilog 3. – http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html
 DODATAK 1.
 Ispitni postupci za sjedala u skladu sa stavkom 5. i/ili za sidrišta u skladu sa stavkom 6.1.2. i/ili za ugradnju bočno okrenutih sjedala u skladu sa stavkom 3. Dodatka 7.
 1. ZAHTJEVI
 1.1. Ispitivanja služe za utvrđivanje:
 1.1.1. da sjedala i/ili sigurnosni pojasevi ispravno zadržavaju osobe na sjedalima;
 1.1.1.1. Ovaj se zahtjev smatra ispunjenim ako pomak prema naprijed bilo kojega dijela trupa i glave lutke ne prijeđe preko poprečne okomite ravnine smještene 1,6 m od točke R pomoćnog sjedala.
 1.1.2. da osobe na sjedalima nisu teško ozlijeđene;
 1.1.2.1. Ovaj se zahtjev smatra ispunjenim ako su biomehanički kriteriji za prihvaćanje u nastavku ispunjeni za lutku opremljenu instrumentima, što se utvrđuje u skladu s Dodatkom 4. Konkretno:
 1.1.2.2. ako je lutka postavljena u pomoćno sjedalo okrenuto prema naprijed, moraju biti ispunjeni sljedeći biomehanički kriteriji za prihvaćanje:
 1.1.2.2.1. HIC (Head Injury Criterion, kriterij za prihvaćanje s obzirom na vjerojatnost od ozljede glave) mora biti manji od 500;
 1.1.2.2.2. ThAC (Thorax Acceptability Criterion, kriterij za prihvaćanje s obzirom na prsni koš) mora biti manji od 30 g, osim tijekom razdoblja koja zbrojeno traju kraće od 3 ms (g = 9,81 m/s2);
 1.1.2.2.3. FAC (Femur Acceptability Criterion, kriterij za prihvaćanje s obzirom na bedrenu kost) mora biti manji od 10 kN, a 8 kN ne smije biti prekoračeno tijekom razdoblja koja zbrojeno traju dulje od 20 ms;
 1.1.2.3. ako je lutka postavljena u pomoćno bočno okrenuto sjedalo, moraju biti ispunjeni sljedeći biomehanički kriteriji za prihvaćanje:
 1.1.2.3.1. HIC mora biti manji od 500;
 1.1.2.3.2. kriteriji za prihvaćanje s obzirom na prsni koš:
 (a)
 RDC (Rib Deflection Criterion, kriterij za prihvaćanje s obzirom na pomak rebra) ne smije biti veći od 42 mm;
 (b)
 VC (kriterij za prihvaćanje s obzirom na meka tkiva) mora biti manji od 1,0 m/s;
 1.1.2.3.3. kriterij za prihvaćanje s obzirom na pubičnu simfizu:
 PSPF (vršna sila na pubičnu simfizu) ne smije biti veća od 6 kN;
 1.1.2.3.4. kriterij za prihvaćanje s obzirom na trbuh:
 APF (vršna sila na trbuh) ne smije biti veća od 2,5 kN unutarnje sile (ekvivalentno vanjskoj sili od 4,5 kN).
 1.1.3. da su sjedala i nosači sjedala dovoljno čvrsti.
 1.1.3.1. Ovaj se zahtjev smatra ispunjenim:
 1.1.3.1.1. ako se tijekom ispitivanja nijedan dio sjedala, nosača ili dodatne opreme ne odvoji potpuno;
 1.1.3.1.2. ako tijekom cijelog ispitivanja sjedalo ostane čvrsto pričvršćeno, čak i ako se neko od njegovih sidrišta djelomično odvoji, i svi sustavi za blokiranje ostanu blokirani;
 1.1.3.1.3. ako nakon ispitivanja ni na jednom konstrukcijskom dijelu sjedala ili dodatne opreme nema lomova ni oštrih ili šiljatih rubova ili uglova koji bi mogli uzrokovati tjelesnu ozljedu.
 1.2. Svi dijelovi koji čine dio naslona sjedala ili njegove dodatne opreme moraju biti takvi da nije vjerojatno da bi uzrokovali bilo kakvu tjelesnu ozljedu putnika u slučaju sudara. Ovaj se zahtjev smatra ispunjenim ako je polumjer zakrivljenosti bilo kojeg dijela koji se može dodirnuti kuglom promjera 165 mm najmanje 5 mm.
 1.2.1. Ako navedeni dijelovi ili dodatna oprema imaju neki dio izrađen od materijala tvrdoće manje od 50 Shore A na krutoj podlozi, zahtjevi iz stavka 1.2. primjenjuju se samo na krutu podlogu.
 1.2.2. Na dijelove naslona sjedala, kao što su naprave za namještanje sjedala i dodatna oprema, ne primjenjuje se nijedan zahtjev iz stavka 1.2. ako se ti dijelovi u položaju mirovanja nalaze ispod vodoravne ravnine koja je na visini od 400 mm iznad referentne ravnine, čak i ako korisnik sjedala može doći u dodir s njima.
 2. PRIPREMANJE SJEDALA ZA ISPITIVANJE
 2.1. Sjedalo koje se ispituje ugrađuje se:
 2.1.1. na ispitnu platformu reprezentativnu za nadogradnju vozila; ili
 2.1.2. na krutu ispitnu platformu.
 2.2. Sidrište na ispitnoj platformi predviđeno za ispitna sjedala mora biti jednako sidrištu u vozilima za koje je sjedalo namijenjeno ili imati jednake karakteristike kao to sidrište.
 2.3. Sjedalo koje se ispituje mora biti cjelovito i imati sav ispun, presvlaku i dodatnu opremu. Ako sjedalo ima stol, on mora biti zaklopljen.
 2.4. Ako se sjedalo može namještati bočno, mora biti postavljeno u položaj najveće bočne razmaknutosti.
 2.5. Ako se naslon sjedala može namještati, naslon sjedala mora biti namješten tako da nagib torza lutke upotrijebljene za određivanje točke H i stvarnoga kuta torza za sjedišta u motornim vozilima bude što je moguće bliži nagibu koji proizvođač preporučuje za uobičajenu uporabu ili, ako nema takve preporuke, što je moguće bliži 25 ° prema natrag u odnosu na vertikalu.
 2.6. Ako je naslon sjedala opremljen naslonom za glavu koji se može namještati po visini, naslon za glavu mora biti u svojem najnižem položaju.
 2.7. Na pomoćno sjedalo i na sjedalo koje se ispituje moraju biti ugrađeni sigurnosni pojasevi tipa homologiranog na temelju Pravilnika br. 16 i pričvršćeni za sidrišta ugrađena u skladu s Pravilnikom br. 14 (uključujući, prema potrebi, izuzeće iz stavka 7.4. tog pravilnika).
 3. DINAMIČKA ISPITIVANJA
 3.1. Ispitivanje 1.
 Ispitnu se platformu postavlja na kolica.
 3.2. Pomoćno sjedalo
 Pomoćno sjedalo može biti istog tipa kao i sjedalo koje se ispituje te mora biti postavljeno paralelno sa sjedalom koje se ispituje i neposredno iza tog sjedala. Dva sjedala moraju biti jednake visine, jednako namještena i s razmakom između sjedala od 750 mm.
 3.2.1. Ako se koristi pomoćno sjedalo drugog tipa, to se bilježi u izjavi o homologaciji tipa sjedala u skladu s predloškom iz Priloga 1. ovom Pravilniku.
 3.3. Lutka
 3.3.1. Lutka se postavlja na pomoćno sjedalo tako da je ravnina simetrije lutke jednaka ravnini simetrije tog sjedišta te se ne veže.
 3.3.2. Neovisno o položaju sjedenja lutke, kut gornjeg dijela ruke i referentnog pravca između trupa i ruke na svakoj strani mora biti 40 ° ± 5 °. Referentni pravac između trupa i ruke definiran je kao sjecište ravnine koja dodiruje prednju površinu rebara i uzdužne vertikalne ravnine ispitne lutke u kojoj se nalazi ruka. Noge moraju biti potpuno protegnute i ako je moguće, paralelne; pete moraju dodirivati pod.
 3.3.3. Svaka se potrebna lutka postavlja na sjedalo sljedećim postupkom:
 3.3.3.1. lutka se postavlja na sjedalo što je moguće bliže željenom položaju;
 3.3.3.2. ravna kruta ploha veličine 76 mm × 76 mm postavlja se što je moguće niže na prednju stranu torza lutke;
 3.3.3.3. ravna ploha pritišće se vodoravno na torzo lutke silom između 25 i 35 daN:
 3.3.3.3.1. torzo se vuče za ramena prema naprijed do uspravnog položaja, potom polaže natrag uz naslon sjedala. Taj se postupak ponavlja dvaput;
 3.3.3.3.2. glava lutke postavlja se u takav položaj da platforma na kojoj se nalaze mjerni instrumenti u glavi bude vodoravna i da je srednja sagitalna ravnina glave paralelna toj ravnini vozila (za bočno okrenuta sjedala srednja sagitalna ravnina glave mora biti paralelna sa srednjom okomitom ravninom sjedala), pri čemu se torzo ne smije pomicati;
 3.3.3.4. ravna se ploha pažljivo uklanja;
 3.3.3.5. lutka se pomiče naprijed na sjedalu pa se prethodno opisani postupak postavljanja ponavlja;
 3.3.3.6. položaj donjih udova prema potrebi se ispravlja;
 3.3.3.7. ugrađeni mjerni instrumenti ne smiju ni na koji način utjecati na kretanje lutke tijekom sudara;
 3.3.3.8. temperatura sustava mjernih instrumenata mora se prije ispitivanja stabilizirati i održavati koliko je god moguće u području od 19 °C do 26 °C.
