type: legislation

text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 9.10.2018.
 COM(2018) 676 final
 2018/0347(NLE)
 Prijedlog
 UREDBE VIJEĆA
 o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za ribarska plovila Unije za određene dubokomorske riblje stokove za 2019. i 2020.
 OBRAZLOŽENJE
 1.KONTEKST PRIJEDLOGA
 •Razlozi i ciljevi prijedloga
 Dubokomorski stokovi jesu riblji stokovi ulovljeni u vodama izvan glavnih ribolovnih područja epikontinentalnih pojaseva. Rasprostranjeni su na kontinentalnim padinama ili podmorskim planinama.
 Međunarodno vijeće za istraživanje mora (ICES) svake dvije godine objavljuje reviziju biološkog stanja dubokomorskih stokova. U najnovijem savjetu ICES-a, koji je objavljen 7. lipnja 2018.
 1
 , navodi se da je ribolovni pritisak na neke dubokomorske stokove obuhvaćene ovim Prijedlogom i dalje previsok i da bi ribolovne mogućnosti za te stokove radi osiguranja njihove održivosti trebalo dodatno smanjiti dok se kretanje stokova ne usmjeri prema rastu. Time se pruža temelj za utvrđivanje ribolovnih mogućnosti za dubokomorske stokove u skladu s načelom iz članka 3. točke (c) Uredbe (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća, prema kojem donošenje odluka u okviru zajedničke ribarstvene politike mora, među ostalim, biti rukovođeno znanstvenim savjetima.
 Opći kontekst
 Ribolov dubokomorskih vrsta zakonski je uređen u EU-u od 2003., u smislu ukupnih dopuštenih ulova (TAC) po vrstama i području te najvećeg ribolovnog kapaciteta koji se može iskoristiti u sjeveroistočnom Atlantiku. Ukupni dopušteni ulovi određenih dubokomorskih vrsta za 2017. i 2018. utvrđeni su Uredbom Vijeća (EU) 2016/2285 o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za ribarska plovila Unije za određene dubokomorske riblje stokove za 2017. i 2018.
 2
 .
 Utvrđivanje i način raspodjele ribolovnih mogućnosti u isključivoj su nadležnosti Unije. Obveze povezane s održivim iskorištavanjem živih morskih resursa utvrđene su u članku 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013. Konkretno, člankom 2. stavkom 2. te uredbe predviđen je predostrožni pristup upravljanju ribarstvom (kako je definiran u članku 4. stavku 1. točki 8. te uredbe), a obnavljanje i održavanje ribljih stokova na razini najvišeg održivog prinosa (MSY) utvrđeni su kao jedan od ciljeva zajedničke ribarstvene politike. Prema članku 16. stavku 4. te uredbe ribolovne mogućnosti utvrđuju se u skladu ciljevima iz članka 2. stavka 2.
 Nadalje, ribolovne mogućnosti za dubokomorske vrste trebalo bi utvrditi u skladu s međunarodnim sporazumima, među ostalim, sporazumom Ujedinjenih naroda iz 1995. o očuvanju i upravljanju pograničnim ribljim naseljima i stokovima vrlo migratornih vrsta („Sporazum UN-a o ribljim stokovima iz 1995.”). Osobito je važno primijeniti oprez kada su podaci nesigurni, nepouzdani ili nedostatni. U skladu s člankom 6. stavkom 2. Sporazuma UN-a o ribljim stokovima iz 1995. nepostojanje odgovarajućih znanstvenih podataka ne smije biti razlogom za odgađanje ili nepoduzimanje mjera očuvanja i upravljanja. Predloženi TAC-ovi u skladu su s Međunarodnim smjernicama za upravljanje dubokomorskim ribolovom na otvorenome moru iz 2008. Organizacije za hranu i poljoprivredu Ujedinjenih naroda koje su potvrđene uzastopnim rezolucijama Opće skupštine UN-a (rezolucije 61/105 iz 2007., 64/72 iz 2009. te 70/235 iz 2015.).
 Dubokomorske stokove iskorištavaju i druge zemlje koje se bave ribolovom, osobito Norveška, Island, Farski otoci, Rusija i Maroko, no iako je s tim zemljama, ili – kada je riječ o stokovima u međunarodnim vodama – unutar Komisije za ribarstvo sjeveroistočnog Atlantika (NEAFC), potrebno postići dogovor o usklađenim mjerama upravljanja, sve dok se ti dogovori ne postignu potrebne su jednostrane mjere primjenjive na plovila Europske unije.
 Postojeće odredbe u području obuhvaćenom prijedlogom
 Postojeće odredbe u području obuhvaćenom ovim Prijedlogom utvrđene su Uredbom Vijeća (EU) 2016/2285 i primjenjuju se do 31. prosinca 2018. Nadalje, Uredbom (EU) 2016/2336 Europskog parlamenta i Vijeća utvrđeni su posebni uvjeti za ribolov dubokomorskih stokova u sjeveroistočnom Atlantiku.
 U Europskom parlamentu i Vijeću trenutačno se raspravlja o prijedlogu višegodišnjeg plana upravljanja za zapadne vode, kojim su obuhvaćeni neki stokovi na koje se primjenjuje ova Uredba.
 •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području
 Predložene mjere izrađene su u skladu s ciljevima i pravilima zajedničke ribarstvene politike i politikom Unije o održivom razvoju, posebno s Uredbom (EU) 2016/2336 o posebnim uvjetima za ribolov dubokomorskih stokova u sjeveroistočnom Atlantiku.
 2.
 PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOSTA
 •Pravna osnova
 Člankom 43. stavkom 3. UFEU-a utvrđeno je da Vijeće na prijedlog Komisije donosi mjere „o utvrđivanju i raspodjeli mogućnosti ribolova”. Ovaj je Prijedlog ograničen na utvrđivanje i raspodjelu ribolovnih mogućnosti i uvjeta koji su funkcionalno povezani s korištenjem tih ribolovnih mogućnosti.
 Stoga se ovim Prijedlogom predlaže da se uredbom Vijeća utvrde ograničenja ulova za ribarske flote Unije u pogledu komercijalno najvažnijih dubokomorskih vrsta u vodama Unije i međunarodnim vodama sjeveroistočnog Atlantika kako bi se postigao jedan od ciljeva zajedničke ribarstvene politike, a to je ribolov unutar okolišno, gospodarski i socijalno održivih razina. Prijedlog je u isključivoj nadležnosti Unije kako je navedeno u članku 3. stavku 1. točki (d) UFEU-a. Načelo supsidijarnosti stoga se ne primjenjuje.
 •Proporcionalnost
 Prijedlog je u skladu s načelom proporcionalnosti iz sljedećeg razloga: zajednička ribarstvena politika jedna je od zajedničkih politika. U skladu s člankom 43. stavkom 3. UFEU-a Vijeće donosi mjere o utvrđivanju i raspodjeli ribolovnih mogućnosti.
 Uzimajući u obzir članak 16. stavak 6. Uredbe (EU) br. 1380/2013 države članice slobodne su ribolovne mogućnosti koje nisu podložne sustavu prenosivih ribolovnih koncesija dodijeliti regijama ili subjektima u skladu s člankom 16. stavkom 7. i kriterijima navedenima u članku 17. Države članice stoga imaju manevarski prostor za odlučivanje o socioekonomskome modelu odabranom za iskorištavanje ribolovnih mogućnosti koje su im dodijeljene.
 3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA
 •Savjetovanja s dionicima
 Prijedlog je izrađen na temelju načela i smjernica utvrđenih u Komunikaciji Komisije o savjetovanju o ribolovnim mogućnostima za 2019.
 3
 , u kojoj je Komisija objasnila svoje stajalište i namjere u pogledu prijedloga za ribolovne mogućnosti za 2019. i, ako je primjenjivo, za 2020. za sve stokove. U kontekstu te komunikacije Komisija je provela opsežno savjetovanje s dionicima, civilnim društvom, državama članicama i širom javnosti
 4
 .
 4.UTJECAJ NA PRORAČUN
 Prijedlog nema nove financijske posljedice za države članice. Ovu Uredbu Vijeće donosi svake dvije godine, a javna i privatna sredstva potrebna za njezinu provedbu već su na raspolaganju.
 5.OSTALI DIJELOVI
 •Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga
 Ni za jedan stok obuhvaćen ovim Prijedlogom raspoloživi podaci nisu dostatni za sveobuhvatnu znanstvenu ocjenu stanja, ni u pogledu veličine populacije ni u pogledu ribolovne smrtnosti. Za to postoji nekoliko razloga: te vrste često sporo rastu i dugog su životnog vijeka zbog čega je izuzetno teško razvrstati stok s obzirom na starost i ocijeniti učinak ribolova na stok promatranjem promjena u dužini primjeraka ili dobnoj strukturi ulova. Učestalost obnavljanja stokova mladom ribom nije poznata. Stokovi su široko rasprostranjeni u dubinama na kojima je zbog praktičnih razloga teško provoditi istraživanja. Zbog manje komercijalne važnosti tih stokova znanstvena istraživanja za njih često ne postoje ili ne obuhvaćaju cjelokupno područje njihove rasprostranjenosti. Ribolovne aktivnosti ponekad su samo djelomično usmjerene na te vrste, a neke vrste ribolova novijeg su vijeka.
 Predložena ograničenja ulova u skladu su s načelima utvrđenima u prethodno navedenoj Komunikaciji Komisije o savjetovanju o ribolovnim mogućnostima za 2019. Ta komunikacija sadržava stavove Komisije o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti, a u njoj iznesena pravila za utvrđivanje TAC-ova primijenjena su u izradi ovog Prijedloga. Prijedlog sadržava sljedeće:
 ·Ako je to relevantno, uzima se u obzir obveza iskrcavanja.
 ·Portugalu, kao jedinom nositelju TAC-a za stok crnog zmijičnjaka na području CECAF-a, dodjeljuje se ovlaštenje za taj stok.
 ·Za razliku od uredbe Vijeća za godine 2017. i 2018.
 5
 , nije potrebno utvrditi TAC za crnog zmijičnjaka na potpodručjima ICES-a 1–4 (Sjeverno more i Skagerrak) zbog niske iskorištenosti kvote i nepostojanja usmjerenog ribolova.
 ·Za razliku od uredbe Vijeća za godine 2017. i 2018., u skladu sa znanstvenim savjetom nije potrebno utvrditi TAC-ove za tuponosoga grenadira na potpodručjima ICES-a 1, 2 i 4 (Sjeverno more) i tabinju bjelicu na potpodručjima ICES-a 1–10, 12 i 14. Prema savjetu ICES-a ukidanjem TAC-ova ne bi se dovelo u pitanje održivo iskorištavanje resursa.
 ·Ako postoje indikativni znanstveni savjeti koji se temelje na kvalitativnoj analizi raspoloživih podataka (čak i ako je ona nepotpuna ili podrazumijeva stručnu procjenu), trebali bi se upotrijebiti kao osnova za odlučivanje o TAC-ovima. U skladu s tim, za dva TAC-a predlaže se povećanje za 2019. i zadržavanje istog iznosa za 2020., za šest TAC-ova predlaže se smanjenje za 2019. i zadržavanje istog iznosa za 2020., dok se za jedan TAC predlaže smanjenje za obje godine, 2019. i 2020.
 ·S obzirom na to da ICES savjetuje smanjenje ribolovnih mogućnosti u kombinaciji s visokom iskorištenošću kvote i uvođenjem obveze iskrcavanja u 2019., primjereno je da se TAC za alfonsine (ribe roda Beryx) u sjeveroistočnom Atlantiku utvrdi kao TAC isključivo za usputni ulov.
 ·Prema savjetu ICES-a u 2019. i 2020. ne bi smjelo biti ulova rumenca okana na potpodručjima ICES-a 6, 7 i 8 (sjeverozapadne vode i Biskajski zaljev) jer se smatra da je taj stok iscrpljen. S obzirom na to da se usputni ulovi ne mogu uvijek izbjeći, TAC bi trebalo utvrditi kao TAC isključivo za usputni ulov.
 ·Nije izdan savjet za rumenca okana na potpodručju ICES-a 10 za 2020. Ovaj prijedlog sadržava TAC za taj stok za 2020., no Komisija će, nakon što primi savjet ICES-a za 2020., razmotriti treba li predloženi TAC izmijeniti u skladu sa savjetom ICES-a.
 ·Mjere za dubokomorske morske pse utvrdit će se nakon primitka savjeta ICES-a i sveobuhvatne analize tog savjeta. Znanstveni savjet za dubokomorske morske pse objavit će se 5. listopada 2018.
 ·Ribolov, zadržavanje na plovilu, prekrcavanje i iskrcavanje zvjezdooka trebali bi ostati zabranjeni. Stok je iscrpljen i ne obnavlja se. ICES napominje da od 2010. nije bilo ciljanog ribolova EU-a u sjeveroistočnom Atlantiku.
 2018/0347 (NLE)
 Prijedlog
 UREDBE VIJEĆA
 o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za ribarska plovila Unije za određene dubokomorske riblje stokove za 2019. i 2020.
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniraju Europske unije, a posebno njegov članak 43. stavak 3.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 budući da:
 (1) Člankom 43. stavkom 3. Ugovora predviđa se da Vijeće na prijedlog Komisije donosi mjere za utvrđivanje i raspodjelu ribolovnih mogućnosti.
 (2)Uredbom (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
 6
 zahtijeva se donošenje mjera očuvanja uzimajući u obzir raspoložive znanstvene, tehničke i gospodarske savjete, uključujući, ako je to relevantno, izvješća Znanstvenog, tehničkog i gospodarskog odbor za ribarstvo (STECF).
 (3)Vijeće donosi mjere o utvrđivanju i raspodjeli ribolovnih mogućnosti, uključujući i, prema potrebi, određene uvjete koji su s tim funkcionalno povezani. Ribolovne mogućnosti trebalo bi raspodijeliti među državama članicama tako da se svakoj državi članici osigura relativna stabilnost ribolovnih aktivnosti za svaki stok ili vrstu ribolova, uzimajući u obzir ciljeve zajedničke ribarstvene politike (ZRP) utvrđene u Uredbi (EU) br. 1380/2013.
 (4)Ukupne dopuštene ulove (TAC) trebalo bi utvrditi na temelju raspoloživih znanstvenih savjeta, uzimajući u obzir biološke i socioekonomske aspekte i osiguravajući pravedno postupanje prema različitim ribarskim sektorima, te s obzirom na mišljenja izražena tijekom savjetovanja s dionicima, i to posebno ona koja su izrazila relevantna savjetodavna vijeća.
 (5)Ako se TAC za određeni stok dodjeljuje samo jednoj državi članici, primjereno je tu državu članicu u skladu s člankom 2. stavkom 1. Ugovora ovlastiti za utvrđivanje razine navedenog TAC-a. Trebalo bi osigurati da pri utvrđivanju razine tog TAC-a dotična država članica postupa na način koji je u potpunosti usklađen s načelima i pravilima ZRP-a.
 (6)Uredbom Vijeća (EZ) br. 847/96
 7
 uvedeni su dodatni uvjeti za upravljanje TAC-ovima iz godine u godinu, uključujući odredbe o fleksibilnosti iz članaka 3. i 4. te uredbe za zaštitne i analitičke TAC-ove. U skladu s člankom 2. te uredbe pri utvrđivanju TAC-ova Vijeće odlučuje na koje se stokove ne primjenjuje članak 3. ili 4. te uredbe, posebno na temelju biološkog stanja stokova. Nedavno je člankom 15. stavkom 9. Uredbe (EU) br. 1380/2013 uveden dodatni mehanizam fleksibilnosti iz godine u godinu za sve stokove obuhvaćene obvezom iskrcavanja. Stoga bi, radi izbjegavanja prekomjerne fleksibilnosti kojom bi se dovelo u pitanje načelo racionalnog i odgovornog iskorištavanja morskih bioloških resursa, omelo ostvarivanje ciljeva ZRP-a i pogoršalo biološko stanje stokova, trebalo utvrditi da se članci 3. i 4. Uredbe (EZ) br. 847/96 primjenjuju na analitičke TAC-ove samo ako se ne primjenjuje fleksibilnost iz godine u godinu predviđena člankom 15. stavkom 9. Uredbe (EU) br. 1380/2013.
 (7)Obveza iskrcavanja iz članka 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013 uvodi se posebno za svaku vrstu ribolova. U regijama obuhvaćenima ovom Uredbom trebalo bi od 1. siječnja 2019. iskrcavati sve vrste koje su podložne ograničenjima ulova. Člankom 16. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013 predviđeno je da se pri uvođenju obveze iskrcavanja za određeni riblji stok ribolovne mogućnosti utvrđuju uzimajući u obzir činjenicu da ribolovne mogućnosti više ne odražavaju iskrcaje, već ulove. Međutim u skladu s člankom 15. stavcima od 4. do 7. Uredbe (EU) br. 1380/2013 dodjeljuju se posebna izuzeća od obveze iskrcavanja. Na temelju zajedničkih preporuka koje su dostavile države članice te u skladu s člankom 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013 Komisija je, radi provedbe obveze iskrcavanja, donijela više delegiranih uredaba kojima se uspostavljaju posebni planovi za odbačeni ulov, koji se primjenjuju za početno razdoblje od najviše tri godine, a mogu se obnoviti za dodatno razdoblje od ukupno tri godine.
 (8)Ribolovne mogućnosti trebale bi biti u skladu s međunarodnim sporazumima i načelima, kao što su Sporazum Ujedinjenih naroda o očuvanju i upravljanju pograničnim ribljim naseljima i stokovima vrlo migratornih vrsta iz 1995.
 8
 , i detaljnim načelima upravljanja utvrđenima u Međunarodnim smjernicama za upravljanje dubokomorskim ribolovom na otvorenome moru Organizacije Ujedinjenih naroda za hranu i poljoprivredu iz 2008., prema kojima bi zakonodavac trebao biti posebno oprezan ako su informacije nesigurne, nepouzdane ili nedostatne. Nepostojanje odgovarajućih znanstvenih informacija ne bi smjelo biti razlog za odgađanje ili nepoduzimanje mjera očuvanja i upravljanja.
 (9)S obzirom na savjete ICES-a u kojima se preporučuje smanjenje ribolovnih mogućnosti u kombinaciji s visokom iskorištenošću kvote i uvođenjem obveze iskrcavanja u 2019., primjereno je da se TAC za alfonsine (ribe roda Beryx) na potpodručjima 3–10, 12 i 14 (Sjeverno more, sjeverne i jugozapadne vode) utvrdi kao TAC isključivo za usputni ulov.
 (10)Prema savjetu ICES-a ograničeno promatranje na plovilima pokazalo je da ulovi grenadira čine manje od 1 % prijavljenih ulova tuponosoga grenadira. S obzirom na to ICES savjetuje da ne bi smjelo biti usmjerenog ribolova grenadira te da bi usputne ulove te vrste trebalo oduzeti od TAC-a za tuponosoga grenadira kako bi se mogućnost netočnog prijavljivanja vrste svela na najmanju mjeru. ICES navodi da su prisutne znatne razlike, veće od jednog reda veličine (više od deset puta), između relativnih omjera iskrcaja tuponosoga grenadira i grenadira u službeno prijavljenim podacima, s jedne strane, i opaženih ulova i znanstvenih istraživanja na područjima na kojima se trenutačno odvija ribolov grenadira, s druge strane. Za tu vrstu na raspolaganju su veoma ograničeni podaci, a ICES smatra da su neki prijavljeni podaci o iskrcanim ulovima te vrste zapravo pogrešno prijavljene vrste. Stoga je nemoguće utvrditi točnu povijesnu evidenciju ulova grenadira te bi u skladu sa znanstvenim savjetima usputne ulove grenadira trebalo ograničiti na 1 % kvote svake države članice za tuponosoga grenadira i oduzeti ih od te kvote. Ako se grenadira bude smatralo isključivo usputnim ulovom tuponosog grenadira te ako bude obuhvaćen TAC-om za tuponosoga grenadira, pogrešaka u prijavljivanju više ne bi trebalo biti.
 (11)S obzirom na savjet ICES-a primjereno je da TAC za rumenca okana na potpodručjima ICES-a 6, 7 i 8 (sjeverozapadne vode) ostane TAC isključivo za usputni ulov.
 (12)Ulovi rumenca okana uzimaju se iz odgovarajućih područja Odbora za ribarstvo istočnog dijela središnjeg Atlantika (CECAF) i Opće komisije za ribarstvo Sredozemlja (GFCM), koja graniče s potpodručjem ICES-a 9. S obzirom na to da su podaci ICES-a za ta susjedna potpodručja nepotpuni, primjena TAC-a trebala bi ostati ograničena na potpodručje ICES-a 9. Međutim, kako bi se odluke o upravljanju donosile na temelju najboljih raspoloživih podataka, predviđeno je prijavljivanje podataka za ta susjedna potpodručja.
 (13)Nije izdan savjet za rumenca okana na potpodručju ICES-a 10 za 2020. Međutim ribolovne mogućnosti trebalo bi utvrditi za obje godine, 2019. i 2020. Nakon izdavanja znanstvenog savjeta za 2020. možda će biti potrebno izmijeniti ribolovne mogućnosti utvrđene ovom Uredbom.
 (14)Nije potrebno utvrditi TAC za crnog zmijičnjaka na potpodručjima ICES-a 1–4 (Sjeverno more i Skagerrak) zbog niske iskorištenosti kvote i zbog toga što nema usmjerenog ribolova.
 (15)Na temelju znanstvenog savjeta nije potrebno utvrditi TAC-ove za tuponosoga grenadira na potpodručjima ICES-a 1, 2 i 4 (Sjeverno more) i tabinju bjelicu na potpodručjima ICES-a 1–10, 12 i 14. Prema savjetu ICES-a neutvrđivanjem TAC-ova ne bi se dovelo u pitanje održivo iskorištavanje resursa.
 (16)Prema savjetu ICES-a ne bi smjelo biti ulova zvjezdooka do 2020. Primjereno je zabraniti ulov, zadržavanje na plovilu, prekrcavanje ili iskrcavanje te vrste s obzirom na to da je stok iscrpljen i ne oporavlja se. ICES napominje da od 2010. nije bilo usmjerenog Unijina ribolova zvjezdooka u sjeveroistočnom Atlantiku.
 (17)Kako bi se izbjegao prekid ribolovnih aktivnosti i ribarima iz Unije osigurao izvor zarade, ova Uredba trebala bi se primjenjivati od 1. siječnja 2019. Kako bi se državama članicama ostavilo dovoljno vremena za pravovremenu primjenu ove Uredbe, ona bi trebala stupiti na snagu odmah nakon objave,
 DONIJELO JE OVU UREDBU:
 Članak 1.
 Predmet
 Ovom se Uredbom utvrđuju godišnje ribolovne mogućnosti za 2019. i 2020. koje su na raspolaganju ribarskim plovilima Unije za stokove određenih dubokomorskih vrsta u vodama Unije i u određenim vodama koje nisu vode Unije u kojima su potrebna ograničenja ulova.
 Članak 2.
 Definicije
 1.
 Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se definicije iz članka 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013. Osim toga, primjenjuju se sljedeće definicije:
 (a)„ukupni dopušteni ulov” (TAC) znači:
 i. u vrstama ribolova koje podliježu izuzeću od obveze iskrcavanja iz članka 15. stavaka od 4. do 7. Uredbe (EU) br. 1380/2013, količina ribe koja se smije iskrcati iz svakog pojedinog stoka svake godine;
 ii. u svim drugim vrstama ribolova, količina ribe koja se smije uloviti iz svakog pojedinog stoka svake godine;
 (b)„kvota” znači udio TAC-a koji je dodijeljen Uniji ili državi članici;
 (c)„međunarodne vode” znači vode koje nisu pod suverenitetom ili jurisdikcijom nijedne države;
 (d)„analitičke procjene” znači kvantitativne evaluacije kretanja za određeni stok na temelju podataka o biologiji i iskorištavanju stoka, za koje se u znanstvenoj analizi navodi da su dovoljne kvalitete da mogu poslužiti kao znanstveni savjet o mogućnostima za buduće ulove.
 2.
 Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije zona:
 (a)zone ICES-a (Međunarodno vijeće za istraživanje mora) jesu geografska područja navedena u Prilogu III. Uredbi (EZ) br. 218/2009 Europskog parlamenta i Vijeća
 9
 ;
 (b)zone CECAF-a (Odbor za ribarstvo za istočni središnji Atlantik) jesu geografska područja navedena u Prilogu II. Uredbi (EZ) br. 216/2009 Europskog parlamenta i Vijeća
 10
 .
 Članak 3.
 TAC-ovi i raspodjele
 TAC-ovi za dubokomorske vrste koje love ribarska plovila Unije u vodama Unije ili u određenim vodama koje nisu vode Unije, raspodjela tih TAC-ova među državama članicama i, prema potrebi, uvjeti koji su s tim funkcionalno povezani utvrđeni su u Prilogu.
 Članak 4.
 TAC-ovi koje utvrđuju države članice
 1.
 TAC za crnog zmijičnjaka na području CECAF-a 34.1.2. utvrđuje Portugal.
 2.
 TAC koji utvrđuje Portugal mora:
 (a)biti usklađen s načelima i pravilima zajedničke ribarstvene politike, a posebno s načelom održivog iskorištavanja stoka; i
 (b)dovesti do:
 i. ako je analitička procjena raspoloživa – iskorištavanja stoka u skladu s najvišim održivim prinosom od 2019. nadalje, sa što većom vjerojatnosti; ili
 ii. ako je analitička procjena neraspoloživa ili nepotpuna – iskorištavanja stoka u skladu s predostrožnim pristupom upravljanju ribarstvom.
 3.
 Do 15. ožujka svake godine primjene ove Uredbe Portugal Komisiji dostavlja sljedeće informacije:
 (a) usvojeni TAC;
 (b) podatke koje je prikupio i ocijenio Portugal, a na kojima se temelji usvojeni TAC;
 (c) pojedinosti o usklađenosti usvojenog TAC-a sa stavkom 2.
 Članak 5.
 Posebne odredbe o raspodjeli ribolovnih mogućnosti
 1.
 Raspodjelom ribolovnih mogućnosti među državama članicama kako je utvrđena u ovoj Uredbi ne dovode se u pitanje:
 (a)razmjene na temelju članka16. stavka 8. Uredbe (EU) br. 1380/2013;
 (b)smanjenja i preraspodjele na temelju članka 37. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1224/2009
 11
 ;
 (c)preraspodjele na temelju članka 12. stavka 7. Uredbe (EU) 2017/2403
 12
 ;
 (d)dodatno iskrcavanje dopušteno na temelju članka 3. Uredbe (EZ) br. 847/96 i članka 15. stavka 9. Uredbe (EU) br. 1380/2013;
 (e)količine zadržane u skladu s člankom 4. Uredbe (EZ) br. 847/96 i člankom 15. stavkom 9. Uredbe (EU) br. 1380/2013;
 (f)smanjenja na temelju članaka 105., 106. i 107. Uredbe (EZ) br. 1224/2009.
 2.
 Za potrebe upravljanja TAC-ovima i kvotama predviđenima Uredbom (EZ) br. 847/96 iz godine u godinu u Prilogu ovoj Uredbi utvrđeno je podliježe li stok zaštitnom ili analitičkom TAC-u.
 3.
 Osim ako je u Prilogu ovoj Uredbi navedeno drukčije, članak 3. Uredbe (EZ) br. 847/96 primjenjuje se na stokove koji podliježu zaštitnim TAC-ovima, a članak 3. stavci 2. i 3. te članak 4. te uredbe primjenjuju se na stokove koji podliježu analitičkim TAC-ovima.
 4.
 Članci 3. i 4. Uredbe (EZ) br. 847/96 ne primjenjuju se ako se država članica koristi fleksibilnošću iz godine u godinu predviđenom u članku 15. stavku 9. Uredbe (EU) br. 1380/2013.
 Članak 6.
 Uvjeti za iskrcaj ulova i usputnih ulova
 1.
 Ulovi koji ne podliježu obvezi iskrcavanja utvrđenoj u članku 15. Uredbe (EU) br. 1380/2013 zadržavaju se na plovilu ili iskrcavaju samo ako:
 (a)su ih ostvarila plovila koja plove pod zastavom države članice koja ima kvotu, a ta kvota nije iscrpljena; ili
 (b)se sastoje od udjela u kvoti Unije koja nije raspodijeljena među državama članicama, a ta kvota Unije nije iscrpljena.
 Članak 7.
 Zabrana
 Ribarskim plovilima Unije zabranjuje se ribolov zvjezdooka (Hoplostethus atlanticus) u vodama Unije i međunarodnim vodama potpodručja ICES-a 1–10, 12 i 14 te zadržavanje na plovilu, prekrcavanje ili iskrcavanje zvjezdooka ulovljenog na tom području.
 Članak 8.
 Prijenos podataka
 Kada na temelju članaka 33. i 34. Uredbe (EZ) br. 1224/2009 Komisiji dostavljaju podatke o iskrcanim ulovljenim količinama stoka, države članice upotrebljavaju oznake stokova iz Priloga ovoj Uredbi.
 Članak 9.
 Stupanje na snagu
 Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
 Primjenjuje se od 1. siječnja 2019.
 Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
 Sastavljeno u Bruxellesu,
 Za Vijeće
 Predsjednik
 (1)
 http://www.ices.dk/community/advisory-process/Pages/Latest-Advice.aspx
 (2)
 Uredba Vijeća (EU) 2016/2285 od 12. prosinca 2016. o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za ribarska plovila Unije za određene dubokomorske riblje stokove za 2017. i 2018. i izmjeni Uredbe Vijeća (EU) 2016/72 (SL L 344, 17.12.2016., str. 32.).
 (3)
 Komunikacija Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o trenutačnom stanju u području zajedničke ribarstvene politike i savjetovanju o ribolovnim mogućnostima za 2019. (COM(2018) 452 final).
 (4)
 https://ec.europa.eu/info/consultations/fishing-opportunities-2019-under-common-fisheries-policy_hr
 (5)
 Uredba Vijeća (EU) 2016/2285 od 12. prosinca 2016. o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za ribarska plovila Unije za određene dubokomorske riblje stokove za 2017. i 2018. i izmjeni Uredbe Vijeća (EU) 2016/72 (SL L 344, 17.12.2016., str. 32.).
 (6)
 Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ (SL L 354, 28.12.2013., str. 22.).
 (7)
 Uredba Vijeća (EZ) br. 847/96 od 6. svibnja 1996. o uvođenju dodatnih uvjeta za upravljanje ukupnim dopuštenim ulovom (TAC) i kvotama iz godine u godinu (SL L 115, 9.5.1996., str. 3.).
 (8)
 Sporazum o primjeni odredaba Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora od 10. prosinca 1982. u pogledu očuvanja i upravljanja pograničnim ribljim naseljima i stokovima vrlo migratornih vrsta (SL L 189, 3.7.1998., str. 16.).
 (9)
 Uredba (EZ) br. 218/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o podnošenju statističkih podataka o nominalnom ulovu država članica koje obavljaju ribolov u sjeveroistočnom Atlantiku (SL L 87, 31.3.2009., str. 70.).
 (10)
 Uredba (EZ) br. 216/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2009. o podnošenju statističkih podataka o nominalnom ulovu država članica koje obavljaju ribolov u određenim područjima osim na području sjevernog Atlantika (SL L 87, 31.3.2009., str. 1.).
 (11)
 Uredba Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20. studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike, o izmjeni uredbi (EZ) br. 847/96, (EZ) br. 2371/2002, (EZ) br. 811/2004, (EZ) br. 768/2005, (EZ) br. 2115/2005, (EZ) br. 2166/2005, (EZ) br. 388/2006, (EZ) br. 509/2007, (EZ) br. 676/2007, (EZ) br. 1098/2007, (EZ) br. 1300/2008, (EZ) br. 1342/2008 i o stavljanju izvan snage uredbi (EEZ) br. 2847/93, (EZ) br. 1627/94 i (EZ) br. 1966/2006 (SL L 343, 22.12.2009., str. 1.).
 (12)
 Uredba (EU) 2017/2403 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017. o održivom upravljanju vanjskim ribarskim flotama i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1006/2008 (SL L 347, 28.12.2017., str. 81.).
 ---documentbreak---
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 9.10.2018.
 COM(2018) 676 final
 PRILOG
 Prijedlogu uredbe Vijeća
 o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za ribarska plovila Unije za određene dubokomorske riblje stokove za 2019. i 2020.
 PRILOG
 Osim ako je navedeno drukčije, upućivanja na ribolovne zone jesu upućivanja na zone ICES-a.
 DIO 1.
 Definicija vrsta i skupina vrsta
 1.
 Na popisu u dijelu 2. ovog Priloga riblji stokovi navedeni su abecednim redoslijedom latinskih imena vrsta, osim dubokomorskih morskih pasa, koji su navedeni na početku popisa. Za potrebe ove Uredbe primjenjuje se sljedeća usporedna tablica uobičajenih i latinskih naziva:
 Uobičajeni naziv
 Troslovna oznaka
 Znanstveni naziv
 Crni zmijičnjak
 BSF
 Aphanopus carbo
 Alfonsini
 ALF
 Beryx spp.
 Tuponosi grenadir
 RNG
 Coryphaenoides rupestris
 Grenadir
 RHG
 Macrourus berglax
 Rumenac okan
 SBR
 Pagellus bogaraveo
 2.
 Za potrebe ove Uredbe „dubokomorski morski psi” znači sljedeće vrste:
 Uobičajeni naziv
 Troslovna oznaka
 Znanstveni naziv
 Morska mačka vrste Apristurus
 API
 Apristurus spp.
 Morski pas vrste Chlamydoselachus anguineus
 HXC
 Chlamydoselachus anguineus
 Kostelj dubljinac
 CWO
 Centrophorus spp.
 Portugalski morski pas
 CYO
 Centroscymnus coelolepis
 Dugonosi baršunasti kostelj
 CYP
 Centroscymnus crepidater
 Crni morski pas
 CFB
 Centroscyllium fabricii
 Kljunasti morski pas
 DCA
 Deania calcea
 Drkovina
 SCK
 Dalatias licha
 Veliki kostelj crnac
 ETR
 Etmopterus princeps
 Kostelj crnac
 ETX
 Etmopterus spinax
 Morska mačka vrste Galeus murinus
 GAM
 Galeus murinus
 Pas glavonja
 SBL
 Hexanchus griseus
 Morski pas vrste Oxynotus paradoxus
 OXN
 Oxynotus paradoxus
 Morski pas vrste Scymnodon ringens
 SYR
 Scymnodon ringens
 Grenlandski morski pas
 GSK
 Somniosus microcephalus
 DIO 2.