 3.4. Simulacija sudara
 3.4.1. Ukupna promjena brzine kolica za simulaciju sudara mora biti u području od 30 km/h do 32 km/h.
 3.4.2. Usporenje ili, ako podnositelj zahtjeva odabere, ubrzanje kolica u simulaciji sudara mora ispunjavati odredbe prikazane na slici. Krivulja usporenja ili ubrzanja kolica tijekom vremena mora biti unutar graničnih krivulja sa slike, uz privremeno dopušteno odstupanje tijekom razdoblja koja zbrojeno traju kraće od 3 ms.
 3.4.3. Prosječno usporenje ili ubrzanje mora biti unutar raspona od 6,5 g do 8,5 g.
 3.5. Ispitivanje 2.
 3.5.1. Ponavlja se ispitivanje 1., ali s lutkom koja sjedi u pomoćnom sjedalu: lutka se veže ugrađenim sigurnosnim pojasom i namješta u skladu s proizvođačevim uputama. U izjavu o homologaciji tipa sjedala, koja mora biti u skladu s predloškom iz Priloga 1. ovom Pravilniku, bilježi se broj sidrišnih točaka sigurnosnih pojaseva u ispitivanju 2.
 3.5.2. Pomoćno sjedalo mora biti istog tipa kao i sjedalo koje se ispituje ili različitog tipa, čiji se detalji bilježe u izjavu o homologaciji tipa sjedala, koja mora biti u skladu s predloškom iz Priloga 1. ovom Pravilniku.
 3.5.3. Dijelovi vozila koji nisu sjedalo, kako je navedeno u stavku 8.1.7. Pravilnika br. 16 i stavku 5.3.5. Pravilnika br. 14., mogu se ispitati ispitivanjem 2.
 3.5.4. Ako je u ispitivanju 2. lutka vezana pojasom s tri sidrišne točke i ako kriteriji za prihvaćanje s obzirom na ozljede nisu prekoračeni, smatra se da je pomoćno sjedalo ispunilo zahtjeve statičkog ispitivanja za opterećenje i kretanje gornjega sidrišta u ispitivanju utvrđenom u Pravilniku br. 14 s obzirom na tu ugradnju.
 3.5.5. Bočno okrenuta sjedala mogu se ispitati ispitivanjem 2. U tom je slučaju pomoćno sjedalo iz stavka 3.2. bočno okrenuto sjedalo, a postavlja se u skladu s Dodatkom 7.
 DODATAK 2.
 Ispitni postupak za sidrišta vozila koja se upotrebljavaju u primjeni stavka 6.1.1.
 1. ISPITNA NAPRAVA
 1.1. Kruta konstrukcija dovoljno reprezentativna za sjedalo namijenjeno za uporabu u vozilu pričvršćuje se odgovarajućim sredstvima (svornjaci, vijci itd.), koja dostavlja proizvođač, na dijelove konstrukcije koji se ispituju.
 1.2. Ako se na ista sidrišta može ugraditi nekoliko tipova sjedala koji se međusobno razlikuju s obzirom na razmak između prednjeg i stražnjeg kraja dna postolja, ispitivanje se mora provesti s najkraćim postoljem. To se postolje mora opisati u certifikatu o homologaciji.
 2. ISPITNI POSTUPAK
 2.1. Primjenjuje se sila F:
 2.1.1. na visini od 750 mm iznad referentne ravnine i na okomitoj crti koja prolazi kroz geometrijsko središte površine koju omeđuje poligon čiji su vrhovi različite sidrišne točke ili, ako je primjenjivo, krajnja sidrišta sjedala, omeđena krutom konstrukcijom definiranom u stavku 1.1.;
 2.1.2. u vodoravnom smjeru prema prednjem dijelu vozila;
 2.1.3. što brže i u trajanju od najmanje 0,2 s.
 2.2. Silu F se određuje:
 2.2.1. pomoću formule: F = (5 000 ± 50) × i, pri čemu je:
 F u N, a i broj sjedišta sjedala za koje se ispitivana sidrišta homologiraju; ili
 2.2.2. na zahtjev proizvođača, u skladu s reprezentativnim opterećenjima izmjerenima tijekom dinamičkih ispitivanja opisanih u Dodatku 1. ovom Pravilniku.
 DODATAK 3.
 NUŽNA MJERENJA
 1. Sva nužna mjerenja moraju se provesti mjernim sustavima u skladu sa specifikacijama međunarodne norme ISO 6487:1987 „Tehnike mjerenja u ispitivanjima sudara: mjerni uređaji”,
 2. Dinamičko ispitivanje
 2.1. Mjerenja na kolicima
 Karakteristike usporenja ili ubrzanja kolica mjere se iz usporenja ili ubrzanja izmjerenih na krutom okviru kolica mjernim sustavima s podatkovnim kanalima frekvencijskog razreda 60 (CFC).
 2.2. Mjerenja na lutkama
 Očitanja mjernih naprava bilježe se pomoću nezavisnih podatkovnih kanala CFC-a u nastavku.
 2.2.1. Mjerenja u glavi lutke
 Rezultanta troosnog ubrzanja u težištu (γr) (1) mjeri se podatkovnim kanalima CFC-a 600.
 2.2.2. Mjerenja u prsnom košu lutke
 Rezultanta ubrzanja u težištu mjeri se s CFC-om 180. Pomak rebara i VC (kriterij viskoznosti) mjeri se s CFC-om od 180.
 2.2.3. Mjerenja u bedrenoj kosti lutke
 Uzdužna tlačna sila mjeri se s CFC-om 600.
 2.2.4. Mjerenja na trbuhu lutke
 Sile na trbuh mjere se s CFC-om 600.
 2.2.5. Mjerenja na zdjelici lutke
 Sila na zdjelicu mjeri se s CFC-om 600.
 (1) Iskazana u g (= 9,81 m/s2), skalarna vrijednost izračunana sljedećom formulom:
 γr
 2 = γl
 2 + γν
 2 + γt
 2
 pri čemu je:
 γl
 vrijednost trenutačnog uzdužnog ubrzanja
 γν
 vrijednost trenutačnog okomitog ubrzanja
 γt
 vrijednost trenutačnog poprečnog ubrzanja
 DODATAK 4.
 Određivanje kriterija za prihvaćanje
 1. Čeoni sudar (sjedalo okrenuto prema naprijed)
 1.1. Kriterij za prihvaćanje s obzirom na vjerojatnost od ozljede glave (HIC)
 1.1.1. HIC se izračunava na temelju rezultante troosnog ubrzanja izmjerene u skladu sa stavkom 2.2.1. Dodatka 3. pomoću formule:
 pri čemu su t1 i t2 bilo koja dva vremena tijekom ispitivanja, a HIC najveća vrijednost za razdoblje t1, t2. t1 i t2 su u sekundama.
 1.2. Kriterij za prihvaćanje s obzirom na prsni koš (ThAC)
 1.2.1. ThAC se određuje pomoću apsolutne vrijednosti rezultante ubrzanja, u g i izmjerene u skladu sa stavkom 2.2.2. Dodatka 3. i trajanja ubrzanja u ms.
 1.3. Kriterij za prihvaćanje s obzirom na bedrenu kost (FAC)
 FAC se određuje pomoću tlačnog opterećenja, u kN, koje se prenosi uzdužno na svaku bedrenu kost lutke, i koje se mjeri u skladu sa stavkom 2.2.3. Dodatka 3., i trajanja tlačnog opterećenja u ms.
 2. Bočni sudar (bočno okrenuto sjedalo)
 2.1. Za HIC vidjeti stavak 1.1.
 2.2. Kriterij za prihvaćanje s obzirom na prsni koš (ThAC)
 2.2.1. Pomak prsa: vršni pomak prsa je najveća vrijednost pomaka bilo kojeg rebra utvrđena pretvaračima pomaka prsnog koša.
 2.2.2. Kriterij viskoznosti (VC):
 vršna viskoznost je najveći VC bilo kojeg rebra izračunan na temelju trenutačnog umnoška relativne kompresije prsnog koša u odnosu na polovicu prsnog koša i brzine kompresije izvedene diferencijacijom iz kompresije. Za potrebe ovog izračuna standardna širina polovice prsnog koša je 140 mm.
 pri čemu je D (u metrima) = pomak rebara
 Za izračun se upotrebljava algoritam iz Dodatka 2. Prilogu 4. Pravilniku br. 95.
 2.3. Kriterij za prihvaćanje s obzirom na trbuh
 Vršna sila na trbuh je najveća vrijednost zbroja tri sile izmjerene pretvaračima postavljenima 39 mm ispod površine na udarenoj strani.