 Godišnje ribolovne mogućnosti (u tonama žive mase)
 Vrsta:
 dubokomorski morski psi
 Zona:
 vode Unije i međunarodne vode u zonama 5, 6, 7, 8 i 9
 (DWS/56789-)
 Godina
 2019.
 2020.
 Zaštitni TAC
 Unija
 pm
 pm
 Ne primjenjuje se članak 3. Uredbe (EZ) br. 847/96.
 TAC
 pm
 pm
 Vrsta:
 dubokomorski morski psi
 Zona:
 vode Unije i međunarodne vode u zoni 10
 (DWS/10-)
 Godina
 2019.
 2020.
 Zaštitni TAC
 Portugal
 pm
 pm
 Ne primjenjuje se članak 3. Uredbe (EZ) br. 847/96.
 Unija
 pm
 pm
 TAC
 pm
 pm
 Vrsta:
 dubokomorski morski psi, Deania hystricosa i Deania profundorum
 Zona:
 međunarodne vode u zoni 12
 (DWS/12INT-)
 Godina
 2019.
 2020.
 Zaštitni TAC
 Irska
 pm
 pm
 Ne primjenjuje se članak 3. Uredbe (EZ) br. 847/96.
 Španjolska
 pm
 pm
 Francuska
 pm
 pm
 Ujedinjena Kraljevina
 pm
 pm
 Unija
 pm
 pm
 TAC
 pm
 pm
 Vrsta:
 dubokomorski morski psi
 Zona:
 vode Unije na područjima CECAF-a 34.1.1., 34.1.2. i 34.2.
 (DWS/F3412C)
 Godina
 2019.
 2020.
 Zaštitni TAC
 Unija
 pm
 pm
 Ne primjenjuje se članak 3. Uredbe (EZ) br. 847/96.
 TAC
 pm
 pm
 Vrsta:
 crni zmijičnjak
 Zona:
 vode Unije i međunarodne vode u zonama 5, 6, 7 i 12
 Aphanopus carbo
 (BSF/56712-)
 Godina
 2019.
 2020.
 Zaštitni TAC
 Njemačka
 27
 27
 Estonija
 13
 13
 Irska
 68
 68
 Španjolska
 136
 136
 Francuska
 1 912
 1 912
 Latvija
 89
 89
 Litva
 1
 1
 Poljska
 1
 1
 Ujedinjena Kraljevina
 136
 136
 Ostalo
 7
 (1)
 7
 (1)
 Unija
 2 390
 2 390
 TAC
 2 390
 2 390
 (1)
 Isključivo za usputne ulove. U okviru te kvote nije dopušten usmjereni ribolov.
 Vrsta:
 crni zmijičnjak
 Zona:
 vode Unije i međunarodne vode u zonama 8, 9 i 10
 Aphanopus carbo
 (BSF/8910-)
 Godina
 2019.
 2020.
 Zaštitni TAC
 Španjolska
 9
 9
 Francuska
 22
 22
 Portugal
 2 801
 2 801
 Unija
 2 832
 2 832
 TAC
 2 832
 2 832
 Vrsta:
 crni zmijičnjak
 Zona:
 vode Unije i međunarodne vode na području CECAF-a 34.1.2.
 Aphanopus carbo
 (BSF/C3412-)
 Godina
 2019.
 2020.
 Zaštitni TAC
 Primjenjuje se članak 4. ove Uredbe.
 Portugal
 treba utvrditi
 treba utvrditi
 Unija
 treba utvrditi
 (1)
 treba utvrditi
 (1)
 TAC
 treba utvrditi
 (1)
 treba utvrditi
 (1)
 (1)
 Utvrđuje se na jednaku količinu kao kvota Portugala.
 Vrsta:
 alfonsini (ribe roda Beryx)
 Zona:
 vode Unije i međunarodne vode u zonama 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12 i 14
 Beryx spp.
 (ALF/3X14-)
 Godina
 2019.
 2020.
 Zaštitni TAC
 Irska
 7(1)
 7(1)
 Španjolska
 51(1)
 51(1)
 Francuska
 14(1)
 14(1)
 Portugal
 145(1)
 145(1)
 Ujedinjena Kraljevina
 7(1)
 7(1)
 Unija
 224(1)
 224(1)
 TAC
 224(1)
 224(1)
 (1)
 Isključivo za usputne ulove. U okviru te kvote nije dopušten usmjereni ribolov.
 Vrsta:
 tuponosi grenadir
 Zona:
 vode Unije i međunarodne vode u zoni 3
 Coryphaenoides rupestris
 (RNG/03-)
 Godina
 2019.
 2020.
 Zaštitni TAC
 Danska
 48
 (1)(2)
 48
 (1)(2)
 Njemačka
 0
 (1)(2)
 0
 (1)(2)
 Švedska
 2
 (1)(2)
 2
 (1)(2)
 Unija
 50
 (1)(2)
 50
 (1)(2)
 TAC
 50
 (1)(2)
 50
 (1)(2)
 (1)
 Isključivo za usputne ulove. U okviru te kvote nije dopušten usmjereni ribolov.
 (2)
 Nije dopušten usmjereni ribolov grenadira. Od te kvote moraju se oduzeti usputni ulovi grenadira (RHG/03-). Ne smiju premašivati 1 % kvote.
 Vrsta:
 tuponosi grenadir
 Zona:
 vode Unije i međunarodne vode u zonama 5b, 6 i 7
 Coryphaenoides rupestris
 (RNG/5B67-)
 Godina
 2019.
 2020.
 Zaštitni TAC
 Njemačka
 5
 (1)(2)
 5
 (1)(2)
 Estonija
 36
 (1)(2)
 36
 (1)(2)
 Irska
 160
 (1)(2)
 160
 (1)(2)
 Španjolska
 40
 (1)(2)
 40
 (1)(2)
 Francuska
 2 028
 (1)(2)
 2 028
 (1)(2)
 Litva
 46
 (1)(2)
 46
 (1)(2)
 Poljska
 23
 (1)(2)
 23
 (1)(2)
 Ujedinjena Kraljevina
 119
 (1)(2)
 119
 (1)(2)
 Ostalo
 5
 (1)(2)(3)
 5
 (1)(2)(3)
 Unija
 2 462
 (1)(2)
 2 462
 (1)(2)
 TAC
 2 462
 (1)(2)
 2 462
 (1)(2)
 (1)
 Najviše 10 % svake kvote smije se izloviti u vodama Unije i međunarodnim vodama u zonama 8, 9, 10, 12 i 14 (RNG/*8X14- za tuponosoga grenadira, RHG/*8X14- za usputne ulove grenadira).
 (2)
 Nije dopušten usmjereni ribolov grenadira. Od te kvote mora se oduzeti usputni ulov grenadira (RHG/5B67-). Ne smiju premašivati 1 % kvote.
 (3)
 Isključivo za usputne ulove. Nije dopušten usmjereni ribolov.
 Vrsta:
 tuponosi grenadir
 Zona:
 vode Unije i međunarodne vode u zonama 8, 9, 10, 12 i 14
 Coryphaenoides rupestris
 (RNG/8X14-)
 Godina
 2019.
 2020.
 Zaštitni TAC
 Njemačka
 15
 (1)(2)
 15
 (1)(2)
 Irska
 3
 (1)(2)
 3
 (1)(2)
 Španjolska
 1 638
 (1)(2)
 1 638
 (1)(2)
 Francuska
 76
 (1)(2)
 76
 (1)(2)
 Latvija
 26
 (1)(2)
 26
 (1)(2)
 Litva
 3
 (1)(2)
 3
 (1)(2)
 Poljska
 513
 (1)(2)
 513
 (1)(2)
 Ujedinjena Kraljevina
 7
 (1)(2)
 7
 (1)(2)
 Unija
 2 281
 (1)(2)
 2 281
 (1)(2)
 TAC
 2 281
 (1)(2)
 2 281
 (1)(2)
 (1)
 Najviše 10 % svake kvote smije se izloviti u vodama Unije i međunarodnim vodama u zonama 5b, 6, 7 (RNG/*5B67- za tuponosoga grenadira, RHG/*5B67- za usputne ulove grenadira).
 (2)
 Nije dopušten usmjereni ribolov grenadira. Od te kvote mora se oduzeti usputni ulov grenadira (RHG/8X14-). Ne smiju premašivati 1 % kvote.
 Vrsta:
 rumenac okan
 Zona:
 vode Unije i međunarodne vode u zonama 6, 7 i 8
 Pagellus bogaraveo
 (SBR/678-)
 Godina
 2019.
 2020.
 Zaštitni TAC
 Irska
 3
 (1)
 2
 (1)
 Španjolska
 84
 (1)
 68
 (1)
 Francuska
 4
 (1)
 3
 (1)
 Ujedinjena Kraljevina
 10
 (1)
 8
 (1)
 Ostalo
 3
 (1)
 2
 (1)
 Unija
 104
 (1)
 83
 (1)
 TAC
 104
 (1)
 83
 (1)
 (1)
 Isključivo za usputne ulove. U okviru te kvote nije dopušten usmjereni ribolov.
 Vrsta:
 rumenac okan
 Zona:
 vode Unije i međunarodne vode u zoni 9(1)
 Pagellus bogaraveo
 (SBR/9-)
 Godina
 2019.
 2020.
 Zaštitni TAC
 Španjolska
 117
 117
 Portugal
 32
 32
 Unija
 149
 149
 TAC
 149
 149
 (1)
 Ulovi na području GFCM-a 37.1.1. svejedno se prijavljuju (SBR/F3711). Ulovi na području CECAF-a 34.1.11. svejedno se prijavljuju (SBR/F34111).
 Vrsta:
 rumenac okan
 Zona:
 vode Unije i međunarodne vode u zoni 10
 Pagellus bogaraveo
 (SBR/10-)
 Godina
 2019.
 2020.
 Zaštitni TAC
 Španjolska
 5
 5
 Portugal
 566
 566
 Ujedinjena Kraljevina
 5
 5
 Unija
 576
 576
 TAC
 576
 576


jurisdiction: EU

text:
 20.9.2016
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 L 254/5
 РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2016/1676 НА КОМИСИЯТА
 от 7 септември 2016 година
 за вписване на наименование в регистъра на защитените наименования за произход и защитените географски указания [Saucisson sec d'Auvergne/Saucisse sèche d'Auvergne (ЗГУ)]
 ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
 като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
 като взе предвид Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 21 ноември 2012 г. относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни (1), и по-специално член 52, параграф 2 от него,
 като има предвид, че:
 (1)
 В съответствие с член 50, параграф 2, буква а) от Регламент (ЕС) No 1151/2012 заявлението за регистрация на наименованието „Saucisson sec d'Auvergne“/„Saucisse sèche d'Auvergne“, подадено от Франция, бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз
 (2).
 (2)
 Тъй като Комисията не е получила никакви възражения по член 51 от Регламент (ЕС) No 1151/2012, наименованието „Saucisson sec d'Auvergne“/„Saucisse sèche d'Auvergne“ следва да се регистрира,
 ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
 Член 1
 Регистрира се наименованието „Saucisson sec d'Auvergne“/„Saucisse sèche d'Auvergne“ (ЗГУ).
 Наименованието по първа алинея се използва за идентифициране на продукт от клас 1.2. Месни продукти (варени, осолени, пушени и др.) от приложение XI към Регламент за изпълнение (ЕС) No 668/2014 на Комисията (3).
 Член 2
 Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
 Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
 Съставено в Брюксел на 7 септември 2016 година.