 2.4. Kriterij za prihvaćanje s obzirom na zdjelicu
 Vršna sila na pubičnu simfizu (PSPF) je najveća sila koju naprava za mjerenje sile izmjeri na pubičnoj simfizi zdjelice.
 DODATAK 5.
 ZAHTJEVI ZA STATIČKO ISPITIVANJE I POSTUPAK STATIČKOG ISPITIVANJA
 1. ZAHTJEVI
 1.1. Na temelju zahtjeva za sjedala koja se ispituju u skladu s ovim Dodatkom mora se utvrditi:
 1.1.1. da su korisnici sjedala ispravno zadržani zbog sjedala ispred tih korisnika;
 1.1.2. da korisnici sjedala nisu teško ozlijeđeni; i
 1.1.3. da su sjedala i nosači sjedala dovoljno čvrsti.
 1.2. Zahtjevi iz stavka 1.1.1. smatraju se ispunjenim ako najveći pomak središnje točke na koju se primjenjuje svaka od sila iz stavka 2.2.1., izmjeren u vodoravnoj ravnini i u srednjoj uzdužnoj ravnini relevantnoga sjedišta, nije veći od 400 mm.
 1.3. Zahtjevi iz stavka 1.1.2. smatraju se ispunjenim ako je dokazano sljedeće:
 1.3.1. najveći pomak središnje točke na koju se primjenjuje svaka od sila iz stavka 2.2.1., izmjeren u skladu sa stavkom 1.2., nije manji od 100 mm;
 1.3.2. najveći pomak središnje točke na koju se primjenjuje svaka od sila iz stavka 2.2.2., izmjeren u skladu sa stavkom 1.2., nije manji od 50 mm.
 1.3.3. Svi dijelovi koji čine dio naslona sjedala ili njegove dodatne opreme moraju biti takvi da nije vjerojatno da bi uzrokovali bilo kakvu tjelesnu ozljedu putnika u sudaru. Ovaj se zahtjev smatra ispunjenim ako je polumjer zakrivljenosti bilo kojeg dijela koji se može dodirnuti kuglom promjera 165 mm najmanje 5 mm.
 1.3.4. Ako navedeni dijelovi ili dodatna oprema imaju neki dio izrađen od materijala tvrdoće manje od 50 Shore A na krutoj podlozi, zahtjevi iz stavka 1.3.3. primjenjuju se samo na krutu podlogu.
 1.3.5. Na dijelove naslona sjedala, kao što su naprave za namještanje sjedala i dodatna oprema, ne primjenjuje se nijedan zahtjev iz stavka 1.3.3. ako se ti dijelovi u položaju mirovanja nalaze ispod vodoravne ravnine koja je na visini od 400 mm iznad referentne ravnine, čak i ako korisnik sjedala može doći u dodir s njima.
 1.4. Zahtjevi iz stavka 1.1.3. smatraju se ispunjenima:
 1.4.1. ako se tijekom ispitivanja nijedan dio sjedala, nosača ili dodatne opreme ne odvoji potpuno;
 1.4.2. ako tijekom cijelog ispitivanja sjedalo ostane čvrsto pričvršćeno, čak i ako se neko od njegovih sidrišta djelomično odvoji, i svi sustavi za blokiranje ostanu blokirani;
 1.4.3. ako nakon ispitivanja ni na jednom konstrukcijskom dijelu sjedala ili dodatne opreme nema lomova ni oštrih ili šiljatih rubova ili uglova koji bi mogli uzrokovati tjelesnu ozljedu.
 2. STATIČKA ISPITIVANJA
 2.1. Ispitna naprava
 2.1.1. Ispitna se naprava sastoji od cilindričnih površina s polumjerom zakrivljenosti od 82 ± 3 mm i širinom:
 2.1.1.1. najmanje jednakom širini naslona svakoga sjedišta sjedala koje se ispituje za gornji oblik;
 2.1.1.2. jednakom 320 –0/+10 mm za donji oblik prikazan na slici ovog Dodatka.
 2.1.2. Površina oslonjena o dijelove sjedala mora biti izrađena od materijala tvrdoće od najmanje 80 Shore A.
 2.1.3. Svaka cilindrična površina mora biti opremljena najmanje jednim pretvaračem sile koji može mjeriti sile koje djeluju u smjeru definiranom u stavku 2.2.1.1.
 2.2. Ispitni postupak
 2.2.1. Napravom u skladu sa stavkom 2.1. primjenjuje se ispitna sila od ± 50 N na stražnji dio sjedala koji odgovara svakom sjedištu sjedala.
 2.2.1.1. Smjer primjene sile mora biti u srednjoj okomitoj ravnini sjedišta u pitanju, vodoravno od stražnjeg prema prednjem dijelu sjedala.
 2.2.1.2. Taj smjer mora biti na visini H1 koja je između 0,70 m i 0,80 m iznad referentne ravnine. Točnu visinu određuje proizvođač.
 2.2.2. Napravom u skladu sa stavkom 2.1. istodobno se primjenjuje ispitna sila jednaka ± 100 N na stražnji dio sjedala koji odgovara svakom sjedištu sjedala u istoj okomitoj ravnini i u istom smjeru na visini H2 koja je između 0,45 m i 0,55 m iznad referentne ravnine. Točnu visinu određuje proizvođač.
 2.2.3. Ispitni oblici moraju se držati koliko je god moguće u dodiru sa stražnjom stranom sjedala tijekom primjene sila iz stavaka 2.2.1. i 2.2.2. Ispitni oblici moraju se moći okretati u vodoravnoj ravnini.
 2.2.4. Ako se sjedalo sastoji od više od jednoga sjedišta, sile se moraju na svako sjedište primijeniti istodobno te mora biti onoliko gornjih i donjih ispitnih oblika koliko je i sjedišta.
 2.2.5. Početni položaj svakoga sjedišta za svaki od ispitnih oblika određuje se dovođenjem ispitnih naprava u dodir sa sjedalom pomoću sile od najmanje 20 N.
 2.2.6. Sile iz stavaka 2.2.1. i 2.2.2. moraju se primijeniti što je brže moguće i održavati na utvrđenim vrijednostima, neovisno o deformaciji, tijekom najmanje 0,2 sekunde.
 2.2.7. Ako je u ispitivanju primijenjena jedna ili više sila, ali nisu primijenjene sve sile veće od onih iz stavaka 2.2.1. i 2.2.2. i ako sjedalo ispunjava zahtjeve, ispitivanje se smatra zadovoljavajućim.
 Naprava za statičko ispitivanje
 DODATAK 6.
 KARAKTERISTIKE APSORPCIJE ENERGIJE STRAŽNJEGA DIJELA NASLONA SJEDALA
 1. Na zahtjev proizvođača provjeravaju se dijelovi stražnje strane naslona sjedala koji se nalaze u referentnoj zoni, kako je definirana u stavku 2.21. ovog Pravilnika, s obzirom na zahtjeve za apsorpciju energije iz Priloga 4. Pravilniku br. 21. U tu se svrhu sva ugrađena oprema ispituje u svim položajima uporabe, osim stolova, koji se razmatraju u zaklopljenom položaju
 2. Ovo se ispitivanje bilježi u izjavi o homologaciji tipa sjedala u skladu s predloškom iz Priloga 1. ovom Pravilniku. Mora se priložiti crtež s područjem dijela naslona koje je provjereno ispitivanjem rasipanja energije.
 3. I drugi dijelovi vozila, koji nisu sjedalo, mogu se ispitati ovim ispitivanjem (stavak 3.5.3. Dodatka 1. i stavak 2.3. Dodatka 7.).
 DODATAK 7.
 zahtjevi za zaštitu putnika na bočno okrenutim sjedalima u skladu sa stavkom 7.4.4.
 1. Razmak između bočno okrenutog sjedala koje je najbliže prednjem dijelu vozila i dijela vozila ispred tog bočno okrenutog sjedala ne smije biti veći od 450 mm. Sva se mjerenja provode na visini od 1 000 mm iznad referentne ravnine bočno okrenutog sjedala koje je najbliže prednjem dijelu vozila (vidjeti sliku 1.).
 Slika 1.
 Zahtjevi za položaj bočno okrenutih sjedala
 2. Dio vozila (npr. pregrada, zid ili stražnji dio naslona sjedala okrenutog prema naprijed) ispred bočno okrenutog sjedala koje je najbliže prednjem dijelu mora ispunjavati sljedeće zahtjeve radi zaštite putnika koji sjede na tim bočno okrenutim sjedalima (vidjeti sliku 2.):
 2.1. visina dijela vozila u odnosu na referentnu ravninu bočno okrenutog sjedala koje je najbliže prednjem dijelu ne smije biti manja od 1 020 mm; i
 2.2. efektivna površina udara dijela vozila je široka 200 mm i visoka 580 mm. Ta površina mora biti postavljena tako da je okomita središnjica 50 mm iza točke H bočno okrenutog sjedala koje je najbliže prednjem dijelu; i
 2.3. odgovarajuća površina dijela vozila projicirana na okomitu ravninu kroz tu točku H mora pokrivati najmanje 95 % efektivne površine udara. Taj dio vozila mora ispunjavati zahtjev za apsorpciju energije iz Dodatka 6.
 2.3.1. Ako postoji neki prazan prostor u odgovarajućoj površini (obično u slučaju dva sjedala okrenuta prema naprijed među kojima postoji slobodan prostor), svakom se takvom praznom prostoru utvrđuje širina pomoću kugle promjera 165 mm. Kugla se postavlja u takav prazni prostor na mjesto na kojem se može najviše uvući bez sile. Razmak između dviju točaka dodira sfere mora biti manji od 60 mm.
 3. Na proizvođačev zahtjev može se provesti ispitivanje u skladu s Dodatkom 1. s odgovarajućom lutkom za bočno okrenuta sjedala.
 Slika 2.
 Zahtjevi za položaj dijela vozila ispred bočno okrenutog sjedala koje je najbliže prednjem dijelu
 PRILOG 1.
 IZJAVA
 (najveći format: A4 (210 × 297 mm))
 (1)
 Izdaje:
 ime tijela
 ...
 ...
 o (2):
 dodjeljivanju homologacije
 proširenju homologacije
 odbijanju homologacije
 povlačenju homologacije
 trajno obustavljenoj proizvodnji
 tipova sjedala s obzirom na čvrstoću na temelju Pravilnika br. 80
 Homologacijski broj: ... Broj proširenja: ...
 1. Trgovačko ime ili marka sjedala: ...
 2. Tip sjedala: ...
 3. Ime i adresa proizvođača: ...
 4. Ime i adresa proizvođačeva zastupnika, ako je primjenjivo: ...
 5. Dodatne informacije
 5.1. Sažet opis tipa sjedala, njegovih dijelova za pričvršćivanje i sustava za namještanje, pomicanje i blokiranje, uključujući najmanju udaljenost između točaka pričvršćenja: ...
 5.2. Položaj i raspored sjedala: ...
 5.3. Sjedala, ako postoje, čiji su dio sidrišta sigurnosnih pojaseva: ...
 5.4. Ispitivanje apsorpcije energije stražnjega dijela naslona sjedala: da/ne (2)
 5.5. Tehnički crteži s područjem dijela stražnje strane naslona čije je rasipanje energije provjereno ispitivanjem: ...
 5.6. Sjedalo homologirano u skladu sa stavkom 5.1. ovog Pravilnika (dinamičko ispitivanje): da/ne (2)
 5.6.1. Ispitivanje 1. u skladu s Dodatkom 1.: da/ne (2)
 5.6.2. Ispitivanje 2. u skladu s Dodatkom 1.: da/ne (2)
 5.6.3. Opis sigurnosnih pojaseva i sidrišta upotrijebljenih u ispitivanju 2.: ...
 5.6.4. Tip pomoćnog sjedala upotrijebljenog u ispitivanju 2. (ako se razlikuje od homologiranog tipa sjedala): ...
 5.7. Sjedalo homologirano u skladu sa stavkom 5.1. ovog Pravilnika (statičko ispitivanje): da/ne (2)
 5.8. Ispitivanje u skladu s Dodatkom 5.: da/ne (2)
 5.9. Ispitivanje u skladu s Dodatkom 6.: da/ne (2)
 6. Datum dostavljanja sjedala na homologaciju: ...
 7. Tip uređaja: usporenje/ubrzanje (2)
 8. Tehnička služba zadužena za homologacijska ispitivanja: ...
 9. Datum izvješća koje je izdala ta služba: ...
 10. Broj izvješća koje je izdala ta služba: ...
 11. Homologacija dodijeljena/odbijena/proširena/povučena (2)
 12. Položaj homologacijske oznake na sjedalu: ...
 13. Mjesto: ...
 14. Datum: ...
 15. Potpis: ...
 16. Na zahtjev su dostupni sljedeći dokumenti s prethodno navedenim homologacijskim brojem: ...
 (1) Razlikovni broj države koja je dodijelila/proširila/odbila/povukla homologaciju (vidjeti odredbe o homologaciji u Pravilniku).
 (2) Prekrižiti suvišno.
 PRILOG 2.
 IZJAVA
 (najveći format: A4 (210 × 297 mm))
 (1)
 Izdaje:
 ime tijela
 ...
 ...
 o (2):
 dodjeljivanju homologacije
 proširenju homologacije
 odbijanju homologacije
 povlačenju homologacije
 trajno obustavljenoj proizvodnji
 tipa vozila s obzirom na čvrstoću sidrišta sjedala na temelju Pravilnika br. 80.
 Homologacijski broj: ... Broj proširenja: ...
 1. Trgovačko ime ili marka vozila: ...
 2. Tip vozila: ...
 3. Ime i adresa proizvođača: ...
 4. Ime i adresa proizvođačeva zastupnika, ako je primjenjivo: ...
 5. Dodatne informacije:
 5.1. Kratak opis tipa vozila s obzirom na sidrišta i najmanji razmak između sidrišta: ...
 5.2. Marka i tip homologiranog sjedala (ako postoje): ...
 5.3. Za svaki red sjedala: pojedinačno/klupa, nenamjestivo/namjestivo, nenamjestiv naslon/namjestiv naslon, preklopiv naslon/naslon koji se može spustiti (2)
 5.4. Položaj i raspored sjedala (homologiranih i ostalih): ...
 5.5. Sjedala, ako postoje, čiji su dio sidrišta sigurnosnih pojaseva: ...
 6. Datum dostavljanja vozila na homologaciju: ...
 7. Tehnička služba zadužena za homologacijska ispitivanja: ...
 8. Datum izvješća koje je izdala ta služba: ...
 9. Broj izvješća koje je izdala ta služba: ...
 10. Homologacija dodijeljena/odbijena/proširena/povučena (2)
 11. Položaj homologacijske oznake na vozilu: ...
 12. Mjesto: ...
 13. Datum: ...
 14. Potpis: ...
 15. Na zahtjev su dostupni sljedeći dokumenti s prethodno navedenim homologacijskim brojem: ...
 (1) Razlikovni broj države koja je dodijelila/proširila/odbila/povukla homologaciju (vidjeti odredbe o homologaciji u Pravilniku).
 (2) Prekrižiti suvišno.
 PRILOG 3.
 IZGLED HOMOLOGACIJSKIH OZNAKA
 1. Izgled homologacijske oznake za sjedalo
 a = 8 mm (najmanje)
 Ova homologacijska oznaka pričvršćena na sjedalo označava da je taj tip sjedala homologiran s obzirom na čvrstoću sjedala u Nizozemskoj (E4) pod brojem 032439 i da je ispitivanje provedeno u skladu sa stavkom 2. Priloga 4. Homologacijski broj označava da je homologacija dodijeljena u skladu sa zahtjevima iz Pravilnika br. 80 kako je izmijenjen nizom izmjena 03.
 2. Izgled homologacijske oznake za tip vozila
 a = 8 mm (najmanje)
 Ova homologacijska oznaka pričvršćena na vozilo označava da je taj tip vozila homologiran s obzirom na čvrstoću sidrišta u vozilu u Nizozemskoj (E4) pod brojem 032439. Homologacijski broj označava da je homologacija dodijeljena u skladu sa zahtjevima iz Pravilnika br. 80 kako je izmijenjen nizom izmjena 03.
 PRILOG 4.
 Postupak za određivanje točke H i stvarnog nagiba trupa za sjedište u motornim vozilima (1)
 Dodatak 1.
 –
 Opis trodimenzionalne naprave za određivanje točke H (3D H naprava) (1) (2)
 Dodatak 2.
 –
 Trodimenzionalni referentni sustav (1)
 Dodatak 3.
 –
 Referentni podaci o sjedištima (1)
 (1) Postupak je opisan u Prilogu 1. Konsolidiranoj rezoluciji o izradi vozila (RE.3) (dokument ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2). www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29resolutions.html
 (2) Za detalje o konstrukciji 3D H naprave obratiti se Udruženju inženjera automobilske industrije (Society of Automotive Engineers, SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, Sjedinjene Američke Države. Naprava odgovara onoj opisanoj u normi ISO 6549-1980.


type: other

text:
Effettuando l’update del software è oggi disponibile il calcolo del saldo Imu 2013 per i fabbricati e i terreni e l’invio dei relativi codici tributo all’F24, per la creazione delle deleghe di pagamento.
 Con la pubblicazione del DL 133 nella G.U. n. 281 del 30 novembre 2013, finalmente si è fatta un po’ più chiarezza sui soggetti obbligati o meno al pagamento del saldo Imu.
 Il DL 133/2013 indica all’art. 1 le tipologie di immobile per le quali è stata disposta la cancellazione della seconda rata IMU.