 За Комисията,
 от името на председателя,
 Phil HOGAN
 Член на Комисията
 (1) ОВ L 343, 14.12.2012 г., стр. 1.
 (2) ОВ C 160, 4.5.2016 г., стр. 14.
 (3) Регламент за изпълнение (ЕС) No 668/2014 на Комисията от 13 юни 2014 г. за определяне на правила за прилагането на Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни (ОВ L 179, 19.6.2014 г., стр. 36).


type: other

text:
ECLI:SI:USRS:2017:U.I.177.17
 Odlok o prvih spremembah in dopolnitvah Odloka o občinskem prostorskem načrtu Občine Ivančna Gorica (Uradni list RS, št. 81/16 in 25/17 – popr.), 1. in 7. al. 2. odst. 1. čl., 2., 3., 6. in 17. čl. ter 1., 2., 3., 8. in 11. odst. 20. čl.
 Odlok o občinskem prostorskem načrtu Občine Ivančna Gorica (Uradni list RS, št. 36/17 – uradno prečiščeno besedilo) 2. odst. 11. čl. ter 1., 6. in 8. odst. 42. čl.
 Predlog, naj se v odločbi ali sklepu ne navedejo osebni podatki pobudnikov, se zavrne.
 Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti prve in sedme alineje drugega odstavka 1. člena, 2., 3., 6. in 17. člena ter prvega, drugega, tretjega, osmega in enajstega odstavka 20. člena Odloka o prvih spremembah in dopolnitvah Odloka o občinskem prostorskem načrtu Občine Ivančna Gorica (Uradni list RS, št. 81/16 in 25/17 – popr.), drugega odstavka 11. člena ter prvega, šestega in osmega odstavka 42. člena Odloka o občinskem prostorskem načrtu Občine Ivančna Gorica (Uradni list RS, št. 36/17 – uradno prečiščeno besedilo) ter njunih prilog, kolikor se nanašajo na umestitev gospodarske cone ter uskladitev z dejansko rabo na severnem delu naselja Škrjanče, se zavrže.
 Člen 25.3, 38.a, Zakon o Ustavnem sodišču [ZUstS]
 U-I-177-17.pdf
 U-I-177/17-4
 Ustavno sodišče je v postopku za preizkus pobude Mojce Koren in Bojana Korena, oba Ivančna Gorica, na seji 15. decembra 2017
 1. Predlog, naj se v odločbi ali sklepu ne navedejo osebni podatki pobudnikov, se zavrne.
 2. Pobuda za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti prve in sedme alineje drugega odstavka 1. člena, 2., 3., 6. in 17. člena ter prvega, drugega, tretjega, osmega in enajstega odstavka 20. člena Odloka o prvih spremembah in dopolnitvah Odloka o občinskem prostorskem načrtu Občine Ivančna Gorica (Uradni list RS, št. 81/16 in 25/17 – popr.), drugega odstavka 11. člena ter prvega, šestega in osmega odstavka 42. člena Odloka o občinskem prostorskem načrtu Občine Ivančna Gorica (Uradni list RS, št. 36/17 – uradno prečiščeno besedilo) ter njunih prilog, kolikor se nanašajo na umestitev gospodarske cone ter uskladitev z dejansko rabo na severnem delu naselja Škrjanče, se zavrže.
 1. Pobudnika izpodbijata v izreku tega sklepa navedena Odlok o prvih spremembah in dopolnitvah Odloka o občinskem prostorskem načrtu Občine Ivančna Gorica (v nadaljevanju Odlok o spremembah OPN) in Odlok o občinskem prostorskem načrtu Občine Ivančna Gorica (v nadaljevanju Odlok o OPN), kolikor se nanašata na umestitev gospodarske cone ter uskladitev z dejansko rabo na severnem delu naselja Škrjanče. Zatrjujeta, da sta navedena predpisa v neskladju s 14., 22., 33., 67., 72. in 153. členom Ustave, 171. členom Zakona o splošnem upravnem postopku (Uradni list RS, št. 24/06 – uradno prečiščeno besedilo, 126/07, 65/08, 8/10 in 82/13 – ZUP), 37. členom Stvarnopravnega zakonika (Uradni list RS, št. 87/02 in 91/13 – SPZ), 11. točko prvega odstavka 2. člena, ter 2., 6., 7., 8., 20., 43., 47., 50. členom in drugim odstavkom 57. člena Zakona o prostorskem načrtovanju (Uradni list RS, št. 33/07, 108/09, 57/12 in 109/12 – v nadaljevanju ZPNačrt), 10. členom Zakona o urejanju prostora (Uradni list RS, št. 110/02 in 8/03 – popr. – ZUreP-1), 21. členom Zakona o lokalni samoupravi (Uradni list RS, št. 94/07 – uradno prečiščeno besedilo, 76/08, 79/09 in 51/10 – ZLS) in 164. členom Uredbe o upravnem poslovanju (Uradni list RS, št. 20/05, 106/05, 30/06, 86/06, 32/07, 63/07, 31/08, 35/09, 101/10 in 81/13). Ustavnemu sodišču predlagata, naj skladno s 30. členom Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo in 109/12 – v nadaljevanju ZUstS) oceni tudi ustavnost in zakonitost drugih določb odlokov ali drugega predpisa, če so v zvezi z izpodbijanimi določbami odlokov ali če je to nujno za rešitev zadeve.
 2. Pobudnika pojasnjujeta, da je Ustavno sodišče o njuni pobudi že odločilo in jo s sklepom št. U-I-228/16 z dne 16. 2. 2017 zavrglo, vendar se z odločitvijo ne strinjata. Menita, da zavrženje pobude pomeni odvzem pravnega varstva in varstva zakonitosti prostorskega akta. Zahtevo Ustavnega sodišča, da bosta sledila vsem upravnim postopkom, ki jih bodo na podlagi prostorskega akta sprožali investitorji, ocenjujeta za nerazumno, utemeljevanje pravnega interesa za vstop v posamezen postopek pa naj bi jima predstavljalo nesorazmeren napor. Pobudnika trdita, da sprememba prostorskega akta v konkretnem primeru učinkuje že z uveljavitvijo. Neposredni učinki naj bi se kazali v tem, da za nekatere posege (na primer za gradnjo enostavnih objektov) ni predvideno gradbeno dovoljenje, kar pobudnika utemeljujeta s tem, da je bila investitorjeva zahteva za izdajo gradbenega dovoljenja za pripravljalna dela sečnje gozda in izravnavo z ureditvijo platojev zavržena. Ker je investitor začel z deli takoj po uveljavitvi spremembe prostorskega akta, sta pobudnika prepričana, da je vpliv akta neposreden in takojšen. S spremembo prostorskega akta naj bi jima bila odvzeta pravica do preselitve obstoječe dejavnosti na drugo lokacijo, kot je to omogočal prvotni prostorski akt, na neposredni učinek izpodbijanih sprememb prostorskega akta pa naj bi kazale tudi okoliščine, da je Občina Ivančna Gorica ukinila status grajenega javnega dobra na nekaterih izmed spornih nepremičnin in slednje prodala investitorju gospodarske cone, da pristojni inšpektorati investitorjevih območij ne obravnavajo kot gozdno območje in investitorju za protipravne posege v prostor odrejajo sankcije in ukrepe z upoštevanjem določene namenske rabe zemljišč ter da zaradi spremembe namenske rabe za to območje ne veljajo več določbe Zakona o gozdovih (Uradni list RS, št. 30/93, 67/02, 115/06, 110/07, 106/10, 63/13, 17/14, 24/15 in 77/16 – ZG), ki je določal pravila gospodarjenja z gozdovi in omogočal prost dostop na ta zemljišča in nabiranje plodov, rastlin, gob in prosto živečih živali. Povečan hrup, onesnažen zrak in močni tresljaji naj bi bistveno poslabšali življenjske pogoje v njunem okolju ter vplivali tudi na njuno zdravje, vrednost njune nepremičnine pa naj bi se zaradi spremenjene namenske rabe sosednjih zemljišč bistveno zmanjšala. Pobudnika Ustavnemu sodišču predlagata tudi, naj v odločbi ali sklepu ne navede njunih osebnih podatkov. Ne strinjata se s trajno in nepotrebno objavo osebnih podatkov, ki omogočajo njuno identifikacijo, na svetovnem spletu, saj menita, da to pomeni nesorazmeren poseg v njuni pravici do informacijske zasebnosti iz 38. člena Ustave in do varstva pravic zasebnosti in osebnostnih pravic iz 35. člena Ustave.
 3. Po drugem odstavku 38.a člena ZUstS lahko Ustavno sodišče zaradi varstva zasebnosti odloči, da se v odločbi ali sklepu ne navedejo osebni podatki udeleženca v postopku ali osebni podatki drugega posameznika. Postopek pred Ustavnim sodiščem je javen, zato zgolj prepoznavnost pobudnika ne zadostuje za utemeljitev prikritja identitete. Ker pobudnika nista utemeljila drugih razlogov, ki bi terjali prikritje njune identitete, je Ustavno sodišče njun predlog zavrnilo (1. točka izreka).
 5. Občinski prostorski načrt (v nadaljevanju OPN) je podlaga za pripravo projekta za pridobitev gradbenega dovoljenja po predpisih o graditvi objektov (četrti odstavek 39. člena ZPNačrt). Izpodbijana 11. in 42. člen Odloka o OPN, kot sta bila spremenjena z Odlokom o spremembah OPN, opredeljujeta prednostna območja za razvoj poselitve in dejavnosti ter koncept razvoja naselja Ivančna Gorica. Izpodbijane določbe Odloka o spremembah OPN pa opredeljujejo predmet, vsebino in obliko ter obvezne priloge sprememb in dopolnitev OPN (1., 2. in 3. člen) in spremembe grafičnih prikazov strateškega in izvedbenega dela OPN (6. in 20. člen) ter določajo posebne prostorske izvedbene pogoje za posamezne enote urejanja prostora (v nadaljevanju EUP) na območjih urbanističnega načrta in drugih naselij, med drugim tudi za novo EUP IVG-31 – Gospodarsko cono Škrjanče (17. člen). Kot je Ustavno sodišče pojasnilo že v sklepu št. U-I-228/16, gradnja objektov načrtovane gospodarske cone neposredno na podlagi OPN ni mogoča, saj mora pristojni upravni organ na podlagi prostorskega akta v postopku izdaje gradbenega dovoljenja odločiti o dovoljenosti gradnje in predpisati konkretne pogoje, ki jih je treba pri gradnji upoštevati. S posplošenim sklicevanjem na zakonsko možnost gradnje enostavnih objektov, za katero ni potrebna pridobitev gradbenega dovoljenja,[1] pa pobudnika, ki nasprotujeta celotni umestitvi gospodarske cone v neposredno bližino njunih nepremičnin, nista izkazala, da bi v obravnavani zadevi šlo za tak primer.