 In particolare non devono pagare al 16/12/2013 le seguenti tipologi di immobili:
 Abitazione principale e relative pertinenze, esclusi i fabbricati classificati nelle categorie catastali A1, A8 e A9 (art. 1 c.1 lett.a);
 Abitazione coniugale assegnata ad uno dei due coniugi a seguito di separazione legale e divorzio (art.1 c.1 lett. b);
 Abitazione di personale appartenente alle Forze Armate (art. 1 c. 1 lett. c);
 Unità immobiliari appartenenti alle cooperative edilizie a proprietà indivisa, adibite ad abitazione principale e relative pertinenze dei soci assegnatari, nonché alloggi regolarmente assegnati dagli IACP o dagli enti di edilizia residenziale pubblica, comunque denominati, aventi le stesse finalità degli IACP (art. 1 c.1 lett.a);
 I terreni agricoli, nonché quelli non coltivati, di cui all’art. 13, comma 5, del DL201/2011, posseduti e condotti dai coltivatori diretti e dagli imprenditori agricoli professionali iscritti alla previdenza agricola (art. 1 c.1 lett.d);
 I fabbricati rurali ad uso strumentale di cui all’art. 13, comma 8, DL 201/2011 (art. 1 c.1 lett.e).
 Il saldo Imu in Dichiarazioni GB
 Effettuando l’update del software , è disponibile oggi l’aggiornamento che permette di effettuare il calcolo del saldo Imu 2013 dei terreni e fabbricati presenti nell’applicazione Terreni e Fabbricati 2012.
 In particolare, sarà possibile scaricare nel campo “Aliquota saldo 2013” l’aliquota necessaria per effettuare il calcolo del saldo Imu.
 Si ricorda che, nella gestione delle aliquote del saldo, vengono riportate le aliquote e detrazioni presenti nella gestione delle aliquote dell’acconto.
 Si raccomanda, quindi, di verificare le aliquote e le detrazioni eventualmente deliberate dal comune per il saldo 2013.
 Qualora siano state modificate, è necessario procedere ad eliminare le vecchie aliquote e detrazioni e ad inserire quelle nuove.
 Comunque, i Comuni hanno tempo fino al 9 dicembre 2013 per pubblicare nei loro siti le delibere che hanno per oggetto le aliquote e le detrazioni per il saldo 2013. Fino a quella data l’importo da pagare entro il 16/12/2013 non è quindi definitivo.
 All’interno dell’applicazione Ter&Fab, per scaricare l’aliquota del saldo Imu, è necessario accedere in ogni scheda terreno/fabbricato, fare doppio click nel campo “Aliquota saldo imu 2013” e, dopo aver verificato la corretta aliquota deliberata dal comune per la tipologia d’immobile di interesse, scaricarla facendo doppio click sulla stessa.
 Una volta aggiornate le schede dei terreni e dei fabbricati con l’inserimento delle aliquote del saldo Imu 2013, nella gestione “Riepilogo Imu”, si avrà il dettaglio dei calcoli eseguiti da Dichiarazioni GB solo per quegli immobili obbligati al pagamento dell’Imu 2013.
 Dalla maschera che si apre cliccando il pulsante , è possibile inviare i debiti all’applicazione F24 nel mese di dicembre, per poi creare le relative deleghe di pagamento.
 Particolarità del saldo Imu 2013
 Come specificato dal comma 2 dell’art. 1 del DL 133/2013, la cancellazione della seconda rata non riguarda i terreni agricoli posseduti da soggetti diversi dai coltivatori diretti e dagli imprenditori agricoli professionali.
 Nelle schede dei terreni, quindi, se non è stato selezionato nessun codice nel campo “Es.Rid.”, inserendo l’aliquota dell’acconto e del saldo Imu, la procedura effettua il calcolo del solo saldo Imu da pagare entro il 16/12/2013.
 Si ricorda che per il corretto calcolo del terreno agricolo non posseduto da coltivatori diretti e imprenditori agricoli professionali è necessario inserire sia l’aliquota dell’acconto che l’aliquota del saldo.
 NB: nei prossimi giorni sarà rilasciato l’aggiornamento per il calcolo dei “Beni Merce”, che sono esonerati al pagamento del saldo Imu 2013, ma che dovrebbero pagare l’eventuale differenza data da un possibile aumento dell’aliquota Imu del saldo rispetto a quella dell’acconto.
 DB701- CSI/22
 https://www.softwareintegrato.it/rilascio-saldo-imu-2013/


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 EUROPEISKA KOMMISSIONEN
 Bryssel den 17.6.2016
 COM(2016) 400 final
 2016/0186(COD)
 Förslag till
 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT
 om ändring av beslut nr 445/2014/EU om inrättande av en unionsinsats för evenemanget Europeisk kulturhuvudstad för åren 2020–2033
 (Text av betydelse för EES)
 MOTIVERING
 1.BAKGRUND TILL FÖRSLAGET
 Evenemanget Europeisk kulturhuvudstad (nedan kallat kulturhuvudstadsevenemanget) styrs under åren 2020–2033 av beslut nr 445/2014/EU
 1
 . I bilagan till beslutet finns en kronologisk förteckning över när de olika medlemsstaterna har rätt att stå värdar för evenemanget (två medlemsstater per år). Uttagningarna till titeln Europeisk kulturhuvudstad inleds sex år före titelåret genom att myndigheterna i den aktuella medlemsstaten offentliggör inbjudan att lämna in ansökningar.
 I jämförelse med det tidigare beslutet nr 1622/2006/EG
 2
 utökar beslut nr 445/2014/EU evenemanget till att omfatta kandidatländer och potentiella kandidater till EU-medlemskap, förutsatt att de vid datumet för offentliggörande av inbjudan att lämna in ansökningar deltar i programmet Kreativa Europa eller efterföljande unionsprogram till stöd för kultur. Detta innebär att var tredje år från och med 2021 (dvs. 2021, 2024, 2027, 2030 och 2033) kan titeln tillfalla städer i kandidatländer eller i potentiella kandidater. Även dessa uttagningar inleds senast sex år före titelåret genom att kommissionen offentliggör inbjudan att lämna in ansökningar.
 Beslut nr 445/2014/EU inkluderar dock inte länderna i den europeiska frihandelssammanslutningen som är parter i avtalet om europeiska ekonomiska samarbetsområdet (Efta-länderna i EES) (Norge, Island och Lichtenstein). Det är alltså inte möjligt för städer i dessa länder att ansöka om titeln Europeisk kulturhuvudstad under 2020–2033.
 För att stärka de kulturella banden mellan EU och Efta-länderna i EES föreslås en ändring av beslut nr 445/2014/EU så att det blir möjligt för städer från Efta-länderna i EES, som deltar i programmet Kreativa Europa eller i efterföljande unionsprogram till stöd för kultur, att ansöka om titeln Europeisk kulturhuvudstad.
 Detta skulle följa uppmaningen i artikel 167.3 i EUF-fördraget: ”Unionen och medlemsstaterna ska främja samarbetet med tredje land [...] på kulturområdet, [...]”.
 Ett inkluderande av Efta-länderna i EES skulle även överensstämma med artikel 81 i EES-avtalet och artikel 13 av protokoll 31 till avtalet om samarbete inom särskilda områden vid sidan om de fyra friheterna.
 2.RÄTTSLIG GRUND, SUBSIDIARITETSPRINCIPEN OCH PROPORTIONALITETSPRINCIPEN
 Detta förslag ändrar beslut nr 445/2014/EU om inrättande av en unionsinsats för evenemanget Europeisk kulturhuvudstad för åren 2020–2033 och baseras därmed på samma rättsliga grund, nämligen artikel 167.5 i EUF-fördraget.
 •Subsidiaritetsprincipen
 Eftersom beslut nr 445/2014/EU är en unionsrättsakt kan den endast ändras genom en motsvarande rättsakt. Medlemsstaterna kan inte agera på egen hand.
 •Proportionalitetsprincipen
 Se ovan. Det finns inga andra möjligheter att ge städer från Efta-länderna i EES möjlighet att delta i kulturhuvudstadsevenemanget.
 •Val av instrument
 Se ovan. Föreslaget instrument: beslut.
 •Offentligt samråd
 Vid förberedelserna av förslaget till ett beslut för kulturhuvudstadsevenemanget för åren 2020–2033 anordnade kommissionen ett offentligt samråd mellan den 27 oktober 2010 och den 12 januari 2011, och fick in 212 svar. En fråga rörde möjligheten att öppna upp kulturhuvudstadsevenemanget för länder utanför EU
 3
 . Denna idé möttes med ett blandat gensvar och kommissionen beslutade då att föreslå att evenemanget delvis öppnas för länder utanför EU, begränsat till de länder som ansöker om fullt EU-medlemskap.
 Kommissionen anser att inget ytterligare samråd behövs, eftersom förslaget till ett nytt beslut endast har som syfte att omfatta (något) fler länder i kulturhuvudstadsevenemanget i sådan mån att det även omfattar Efta-länderna i EES.
 3.BUDGETKONSEKVENSER
 Redan under beslut nr 445/2014/EU hade kommissionens förslag inte någon direkt inverkan på budgeten, eftersom Melina Mercouri-priset och kostnaderna för medlemmarna i den expertpanel som utses av EU-institutionerna och EU-organen täcks av de befintliga resurserna inom budgetramen 2014–2020 för programmet Kreativa Europa, eller kommer att täckas av efterföljande unionsprogram till stöd för kultur efter 2020. Dessutom kommer förslaget inte att resultera i fler europeiska kulturhuvudstäder under 2020–2033, eftersom städerna från Efta-länderna i EES kommer att tävla mot städer från de kandidatländer och potentiella kandidater som redan var med i tävlingen.