 6. Ker izpodbijane določbe odlokov ne učinkujejo neposredno, pobudnika iz istih razlogov, kot jih je Ustavno sodišče navedlo že v sklepu št. U-I-228/16, ne izkazujeta pravnega interesa za začetek postopka za oceno njihove ustavnosti in zakonitosti. Pobudnikoma s tem pravno varstvo ni odvzeto, saj bosta lahko v postopku izdaje gradbenega dovoljenja, če bosta izkazala svoj pravni interes, sodelovala kot stranska udeleženca[2] in svoje ugovore v zvezi s protiustavnostjo oziroma nezakonitostjo spornih določb naslovila že na sodišča. Ta so pri odločanju vezana na Ustavo in zakon (125. člen Ustave), v primerih, kot je obravnavani, v katerem je izpodbijan podzakonski predpis, pa imajo tudi pooblastilo, da pri odločanju o pravicah in obveznostih sama izločijo nezakonite oziroma protiustavne podzakonske predpise. Dostop do Ustavnega sodišča je zato odložen na čas po izčrpanju pravnih sredstev pred pristojnimi sodišči, če pobudnika ne bosta svojih pravic uspešno zavarovala že v teh postopkih. Glede na navedeno bosta lahko pobudnika pravni interes za začetek postopka za oceno ustavnosti in zakonitosti izpodbijanih določb odlokov izkazovala šele po izčrpanju vseh pravnih sredstev v postopkih pred pristojnimi sodišči hkrati z vložitvijo ustavne pritožbe.[3] Zato je Ustavno sodišče njuno pobudo zavrglo (2. točka izreka).
 7. Ustavno sodišče je sprejelo ta sklep na podlagi tretjega odstavka 25. člena in 38.a člena ZUstS ter prve alineje tretjega odstavka 46. člena Poslovnika Ustavnega sodišča (Uradni list RS, št. 86/07, 54/10 in 56/11) v sestavi: predsednica dr. Jadranka Sovdat ter sodnice in sodniki dr. Matej Accetto, dr. Dunja Jadek Pensa, DDr. Klemen Jaklič, dr. Rajko Knez, dr. Etelka Korpič – Horvat, dr. Špelca Mežnar, dr. Marijan Pavčnik in Marko Šorli. Sklep je sprejelo soglasno.
 [1] Člen 3a Zakona o graditvi objektov (Uradni list RS, št. 102/04 – uradno prečiščeno besedilo, 14/05 – popr., 126/07, 108/09, 57/12, 110/13 in 19/15 – ZGO-1).
 [2] Odločba Ustavnega sodišča št. U-I-165/09 z dne 3. 3. 2011 (Uradni list RS, št. 20/11).
 [3] Tako tudi sklep Ustavnega sodišča št. U-I-330/05, U-I-331/05, U-I-337/05 z dne 18. 10. 2007 (Uradni list RS, št. 101/07, in OdlUS XVI, 79), 6. točka obrazložitve.


text:
 15.7.2015
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 187/4
 VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2015/1151
 z 2. júla 2015,
 ktorým sa do Registra chránených označení pôvodu a chránených zemepisných označení zapisuje názov [De Meerlander (CHZO)]
 EURÓPSKA KOMISIA,
 so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
 so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 z 21. novembra 2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny (1), a najmä na jeho článok 52 ods. 2,
 keďže:
 (1)
 Žiadosť Belgicka o zápis názvu „De Meerlander“ do registra bola v súlade s článkom 50 ods. 2 písm. a) nariadenia (EÚ) č. 1151/2012 uverejnená v Úradnom vestníku Európskej únie
 (2).
 (2)
 Vzhľadom na to, že Komisii nebola oznámená žiadna námietka v zmysle článku 51 nariadenia (EÚ) č. 1151/2012, názov „De Meerlande“ sa musí zapísať do registra,
 PRIJALA TOTO NARIADENIE:
 Článok 1
 Názov „De Meerlander“ (CHZO) sa zapisuje do registra.
 Názov uvedený v prvom pododseku sa vzťahuje na výrobok triedy 1.6. Ovocie, zelenina a obilniny v pôvodnom stave alebo spracované podľa prílohy XI k vykonávaciemu nariadeniu Komisie (EÚ) č. 668/2014 (3).
 Článok 2
 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
 Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
 V Bruseli 2. júla 2015
 Za Komisiu
 v mene predsedu
 Phil HOGAN
 člen Komisie
 (1) Ú. v. EÚ L 343, 14.12.2012, s. 1.
 (2) Ú. v. EÚ C 70, 27.2.2015, s. 16.
 (3) Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 668/2014 z 13. júna 2014, ktorým sa stanovujú pravidlá uplatňovania nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1151/2012 o systémoch kvality pre poľnohospodárske výrobky a potraviny (Ú. v. EÚ L 179, 19.6.2014, s. 36).


type: wikipedia

text:
Crooks & Straights su hrvatski country sastav iz Rijeke. Čini ga šest članova i to su Robert Bradičić (električna gitara i vokal), Ana Horvat (vokal), Damir Matković (klavir i vokal), Joško Serdarević (bubnjevi), Mladen Srića (bas i vokal) i Nataša Veljak (violina). Glazbeni pravac što ga sviraju se najbolje može opisati kao kombinacija novotradicionalnog honky-tonka i western swinga. Zvuk im u dobroj mjeri definiraju kratke, ali česte solo dionice gotovo svih instrumenata što je zahvaljujući zavidnim sviračkim sposobnostima većine glazbenika na neki način i zaštitni znak grupe.
 Povijest sastava
 Sastav je utemeljen u listopadu 1999. godine. Utemeljili su ga zajednički Damir Matković i Mladen Srića. Damir Matković je svoje početke na lokalnoj glazbenoj sceni imao u instrumentalnoj jazz-rock grupi „Anonymus“ da bi 1986. godine otišao u Njemačku gdje je godinama kao profesionalni glazbenik u raznim grupama svirao po njemačkim klubovima. U posljednjim mjesecima svog boravka u Njemačkoj je prvi put zasvirao i u country sastavu. Bila je to grupa “Rodeo“ iz Apolde.
 Mladen Srića je na riječkoj sceni bio najpoznatiji kao basist u pop grupama „Grafiti“ i „VAMP“. Grupa „VAMP“ je čak bila pred potpisivanjem diskografskog ugovora s izdavačkom kućom „Orfej“ iz Zagreba, ali joj je početak Domovinskog rata u Hrvatskoj najprije poremetio, a potom i potpuno prekinuo djelovanje.
 „Crooks & Straights“ su uvijek bili šesteročlana grupa. Prva postava je oformljena na taj način da je Damir Matković pozvao da im se pridruže Aleksandra Grmaša na akustičnoj gitari i Joška Serdarevića na bubnjevima, a Mladen Srića je angažirao Sinišu Katalinića na električnoj gitari te Goranu Čehić na violini. Među njima je svakako najpoznatije ime bio Joško Serdarević, član poznatih pop grupa još iz vremena bivše Jugoslavije. U drugoj polovici 70-ih je svirao u grupi „Vrijeme i zemlja“, a u prvoj polovici 80-ih je bio član „Xenie“, jednog od najpopularnijih pop kvarteta iz tog vremena. U trenutku kad su ga pozvali u „Crooks & Straights“, upravo se bio vratio u Hrvatsku nakon deset godina profesionalnog muziciranja u Švicarskoj.
 Siniša Katalinić je bio gitarist riječkog rock-sastava „The Stuff“ koji je, premda diskografski aktivan, ipak bio i ostao lokalna grupa. Gorana Čehić je nekoliko godina bila članica tek nešto poznatijeg rockabilly-country sastava „Mississippi Queen“ iz Zagreba. U trenutku kad je dobila poziv pridružiti se „Crooks & Straights“, studirala je violinu na glazbenoj akademiji „Ino Mirković“ u Lovranu.
 Prva faza
 Već nakon nekoliko mjeseci rada, prije nego što su po prvi put uopće i uspjeli izaći na pozornicu, grupu je napustio Siniša Katalinić, nezadovoljan time što po njegovom mišljenju pripreme za prvi nastup traju predugo. Međutim, mjesto gitarista u grupi je istog trenutka popunjeno. Umjesto Katalinića, Mladen Srića je pozvao Roberta Bradičića s kojim je krajem 80-ih zajedno svirao u grupi „VAMP“, a koji se upravo vratio iz Španjolske gdje je nekoliko godina bio proveo nastupajući kao profesionalni glazbenik.
 Tako je postava Bradičić, Čehić, Grmaš, Matković, Serdarević i Srića bila ta u kojoj su „Crooks & Straights“ imali svoj premijerni nastup u klubu „River Pub“ u Rijeci, polovicom siječnja 2001. godine.
 U početku su „Crooks & Straights“ gradili repertoar tako da su najvećim dijelom skidali pjesme američkih izvođača i tek povremeno obradili poneki standard na svoj vlastiti način. No, unatoč tome su počeli nastupati ne samo u Hrvatskoj, već i u inozemstvu i to za početak u Italiji i Sloveniji.
 Druga faza i diskografski počeci
 Nakon određenog broja nastupa u Hrvatskoj i inozemstvu, grupa je debitirala s prvom snimkom na međunarodnoj sceni, na CD-u “International Country Music Sampler”, u listopadu 2002. godine, u izdanju neovisne diskografske kuće Comstock Records iz Fountain Hillsa, Arizona, SAD. U pitanju je bila vlastita obrada standarda Melvina Endsleya „Singing the Blues“. Time je postala prvi izvođač iz Hrvatske čiji materijal izdaje, promovira i distribuira jedna američka diskografska kuća. Zahvaljujući tom izdanju, po prvi put su i slušatelji mnogih europskih radio postaja, prvenstveno u emisijama posvećenim country glazbi, bili u prilici čuti kako se country, jedan prvenstveno američki tip glazbe, svira na Mediteranu.
 Pojavljivanje na jednoj međunarodnoj kompilaciji ovog tipa te zanimanje koje je ono izazvalo je članovima grupe jasno dalo do znanja da je došlo vrijeme snimiti i prvi samostalni album. Tako su tijekom 2002. i u prvoj polovici 2003. godine odabrali i snimili materijal koji se trebao naći na njihovom prvom izdanju. Rad na albumu je neizbježno označio i pomak k autorskim pjesmama pa se među snimljenim materijalom već nalaze i četiri vlastite kompozicije. Ostatak čine obrade američkih standarda, uključujući i već spomenuti „Singing the Blues“ kojim su se i predstavili europskoj publici.
 Međutim, izdavanje prvog albuma je, ne potpuno neočekivano, zapelo jer je Aleksandar Grmaš krajem 2003. godine odlučio napustiti grupu te potpuno prestati baviti se glazbom. Kako je grupa u studenom već imala ugovorenu turneju po Njemačkoj, došlo se do kompromisnog dogovora po kojem je Grmaš pristao odsvirati te njemačke koncerte i onda otići.
 Radu nije išla u prilog ni činjenica da je u međuvremenu Gorana Čehić diplomirala na akademiji, udala se za svog talijanskog dečka te se preselila u Italiju. Na njeno inzistiranje je i dalje ostala članica grupe, dolazeći na sve koncerte i važne probe.
 U to vrijeme su „Crooks & Straights“ pri gotovo svakom pojavljivanju u Hrvatskoj još uvijek bili predmet usporedbe s „Plavom Travom Zaborava“, drugim hrvatskim country sastavom, premda su podžanrovski imali vrlo malo zajedničkog sa svojim tada još daleko poznatijim kolegama iz Zagreba.
 Najveći međunarodni uspjeh i izdavanje prvog albuma
 Početkom 2004. godine su „Crooks & Straights“ odlučili da im je prioritet naći zamjenu za Aleksandra Grmaša i dovesti grupu što prije na razinu uigranosti na koncertnim nastupima kakvu su imali i prije njegova odlaska. Izdavanje albuma je stoga trebalo još neko vrijeme pričekati.
 Zamjena je pronađena u Sandri Mladenić koja u to vrijeme bila jedna od samo dvoje glazbenika u Hrvatskoj koji su svirali pedal steel gitaru. Doduše, dobro se snalazila i na akustičnoj ritam gitari, ali je njenim dolaskom u grupu zvuk postao još tradicionalniji jer se aranžmanski nastojalo što bolje iskoristiti činjenicu da je sad u grupi postojao jedan instrument što ga je dosta rijetko naći izvan country glazbe.
 "Crooks & Straights” su svoj najveći dosadašnji uspjeh postigli na 23. europskom natjecanju country glazbe, “Picnic Country – Europa Contest”, održanom u Mrągowu u Poljskoj od 23. do 25. srpnja 2004. godine. U pitanju je festival koji je imao dugu tradiciju još iz komunističkih vremena, a kad je pala željezna zavjesa, postepeno je prerastao u svojevrsnu Euroviziju country glazbe. „Crooks & Straights“ su po prijavi dobili i službeni poziv da kao predstavnici Hrvatske nastupe u natjecateljskom dijelu programa. Propozicije natjecanja su određivale da zadnje dvije pjesme polusatnog nastupa ulaze u konkurenciju kod ocjenjivačkog žirija. Pri tom se zahtijevalo da jedna pjesma bude vlastita obrada nekog američkog standarda, a druga autorski rad. Izbor za obradu je bio lagan. „Singing the Blues“ je već pokazao da ga europska publika dobro prihvaća pa nije bilo potrebe tražiti dalje. Kao autorska stvar je, pomalo iznenađujuće, odabrana „When I Called You Mine“, kompozicija snimljena dosta vremena nakon što je već bio završen budući prvi album i nije bila u planovima da se eventualno doda već postojećem materijalu.
 Epilog svega je bilo to da su „Crooks & Straights“ u konkurenciji country grupa iz čitave Europe osvojili su prvo mjesto te tako, službeno ili neslužbeno, postali najbolji europski country sastav za sezonu 2004./05. Taj im je uspjeh dodatno otvorio vrata europske country scene i počeli su stizati pozivi iz raznih zemalja za nastupe, uglavnom na velikim country festivalima kakvih u Europi ima priličan broj. Isto tako, i u Hrvatskoj im je ovaj uspjeh omogućio da napokon izađu iz sjene "Plave Trave Zaborava" te u očima prosječnog glazbenog slušatelja počnu stvarati vlastiti identitet.
 A onda je konačno došlo vrijeme izdati i album. Nakon pregovora s tri diskografske kuće, odlučili su se za Dancing Bear Records, diskografsku kuću iz Zagreba, uz preporuku jednog od najboljih europskih finger-picking gitarista, Damira Halilića Hala koji i sam izdaje albume za istu kuću. Album je izašao u lipnju 2005. godine pod naslovom „So Little Left To Say“.
 Izdavanje drugog albuma
 Neposredno prije nastupa u Poljskoj, Gorana Čehić je objavila da je u drugom stanju i trebalo je još jednom tražiti zamjenu. Joško Serdarević je pronašao Natašu Veljak, sedamnaestogodišnju violinisticu iz jedne od najpoznatijih riječkih glazbenih obitelji. Gorana Čehić je i dalje inzistirala na tome da će ostati u grupi pa je Nataša Veljak angažirana samo kao privremena zamjena, dok se Gorana ne vrati.
 U početku je zamišljeni plan funkcionirao. Gorana Čehić se nakon godinu dana vratila i ponovo počela iz Italije dolaziti na nastupe i poneku probu. Uskoro je počelo i snimanje pjesama za novi album i tu je započeti trend pisanja vlastitih pjesama otišao još korak dalje. Sad su autorske kompozicije po prvi put činile više od pola snimljenog materijala. Međutim, krajem 2006. godine je Gorana Čehić, najvećim dijelom iz obiteljskih razloga bila prisiljena napustiti grupu.
 Članovi grupe su još jednom pozvali Natašu Veljak da im se pridruži, ovaj put za stalno, ona je to prihvatila i od početka 2007. godine ima status punopravnog člana grupe.
 Njen povratak u grupu je uslijedio upravo u trenutku kad je trebalo snimati violinske dionice na materijalu za drugi album tako da je ona, praktično preko noći, u potpunosti preuzela čitav violinski dio. Naravno, to ne bi bilo moguće da prethodno, preko godinu dana, nije bila nastupala s ostatkom grupe.
 Na albumu se po prvi put pojavljuje i određen broj gostiju, mnogi od njih glazbenici koji su tu po prvi put imali neposredan dodir s country glazbom. Najpoznatija imena su Damir Halilić Hal na akustičnoj gitari, Meri Trošelj, poznata riječka pjevačica, Ivona Maričić, članica riječkog ženskog pop kvarteta „E.N.I.“ te Alba Nacinovich kao solo vokali te Tomi Grašo, sjajni hrvatsko-australski glazbenik na pedal steel gitari.
 Drugi album je izašao u svibnju 2007. godine, također u izdanju „Dancing Bear Records“, pod naslovom „Just One Thing“. Na njemu se konačno našla i pobjednica iz Poljske 2004. godine, “When I Called You Mine”. To je ujedno i jedina stvar na albumu na kojoj još uvijek sviraju Gorana Čehić i Aleksandar Grmaš.
 Sadašnja postava i izdavanje trećeg albuma
 Grupa je godinama uspješno nastupala u Hrvatskoj i inozemstvu tako da ju je u listopadu 2013. godine američki Internet portal „Saving Country Music“, posvećen očuvanju tradicionalne country glazbe, svrstao među 10 cool europskih country grupa. Međutim, s vremenom su se među članovima ipak počele pojavljivati razlike u pogledu glazbene orijentacije. Sandra Mladenić je zagovarala komercijalizaciju zvuka i dio repertoara na hrvatskom jeziku. Kako ostatak grupe na to nije pristao, u listopadu 2013. godine je napustila grupu. Umjesto nje se grupi priključila Ana Horvat koja je godinu prije osvojila nagradu za najbolju debitanticu na MIK festivalu.
 Ana Horvat je preuzela ulogu glavne pjevačice jer su preostali članovi zaključili da u grupi već postoji dovoljno instrumentalista i da će grupa najviše profitirati upravo ako se pojača na vokalnom planu.
 Nakon što je riješeno pitanje buduće glazbene orijentacije, nakon pauze od sedam godina „Crooks & Straights“ su konačno počeli sa snimanjem novog albuma. Sukladno praksi započetoj na prethodnom izdanju, i ovaj put se snimanju kao gosti priključuju neki glazbenici izvan same grupe. Na trećem albumu su to pop pjevač Damir Kedžo, već stalni suradnik Tomi Grašo iz Sydneya na pedal steel gitari te opatijski jazz klavijaturist Zvjezdan Ružić.
 Zaključivši, međutim, kako od „Dancing Bear Records“ u prošlosti nisu imali prevelike koristi i kako ih diskografska kuća nije tretirala na način na koji su oni to željeli, te u svjetlu digitalizacije glazbene industrije, „Crooks & Straights“ su odlučili izdati treći album u vlastitom izdanju. Taj je album izašao u lipnju 2015. godine pod naslovom „Way out of Town“.
 Od dolaska Ane Horvat u „Crooks & Straights“, sastav grupe se više nije mijenjao i ona u istoj postavi i danas nastupa u Hrvatskoj i inozemstvu.
 Diskografija
 "Crooks & Straights" su dosad objavili tri albuma
 lipanj 2005., "So Little Left To Say", izdavač "Dancing Bear" iz Zagreba
 svibanj 2007., "Just One Thing", izdavač "Dancing Bear" iz Zagreba
 lipanj 2015., "Way out of Town", izdavač "Crooks & Straights"
 Vanjske poveznice
 Crooks & Straights
 Saving Country Music
 Riječki glazbeni sastavi
 Country glazbeni sastavi


text:
 9.6.2016
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 L 152/3
 UITVOERINGSVERORDENING (EU) 2016/896 VAN DE COMMISSIE
 van 8 juni 2016
 tot verlening van een vergunning voor ijzernatriumtartraten als toevoegingsmiddel voor diervoeding voor alle diersoorten
 (Voor de EER relevante tekst)
 DE EUROPESE COMMISSIE,
 Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
 Gezien Verordening (EG) nr. 1831/2003 van het Europees Parlement en de Raad van 22 september 2003 betreffende toevoegingsmiddelen voor diervoeding (1), en met name artikel 9, lid 2,
 Overwegende hetgeen volgt:
 (1)
 De verlening van vergunningen voor toevoegingsmiddelen voor diervoeding, met inbegrip van de vergunningsgronden en -procedures, is geregeld bij Verordening (EG) nr. 1831/2003.
 (2)
 Overeenkomstig artikel 7 van Verordening (EG) nr. 1831/2003 is een aanvraag voor de verlening van een vergunning voor ijzernatriumtartraten ingediend. Bij de aanvraag waren de krachtens artikel 7, lid 3, van Verordening (EG) nr. 1831/2003 vereiste gegevens en documenten gevoegd.
 (3)
 De aanvraag betreft de verlening van een vergunning voor ijzernatriumtartraten als toevoegingsmiddel voor diervoeding voor alle dieren, in te delen in de categorie „technologische toevoegingsmiddelen”.
 (4)
 De Europese Autoriteit voor voedselveiligheid (EFSA) concludeerde in haar advies van 30 april 2015 (2) dat het desbetreffende preparaat onder de voorgestelde gebruiksvoorwaarden geen ongunstige gevolgen voor de diergezondheid, de gezondheid van de mens of het milieu heeft. De EFSA heeft tevens geconcludeerd dat het preparaat doeltreffend kan zijn als antiklontermiddel in zout. Specifieke eisen voor monitoring na het in de handel brengen acht de EFSA niet nodig. De EFSA heeft ook het verslag over de analysemethoden voor het toevoegingsmiddel voor diervoeding gecontroleerd dat door het bij Verordening (EG) nr. 1831/2003 ingestelde referentielaboratorium was ingediend.
 (5)
 Uit de beoordeling van ijzernatriumtartraten blijkt dat aan de in artikel 5 van Verordening (EG) nr. 1831/2003 vermelde voorwaarden voor de verlening van een vergunning is voldaan. Het gebruik van dat preparaat zoals omschreven in de bijlage bij deze verordening moet daarom worden toegestaan.
 (6)
 De in deze verordening vervatte maatregelen zijn in overeenstemming met het advies van het Permanent Comité voor planten, dieren, levensmiddelen en diervoeders,
 HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
 Artikel 1
 Voor het in de bijlage beschreven preparaat, dat behoort tot de categorie „technologische toevoegingsmiddelen” en de functionele groep „antiklontermiddelen”, wordt onder de in die bijlage vastgestelde voorwaarden een vergunning voor gebruik als toevoegingsmiddel voor diervoeding verleend.
 Artikel 2
 Deze verordening treedt in werking op de twintigste dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
 Gedaan te Brussel, 8 juni 2016.
 Voor de Commissie
 De voorzitter
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) PB L 268 van 18.10.2003, blz. 29.
 (2) EFSA Journal (2015);13(5):4114.