 4.ÖVRIGA INSLAG
 Kommissionen föreslår följande:
 Att kulturhuvudstadsevenemanget öppnas för städer från Efta-länderna i EES, förutsatt att de vid datumet för offentliggörandet av inbjudan att lämna in ansökningar deltar i programmet Kreativa Europa eller i efterföljande unionsprogram till stöd för kultur.
 Att den öppna tävlingen för städer från kandidatländer och potentiella kandidater således även utökas till städer från Efta-länderna i EES.
 Att titeln Europeisk kulturhuvudstad utdelas till en stad i ett kandidatland, en potentiell kandidat eller ett Efta-land i EES 2028 istället för 2027, för att dessa länder ska ha möjlighet att förhandla sitt deltagande i det unionsprogram till stöd för kultur som följer på programmet Kreativa Europa under programperioden 2021–2027, innan kommissionen offentliggör inbjudan att lämna in ansökningar senast sex år före titelåret.
 Att kalendern i bilagan till beslut nr 445/2014/EU ändras i enlighet med detta.
 2016/0186 (COD)
 Förslag till
 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT
 om ändring av beslut nr 445/2014/EU om inrättande av en unionsinsats för evenemanget Europeisk kulturhuvudstad för åren 2020–2033
 (Text av betydelse för EES)
 EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE
 med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 167.5,
 med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,
 efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,
 med beaktande av Regionkommitténs yttrande
 4
 ,
 i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, och
 av följande skäl:
 (1)Europaparlamentets och rådets beslut nr 445/2014/EU
 5
 har som syfte att värna om och främja kulturernas mångfald i Europa och framhäva deras gemensamma inslag samt stärka medborgarnas känsla av att tillhöra ett gemensamt kulturområde. Det beslutet har även som syfte att främja kulturens bidrag till städernas långsiktiga utveckling i enlighet med deras strategier och prioriteringar.
 (2)Enligt artikel 3 i beslut nr 445/2014/EU är unionsinsatsen Europeisk kulturhuvudstad endast öppen för städer i en medlemsstat, ett kandidatland, en potentiell kandidat eller ett anslutande land i enlighet med de omständigheter som anges i artikel 3.5 i det beslutet.
 (3)Unionsinsatsen bör även, på vissa villkor, vara öppen för städer i de länder som ingår i Europeiska frihandelssammanslutningen och som är parter i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallade Efta-länderna i EES), i syfte att i enlighet med artikel 81 i EES-avtalet stärka de kulturella banden mellan dessa länder och EU.
 (4)Under den period som omfattas av beslutet, nämligen 2020–2033, bör dock städer i Efta-länderna i EES ha rätt att delta i endast en tävling om kulturhuvudstadstiteln, för att villkoren ska vara desamma som för städer i medlemsstaterna. Av samma anledning bör varje Efta-land i EES dessutom ha rätt att stå värd för titeln vid endast ett tillfälle under den perioden.
 (5)Ett kandidatland, en potentiell kandidat eller ett Efta-land i EES bör stå värd för evenemanget Europeisk kulturhuvudstad 2028 istället för 2027, för att dessa länder ska ha möjlighet att förhandla om sitt deltagande i det unionsprogram till stöd för kultur som följer på programmet Kreativa Europa under programperioden 2021–2027, innan kommissionen offentliggör inbjudan att lämna in ansökningar senast sex år före titelåret.
 (6)Beslut nr 445/2014/EU bör därför ändras i enlighet med detta.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Artikel 1
 Beslut nr 445/2014/EU ska ändras på följande sätt:
 1) Artikel 3 ska ändras på följande sätt:
 a) Punkt 2 ska ersättas med följande:
 ”2. Antalet innehavare av kulturhuvudstadstiteln under ett visst år (nedan kallat kulturhuvudstadsåret) får inte vara större än tre.
 Varje år ska högst en stad utses i var och en av de två medlemsstaterna i den kalender som anges i bilagan (nedan kallad kalendern) och, under de år det är aktuellt, en stad i ett Efta-land i EES, ett kandidatland eller i en potentiell kandidat eller en stad i ett anslutande land enligt de villkor som anges i punkt 5.”
 b) Punkt 4 ska ersättas med följande:
 ”4. Städer i Efta-länderna i EES, i kandidatländer och i potentiella kandidater, som deltar i programmet Kreativa Europa eller i efterföljande unionsprogram till stöd för kultur vid datumet för offentliggörandet av den inbjudan att lämna in ansökningar som avses i artikel 10.2, får ansöka om kulturhuvudstadstiteln för ett år inom ramen för en öppen tävling som anordnas vart tredje år i enlighet med kalendern.
 Städer i Efta-länderna i EES, i kandidatländer och i potentiella kandidater ska ha rätt att delta i endast en tävling under åren 2020–2033.
 Varje Efta-land i EES, kandidatland eller potentiell kandidat ska ha rätt att stå värd för kulturhuvudstadsåret bara en gång under åren 2020–2033.
 2) Artikel 10 ska ändras på följande sätt:
 a) Titeln ska ersättas med följande:
 ”Preliminärt urval och urval i EES- och Efta-länder, i kandidatländer och i potentiella kandidater”.
 b) Punkt 1 ska ersättas med följande:
 ”1. Kommissionen ska ansvara för anordnandet av tävlingen mellan städer i Efta-länderna i EES, i kandidatländer och i potentiella kandidater.”
 c) I punkt 6 ska första stycket ersättas med följande:
 ”6. Juryn ska utfärda en urvalsrapport om ansökningar från kandidatstäderna på slutlistan tillsammans med en rekommendation om nominering till europeisk kulturhuvudstad av en stad i ett Efta-land i EES, ett kandidatland eller i en potentiell kandidat.”
 3) I artikel 11 ska punkt 2 ersättas med följande:
 ”2. I fråga om Efta-länderna i EES, kandidatländer och potentiella kandidater ska kommissionen på grundval av rekommendationerna i juryns urvalsrapport utse en stad till kulturhuvudstad under de relevanta åren, och senast fyra år före kulturhuvudstadsåret underrätta Europaparlamentet, rådet och Regionkommittén om den utnämningen.”
 4) Artikel 13 ska ändras på följande sätt:
 a) I punkt 2 ska andra stycket ersättas med följande:
 ”Den berörda medlemsstaten eller det berörda Efta-landet i EES, kandidatlandet eller den potentiella kandidaten får utse en observatör till dessa möten.”
 b) I punkt 3 ska andra stycket ersättas med följande:
 ”Juryn ska översända sina övervakningsrapporter till kommissionen samt till de utsedda städerna och till den berörda medlemsstaten, det berörda Efta-landet i EES, det berörda kandidatlandet eller den berörda potentiella kandidaten.
 5) Bilagan ska ersättas med texten i bilagan till detta beslut.
 Artikel 2
 Detta beslut träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
 Utfärdat i Bryssel den
 På Europaparlamentets vägnar
 På rådets vägnar
 Ordförande
 Ordförande
 (1)
 Europaparlamentets och rådets beslut nr 445/2014/EU av den 16 april 2014 om inrättande av en unionsinsats för evenemanget Europeisk kulturhuvudstad för åren 2020–2033 och om upphävande av beslut nr 1622/2006/EG (EUT L 132, 3.5.2014, s.1)
 (2)
 Europaparlamentets och rådets beslut nr 1622/2006/EG av den 24 oktober 2006 om inrättande av en gemenskapsåtgärd för evenemanget Europeisk kulturhuvudstad för åren 2007 till 2019 (EUT L 304, 3.11.2006, s. 1).
 (3)
 Analys av resultatet från samrådet:
 http://ec.europa.eu/programmes/creative-europe/actions/documents/ecoc/consultation-analysis-results_en.pdf
 (4)
 EUT C , , s. .
 (5)
 Europaparlamentets och rådets beslut nr 445/2014/EU av den 16 april 2014 om inrättande av en unionsinsats för evenemanget Europeisk kulturhuvudstad för åren 2020–2033 och om upphävande av beslut nr 1622/2006/EG (EUT L 132, 3.5.2014, s.1).
 ---documentbreak---
 EUROPEISKA KOMMISSIONEN
 Bryssel den 17.6.2016
 COM(2016) 400 final
 BILAGA
 Förslag tillEUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUTom ändring av beslut nr 445/2014/EU om inrättande av en unionsinsats för evenemanget Europeisk kulturhuvudstad för åren 2020–2033
 BILAGA
 Förslag till
 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT
 om ändring av beslut nr 445/2014/EU om inrättande av en unionsinsats för evenemanget Europeisk kulturhuvudstad för åren 2020–2033
 KALENDER
 2020
 Kroatien
 Irland
 2021
 Rumänien
 Grekland
 Kandidatland eller potentiell kandidat
 2022
 Litauen
 Luxemburg
 2023
 Ungern
 Storbritannien
 2024
 Estland
 Österrike
 Efta-land i EES, kandidatland eller potentiell kandidat
 1
 2025
 Slovenien
 Tyskland
 2026
 Slovakien
 Finland
 2027
 Lettland
 Portugal
 2028
 Tjeckien
 Frankrike
 Efta-land i EES, kandidatland eller potentiell kandidat
 2029
 Polen
 Sverige
 2030
 Cypern
 Belgien
 Efta-land i EES, kandidatland eller potentiell kandidat
 2031
 Malta
 Spanien
 2032
 Bulgarien
 Danmark
 2033
 Nederländerna
 Italien
 Efta-land i EES, kandidatland eller potentiell kandidat
 (1)
 Förutsatt att detta beslut träder i kraft innan offentliggörandet av inbjudan att ansöka för 2024 års tävling, dvs. sex år innan titelåret.


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 12.11.2020
 COM(2020) 707 final
 2020/0317(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru EHP ke změně přílohy IV (Energetika) Dohody o EHP [32017R2195 – rámcový pokyn pro obchodní zajišťování výkonové rovnováhy v elektroenergetice]
 (Text s významem pro EHP)
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU
 •Odůvodnění a cíle návrhu
 Cílem návrhu rozhodnutí Smíšeného výboru EHP (připojeného k navrhovanému rozhodnutí Rady) je změnit přílohu IV (Energetika) Dohody o EHP tak, aby do ní bylo začleněno nařízení Komise (EU) 2017/2195 ze dne 23. listopadu 2017, kterým se stanoví rámcový pokyn pro obchodní zajišťování výkonové rovnováhy v elektroenergetice
 1
 .
 Kodexy sítě a pokyny v odvětví elektrické energie stanovené na základě třetího energetického balíčku uvádějí technická pravidla pro usnadnění obchodu v rámci vnitřního trhu EU s elektřinou. Pro dosažení cílů bezpečnosti dodávek energie, zvýšení konkurenceschopnosti a zajištění toho, aby všichni spotřebitelé mohli nakupovat energii za dostupné ceny, je nezbytný plně funkční a navzájem propojený vnitřní trh s energií. Mezi Norskem jakožto státem ESVO EHP a členskými státy EU byla vytvořena významná propojení elektrických sítí. Je proto nezbytné, aby v zájmu zajištění právní jednotnosti jako základu pro obchod s elektřinou byla technická pravidla platná pro obchod v rámci vnitřního trhu EU s elektřinou rozšířena na EHP.
 Nařízení Komise (EU) 2017/2195 stanoví podrobný rámcový pokyn pro obchodní zajišťování výkonové rovnováhy v elektroenergetice, včetně společných zásad pro obstarávání a zúčtování záloh pro automatickou regulaci frekvence, záloh pro regulaci výkonové rovnováhy a záloh pro náhradu a včetně společné metodiky aktivace záloh. Vztahuje se na všechny provozovatele přenosových a distribučních soustav, regulační orgány, Agenturu pro spolupráci energetických regulačních orgánů (ACER) a Evropskou síť provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav (ENTSO-E), jakož i na třetí osoby, jež byly plněním povinností pověřeny nebo jim byly přiděleny, a další účastníky trhu s elektřinou.
 Úpravy uvedené v návrhu připojeného rozhodnutí Smíšeného výboru EHP překračují rámec úprav, které lze považovat za úpravy pouze technické povahy ve smyslu nařízení Rady č. 2894/94. Postoj Unie proto zaujme Rada.
 •Soulad s platnými předpisy v této oblasti politiky
 Připojený návrh rozhodnutí Smíšeného výboru EHP rozšiřuje stávající politiku EU na státy ESVO EHP (Norsko, Island a Lichtenštejnsko).
 •Soulad s ostatními politikami Unie
 Rozšíření acquis EU na státy ESVO EHP jeho začleněním do Dohody o EHP probíhá v souladu s cíli a zásadami uvedené dohody, jejímž cílem je vytvoření dynamického a jednotného Evropského hospodářského prostoru založeného na společných pravidlech a rovných podmínkách hospodářské soutěže.
 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA
 •Právní základ
 Právní předpisy, které mají být začleněny do Dohody o EHP, jsou založeny na článku 194 Smlouvy o fungování Evropské unie.
 Podle čl. 1 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 2894/94
 2
 o některých prováděcích pravidlech k Dohodě o EHP zaujímá postoj Unie k takovým rozhodnutím Rada na návrh Komise.
 •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)
 Návrh je v souladu se zásadou subsidiarity z tohoto důvodu:
 cíle tohoto návrhu, kterým je zejména zajistit jednotnost vnitřního trhu, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských států, a proto jej může být z důvodu účinků lépe dosaženo na úrovni Unie.
 •Proporcionalita
 V souladu se zásadou proporcionality nepřekračuje tento návrh rámec toho, co je nezbytné pro dosažení jeho cíle.
 •Volba nástroje
 V souladu s článkem 98 Dohody o EHP je zvoleným nástrojem rozhodnutí Smíšeného výboru EHP. Smíšený výbor EHP zajišťuje účinné provádění a fungování Dohody o EHP. Za tímto účelem přijímá rozhodnutí v případech stanovených v Dohodě o EHP.
 3.VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 •Hodnocení ex post / kontroly účelnosti platných právních předpisů
 Nevztahuje se na tento návrh.
 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Neočekávají se žádné důsledky pro rozpočet vyplývající ze začlenění výše uvedeného nařízení do Dohody o EHP.
 5.OSTATNÍ PRVKY
 •Podrobné vysvětlení konkrétních ustanovení návrhu
 Úprava a) – nepoužitelnost na Island a Lichtenštejnsko
 Jelikož islandská přenosová soustava není navázána na jiné přenosové soustavy, nařízení Komise (EU) 2017/2195 by se na Island nemělo vztahovat.
 Nařízení Komise (EU) 2017/2195 by se nemělo vztahovat na Lichtenštejnsko, neboť Lichtenštejnsko vzhledem ke své malé velikosti a omezenému počtu odběratelů elektřiny nemá vlastní elektroenergetickou přenosovou soustavu.
 Úprava b) a 6. bod odůvodnění – citlivé informace o elektroenergetické soustavě
 Nařízení Komise (EU) 2017/2195 obsahuje ustanovení, která vymezují povinnosti poskytovat informace Evropské síti provozovatelů elektroenergetických přenosových soustav (ENTSO-E) a Agentuře pro spolupráci energetických regulačních orgánů (ACER). Úprava b) umožňuje, aby si příslušní provozovatelé přenosových soustav a regulační orgány tyto informace vyměňovali a chránili je.
 Úprava c) a 7. bod odůvodnění – odkaz na práva na účast norského provozovatele přenosové soustavy, nominovaného organizátora trhu s elektřinou (NEMO) a národního regulačního orgánu (NRA) na vypracovávání a schvalování podmínek a metodik
 Výše uvedená úprava a bod odůvodnění přizpůsobují příslušná ustanovení článku 4 nařízení Komise (EU) 2017/2195 týkající se práv na účast příslušných subjektů na vypracovávání a schvalování podmínek a metodik tak, aby zahrnovala Norsko.
 2020/0317 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru EHP ke změně přílohy IV (Energetika) Dohody o EHP
 [32017R2195 – rámcový pokyn pro obchodní zajišťování výkonové rovnováhy v elektroenergetice]
 (Text s významem pro EHP)
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 194 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
 s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2894/94 ze dne 28. listopadu 1994 o některých prováděcích pravidlech k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru
 3
 , a zejména na čl. 1 odst. 3 uvedeného nařízení,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Dohoda o Evropském hospodářském prostoru
 4
 (dále jen „Dohoda o EHP“) vstoupila v platnost dne 1. ledna 1994.
 (2)Podle článku 98 Dohody o EHP může Smíšený výbor EHP rozhodnout mimo jiné o změně přílohy IV Dohody o EHP.
 (3)Nařízení Komise (EU) 2017/2195 ze dne 23. listopadu 2017, kterým se stanoví rámcový pokyn pro obchodní zajišťování výkonové rovnováhy v elektroenergetice
 5
 , by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 (4)Příloha IV Dohody o EHP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.
 (5)Postoj Unie ve Smíšeném výboru EHP by proto měl vycházet z připojeného návrhu rozhodnutí,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Postoj, který má být jménem Unie zaujat ve Smíšeném výboru EHP k navrhované změně přílohy IV (Energetika) Dohody o EHP, vychází z návrhu rozhodnutí Smíšeného výboru EHP připojeného k tomuto rozhodnutí.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 (1)
 Úř. věst. L 312, 28.11.2017, s. 6.
 (2)
 Úř. věst. L 305, 30.11.1994, s. 6.
 (3)
 Úř. věst. L 305, 30.11.1994, s. 6.
 (4)
 Úř. věst. L 1, 3.1.1994, s. 3.
 (5)
 Úř. věst. L 312, 28.11.2017, s. 6.
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 12.11.2020
 COM(2020) 707 final
 PŘÍLOHA
 návrhu rozhodnutí Rady
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru EHP ke změně přílohy IV (Energetika) Dohody o EHP [32017R2195 – rámcový pokyn pro obchodní zajišťování výkonové rovnováhy v elektroenergetice]
 PŘÍLOHA
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. [...]
 ze dne [...],
 kterým se mění příloha IV (Energetika) Dohody o EHP
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Nařízení Komise (EU) 2017/2195 ze dne 23. listopadu 2017, kterým se stanoví rámcový pokyn pro obchodní zajišťování výkonové rovnováhy v elektroenergetice
 1
 , by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 (2)Nařízení Komise (EU) 2017/2195 se nevztahuje na přenosové soustavy na ostrovech, které nejsou pomocí propojení navázány na jiné přenosové soustavy.
 (3)Jelikož islandská přenosová soustava není navázána na jiné přenosové soustavy, nařízení Komise (EU) 2017/2195 by se na Island nemělo vztahovat.
 (4)Lichtenštejnsko vzhledem ke své malé velikosti a omezenému počtu odběratelů elektřiny nemá vlastní elektroenergetickou přenosovou soustavu. Nařízení Komise (EU) 2017/2195 by se proto na Lichtenštejnsko nemělo vztahovat.
 (5)Odkazy na provozovatele přenosových soustav, regulační orgány a zainteresované strany by se měly chápat tak, že zahrnují provozovatele přenosové soustavy, regulační orgány a zainteresované strany zastupující Norsko.
 (6)Při společném vypracování podmínek a metod podle nařízení Komise (EU) 2017/2195 je zásadně důležité, aby byly neprodleně předkládány všechny nezbytné informace. Úzká spolupráce mezi provozovateli přenosových soustav a regulačními orgány by měla zajistit, aby citlivé informace, jako jsou podrobné informace o rozvodnách, přesném umístění podzemního přenosu, informace o regulačních systémech a podrobných analýzách zranitelnosti, které lze použít pro sabotáž, byly v procesu vypracovávání podmínek a metodik účinně chráněny. Aby bylo zajištěno účinné provádění tohoto nařízení, měla by být ve spolupráci s Norskem zavedena stejná úroveň spolupráce, pokud jde o výměnu informací a ochranu citlivých informací.
 (7)Pro účinný přeshraniční regulační rámec mají zásadní význam vstupní informace od všech hlavních zainteresovaných stran při vypracovávání podmínek a metodik na úrovni regionu nebo celého EHP, které se mohou stát závaznými prostřednictvím schválení regulačními orgány. Provozovatelé přenosových soustav a další zainteresované strany by se proto měli podílet na vypracovávání návrhů podmínek a metodik, jak je popsáno v různých ustanoveních tohoto nařízení. Norský provozovatel přenosové soustavy by se měl podílet zejména na rozhodování zainteresovaných stran podobně jako provozovatelé přenosových soustav zastupující členský stát EU.
 (8)V případě regionálních nebo celounijních návrhů, u nichž schválení návrhů provozovatelů přenosových soustav vyžaduje rozhodnutí více než jednoho regulačního orgánu, by regulační orgány měly spolu konzultovat a spolupracovat s cílem dosáhnout dohody před tím, než tyto regulační orgány přijmou rozhodnutí. Do této spolupráce by měl být zapojen norský regulační orgán.
 (9)Jelikož toto nařízení bylo přijato na základě nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 714/2009 ze dne 13. července 2009 o podmínkách přístupu do sítě pro přeshraniční obchod s elektřinou a o zrušení nařízení (ES) č. 1228/2003
 2
 , jsou pro uplatňování tohoto nařízení, zejména čl. 5 odst. 6 a 7, v EHP relevantní znění úprav vypracovaná a přijatá podle rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 93/2017 ze dne 5. května 2017
 3
 ohledně provádění nařízení č. 714/2009, zejména ustanovení čl. 1 odst. 1 a 5 uvedeného rozhodnutí, která stanoví úpravy týkající se úlohy Agentury pro spolupráci energetických regulačních orgánů v rámci EHP.
 (10)Příloha IV Dohody o EHP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Za bod 51 (nařízení Komise (EU) 2017/1485) přílohy IV Dohody o EHP se doplňuje nový bod, který zní:
 „52.32017 R 2195: nařízení Komise (EU) 2017/2195 ze dne 23. listopadu 2017, kterým se stanoví rámcový pokyn pro obchodní zajišťování výkonové rovnováhy v elektroenergetice (Úř. věst. L 312, 28.11.2017, s. 6).
 Pro účely této dohody se uvedené nařízení upravuje takto:
 a)Uvedené nařízení se nevztahuje na Island a Lichtenštejnsko.
 b)V článku 11 se doplňuje nový text, který zní:
 „Dohody mezi provozovateli přenosových soustav a/nebo regulačními orgány mohou zajistit účinnou ochranu důvěrných nebo citlivých informací a pomoci zaručit, že veškeré informace, které jsou nezbytné pro vypracovávání společných podmínek a metod, budou předkládány neprodleně.“
 c)V článku 4:
 i) Odkazy na „obyvatelstvo Unie“ v čl. 4 odst. 3 písm. b), na „obyvatelstvo dotčené oblasti“ a na „obyvatelstvo zúčastněných členských států“ v čl. 4 odst. 4 písm. b) se při posuzování toho, zda je dosaženo příslušné prahové hodnoty obyvatelstva pro dosažení kvalifikované většiny, chápou tak, že zahrnují obyvatelstvo Norska.
 ii) Odkazy na „regiony složené z více než pěti členských států“ v čl. 4 odst. 4 a na „regiony tvořené pěti nebo méně členskými státy“ v čl. 4 odst. 5 se chápou jako „regiony složené z více než čtyř členských států Unie a Norska“ nebo „regiony tvořené čtyřmi nebo méně členskými státy Unie a Norskem“.“
 Článek 2
 Znění nařízení (EU) 2017/2195 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem [...] nebo prvním dnem poté, co bylo Smíšenému výboru EHP učiněno poslední oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP
 4*, podle toho, co nastane později.
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne [...].
 Za Smíšený výbor EHP
 předseda/předsedkyně
 [...]
 tajemníci
 Smíšeného výboru EHP
 [...]
 (1)
 Úř. věst. L 312, 28.11.2017, s. 6.
 (2)
 Úř. věst. L 211, 14.8.2009, s. 15.
 (3)
 Úř. věst. L 36, 7.2.2019, s. 44.
 (4)
 *
 [Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.] [Byly oznámeny ústavní požadavky.]


type: caselaw

text:
 10.4.2017
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 C 112/8
 Sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja (L-Ewwel Awla) tas-16 ta’ Frar 2017 (talba għal deċiżjoni preliminari tar-Rechtbank van Koophandel te Gent- il-Belġju) – Agro Foreign Trade & Agency Ltd vs Petersime NV
 (Kawża C-507/15) (1)
 ((Rinviju għal deċiżjoni preliminari - Aġenti kummerċjali indipendenti - Direttiva 86/653/KEE - Koordinazzjoni tal-liġijiet tal-Istati Membri - Liġi ta’ traspożizzjoni Belġjana - Kuntratt ta’ aġenzija kummerċjali - Prinċipal stabbilit fil-Belġju u aġent stabbilit fit-Turkija - Klawżola ta’ għażla tad-dritt Belġjan - Liġi inapplikabbli - Ftehim ta’ Assoċjazzjoni KEE-Turkija - Kompatibbiltà))
 (2017/C 112/12)
 Lingwa tal-kawża: il-Pajjiżi l-Baxxi
 Qorti tar-rinviju
 Rechtbank van Koophandel te Gent
 Partijiet fil-kawża prinċipali
 Rikorrenti: Agro Foreign Trade & Agency Ltd
 Konvenuta: Petersime NV
 Dispożittiv
 Id-Direttiva tal-Kunsill 86/653/KEE, tat-18 ta’ Diċembru 1986, dwar il-koordinazzjoni tal-liġijiet tal-Istati Membru li jirrigwardaw aġenti kummerċjali li jaħdmu għal rashom u l-Ftehim dwar il-ħolqien ta’ Assoċjazzjoni bejn il-Komunità Ekonomika Ewropea u t-Turkija, li ġie ffirmat f’Ankara fit-12 ta’ Settembru 1963 mir-Repubblika tat-Turkija, minn naħa, u mill-Istati Membri tal-KEE u l-Komunità, min-naħa l-oħra, u li ġie konkluż, approvat u kkonfermat f’isem din tal-aħħar bid-Deċiżjoni tal-Kunsill 64/732/KEE, tat-23 ta’ Diċembru 1963, għandhom jiġu interpretati fis-sens li huma ma jipprekludux leġiżlazzjoni nazzjonali li tittrasponi din id-direttiva fid-dritt tal-Istat Membru kkonċernat, li teskludi mill-kamp ta’ applikazzjoni tagħha kuntratt ta’ aġenzija kummerċjali li fil-kuntest tiegħu l-aġent kummerċjali huwa stabbilit fit-Turkija, fejn jeżerċita l-attivitajiet li jirriżultaw minn dan il-kuntratt, u l-prinċipal huwa stabbilit fl-imsemmi Stat Membru, b’tali mod li, f’ċirkustanzi bħal dawn, l-aġent kummerċjali ma jistax jinvoka drittijiet li l-imsemmija direttiva tiggarantixxi lill-aġenti kummerċjali wara tmiem tali kuntratt ta’ aġenzija kummerċjali.
 (1) ĠU C 414, 14.12.2015.