 BIJLAGE
 Identificatienummer van het toevoegingsmiddel
 Toevoegingsmiddel
 Samenstelling, chemische formule, beschrijving, analysemethoden
 Diersoort of -categorie
 Maximumleeftijd
 Minimumgehalte
 Maximumgehalte
 Andere bepalingen
 Einde van de vergunningsperiode
 mg werkzame stof/kg NaCl
 Technologische toevoegingsmiddelen: antiklontermiddelen
 1i534
 IJzernatriumtartraten
 Samenstelling van het toevoegingsmiddel
 Preparaat van producten van complexvorming van natriumtartraten met ijzer(III)-chloride in een wateroplossing ≤ 35 gewichtspercent
 Karakterisering van de werkzame stof
 IJzer(III)-product van complexvorming van D(+)-, L(-)- en meso-2,3-dihydroxybutaandizuren
 Verhouding: ijzer tot meso-tartraat 1:1
 Verhouding: ijzer tot totaal aan tartraatisomeren 1:1,5
 CAS-nummer: 1280193-05-9
 Fe(OH)2C4H4O6Na
 Chloride: ≤ 25 %
 Oxalaat ≤ 1,5 % uitgedrukt als oxaalzuur
 IJzer: ≥ 8 % ijzer(III)
 Analysemethode
 (1)
 Kwantificering van meso-tartraat en D(-), L(+)-tartraten in het toevoegingsmiddel voor diervoeding:
 —
 hogedrukvloeistofchromatografie met brekingsindexdetectie (HPLC-RI);
 kwantificering van het totaal aan ijzer in het toevoegingsmiddel voor diervoeding:
 —
 atoomemissiespectroscopie met inductief gekoppeld plasma (ICP-AES) — EN 15510, of
 —
 atoomemissiespectroscopie met inductief gekoppeld plasma na ontsluiting onder druk (ICP-AES) — EN 15621, of
 —
 atoomemissiespectroscopie met inductief gekoppeld plasma (ICP-AES) — EN ISO 11885, of
 —
 atoomabsorptiespectrometrie (AAS) — EN ISO 6869, of
 —
 atoomabsorptiespectrometrie (AAS) — Verordening (EG) nr. 152/2009 van de Commissie (2), en
 kwantificering van het totaal aan natrium in het toevoegingsmiddel voor diervoeding:
 —
 atoomemissiespectroscopie met inductief gekoppeld plasma (ICP-AES) — EN 15510, of
 —
 atoomemissiespectroscopie met inductief gekoppeld plasma na ontsluiting onder druk (ICP-AES) — EN 15621, of
 —
 atoomemissiespectroscopie met inductief gekoppeld plasma (ICP-AES) — EN ISO 11885, of
 —
 atoomabsorptiespectrometrie (AAS) — EN ISO 6869, en
 kwantificering van het totaal aan chloride in het toevoegingsmiddel voor diervoeding:
 —
 titrimetrie — Verordening (EG) nr. 152/2009 of ISO 6495.
 Alle diersoorten
 —
 —
 —
 1.
 Het toevoegingsmiddel wordt enkel in NaCl (natriumchloride) gebruikt
 2.
 Aanbevolen minimumdosis: 26 mg ijzernatriumtartraten/kg NaCl (gelijkwaardig aan 3 mg ijzer/kg NaCl)
 3.
 Aanbevolen maximale dosis: 106 mg ijzernatriumtartraten/kg NaCl
 29 juni 2026
 (1) Nadere bijzonderheden over de analysemethoden zijn te vinden op de website van het referentielaboratorium: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports
 (2) Verordening (EG) nr. 152/2009 van de Commissie van 27 januari 2009 tot vaststelling van de bemonsterings- en analysemethoden voor de officiële controle van diervoeders (PB L 54 van 26.2.2009, blz. 1).


text:
Dungeons & Dragons is een Amerikaanse avonturenfilm uit 2000, geregisseerd door Courtney Solomon.
 Verhaal
 De film speelt zich af in een fantasiewereld. Al jarenlang heerst er een grote onenigheid tussen magiërs en normale mensen. Vooral omdat de magiërs zich als superieur beschouwen.
 Een van die magiërs is de kwaadaardige Profion. Hij heeft zijn zinnen gezet op een manier om de gevreesde rode draken in zijn macht te krijgen. Daarvoor heeft hij een magische staf nodig. Als hij de draken eenmaal zijn macht heeft, kan hij de jonge keizerin van de troon stoten. De keizerin staat op het punt eindelijk een einde te maken aan alle ellende door magiërs en gewone mensen als elkaars gelijken te verklaren.
 Twee jonge dieven, Ridley Freeborn en Snails, raken per ongeluk bij het plan van Profion betrokken. Samen met de tovenares-in-opleiding Marina Pretensa, de dwerg Elwood Gutworthy en de mysterieuze elf Norda moeten ze de rode staf opsporen voordat Profion hem in handen krijgt. De groep wordt tegengewerkt door Damodar, Profions rechterhand. Om de staf te vinden moeten ze allereerst een magische steen uit een doolhof halen.
 Snails verliest het leven in gevecht met Damodar. Ridley vindt de staf, maar wordt door Damodar gevangen en naar Profion gebracht. Die gebruikt de staf om de rode draken op te roepen. De keizerin probeert ze met haar eigen draken te stoppen. Ridley kan Profion de staf afhandig maken en de draken weer wegsturen. Profion zelf wordt ontmaskerd als de schurk die hij is, en verslonden door een van de draken van de Keizerin.
 Rolverdeling
 |-
 ||| Profion
 |-
 ||| Ridley Freeborn
 |-
 ||| Snails
 |-
 ||| Damodar
 |-
 ||| Azmath
 |-
 ||| Mage
 |-
 ||| Empress (keizerin) Savina
 |-
 ||| Vildan Vildir
 |-
 ||| Halvarth
 |}
 Achtergrond
 Hoewel de film gebaseerd is op het gelijknamige spel wordt de film zowel onder spelers van dat spel als onder fantasyfans beschouwd als een zeer slechte film. Een van de redenen die daarvoor gegeven wordt, is het amateurisme van zowel het verhaal, de regie als het camerawerk. Maar ook het veelvuldig gebruik van CGI wordt vaak aangehaald als reden van het floppen van deze film. Ten slotte werden maar weinig zaken die echt met Dungeons & Dragons te maken hadden verwerkt in de film.
 Ondanks de slechte kritieken kreeg de film toch een vervolg, Dungeons & Dragons 2: Wrath of the Dragon God. Dit was een televisiefilm.
 Prijzen en nominaties
 In 2001 werd de film genomineerd voor de Young Artist Award voor Best Performance in a Feature Film - Supporting Young Actress (Thora Birch)
 In 2002 werd de film genomineerd voor de Cinescape Genre Face of the Future Award, wederom voor Thora Birch.
 Externe links
 Official Dungeons & Dragons website
 Jabootu's Bad Movie Dimension
 Amerikaanse film
 Fantasyfilm
 Film uit 2000
 Film van New Line Cinema


type: caselaw

text:
 12.1.2015
 EL
 Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης
 C 7/40
 Προσφυγή της 16ης Οκτωβρίου 2014 — PAN Europe και Unaapi κατά Επιτροπής
 (Υπόθεση T-729/14)
 (2015/C 007/45)
 Γλώσσα διαδικασίας: η αγγλική
 Διάδικοι
 Προσφεύγουσες: Pesticide Action Network Europe (PAN Europe) (Βρυξέλλες, Βέλγιο)· και Unione nazionale associazioni apicoltori italiani (Unaapi) (Castel San Pietro Terme, Ιταλία) (εκπρόσωπος: B. Kloostra, δικηγόρος)
 Καθής: Ευρωπαϊκή Επιτροπή
 Αιτήματα
 Οι προσφεύγουσες ζητούν από το Δικαστήριο:
 —
 να ακυρώσει την απόφαση της Επιτροπής της 5ης Αυγούστου 2014, Ares(2014)2589479, η οποία κοινοποιήθηκε στον εκπρόσωπό τους στις 6 Αυγούστου 2014 (προσβαλλόμενη απόφαση) σε απάντηση της από 10 Ιανουαρίου 2013 αιτήσεώς τους δυνάμει του άρθρου 6, παράγραφος 2, του κανονισμού (ΕΚ) 396/2005 (1) (κανονισμός ΑΟΚ) να μειωθούν το ανώτατο όριο καταλοίπων (ΑΟΚ) της δραστικής ουσίας imidacloprid για το μέλι, τη γύρη και τον βασιλικό πολτό, και
 —
 να καταδικάσει την Επιτροπή στα δικαστικά έξοδα.
 Λόγοι και κύρια επιχειρήματα
 Προς στήριξη των αιτημάτων τους, οι προσφεύγουσες προβάλλουν έναν λόγο ακυρώσεως, με τον οποίο υποστηρίζουν ότι η Επιτροπή, εκδίδοντας την προσβαλλόμενη απόφαση, παρέβη τον κανονισμό ΑΟΚ, και πιο συγκεκριμένα το άρθρο 3 σε συνδυασμό ενδεχομένως με το άρθρο 14, παράγραφοι 1 και 2, στοιχεία α', γ', και δ', του ίδιου κανονισμού, οπότε ενήργησε παρανόμως.
 —
 Οι προσφεύγουσες ισχυρίζονται ειδικότερα ότι ο κανονισμός ΑΟΚ προβλέπει ότι η Επιτροπή, όταν αποφαίνεται επί αιτήσεως, δυνάμει του άρθρου 6 του κανονισμού αυτού, για καθορισμό ή τροποποίηση ΑΟΚ, οφείλει να λαμβάνει υπόψη και την υγεία των ζώων. Κατά συνέπεια, η Επιτροπή παρανόμως αποφάσισε να μην κάνει δεκτή την αίτησή τους για μείωση του ΑΟΚ της imidacloprid.
 —
 Οι προσφεύγουσες προβάλλουν επίσης το επιχείρημα ότι, σύμφωνα με τον ορισμό του ΑΟΚ κατά το άρθρο 3, παράγραφος 2, στοιχείο δ', του σχετικού κανονισμού, το ΑΟΚ βασίζεται στη «χαμηλότερη απαιτούμενη έκθεση του καταναλωτή για την προστασία των ευάλωτων καταναλωτών» και στην «ορθή γεωργική πρακτική» (ΟΓΠ). Από τα άρθρα 3, παράγραφος 2, 4, παράγραφος 1, δεύτερο εδάφιο, και 14, παράγραφος 2, στοιχεία α' και δ', του κανονισμού ΑΟΚ συνάγεται ότι η Επιτροπή έπρεπε να έχει λάβει υπόψη, κατά την έκδοση της προσβαλλομένης αποφάσεως, τις διαθέσιμες επιστημονικές και τεχνικές γνώσεις σχετικά με τις επιπτώσεις της imidacloprid στις μέλισσες και στις αποικίες μελισσών. Από τις ίδιες διατάξεις, και πιο συγκεκριμένα από το άρθρο 14, παράγραφος 2, του κανονισμού ΑΟΚ συνάγεται επίσης ότι παρανόμως η Επιτροπή δεν έλαβε υπόψη, στην προσβαλλόμενη απόφαση, τον εκτελεστικό κανονισμό (ΕΕ) 485/2013 (2) της Επιτροπής, ως πράξη σχετική με την «τροποποίηση των χρήσεων φυτοπροστατευτικών προϊόντων».
 (1) Κανονισμός (ΕΚ) 396/2005 του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου, της 23ης Φεβρουαρίου 2005, για τα ανώτατα όρια καταλοίπων φυτοφαρμάκων μέσα η πάνω στα τρόφιμα και τις ζωοτροφές φυτικής και ζωικής προέλευσης και για την τροποποίηση της οδηγίας 91/414/ΕΟΚ του Συμβουλίου (ΕΕ L 70, σ. 1)
 (2) Εκτελεστικός κανονισμός (ΕΕ) 485/2013 της Επιτροπής, της 24ης Μαΐου 2013, για την τροποποίηση του εκτελεστικού κανονισμού (ΕΕ) 540/2011, όσον αφορά τους όρους έγκρισης των δραστικών ουσιών clothianidin, thiamethoxam και imidacloprid και για την απαγόρευση της χρήσης και πώλησης σπόρων που έχουν υποστεί επέμβαση με φυτοπροστατευτικά προϊόντα που περιέχουν αυτές τις δραστικές ουσίες (ΕΕ L 139, σ. 12)


text:
Roxana Mînzatu (ur. 1 kwietnia 1980) – rumuńska polityk, samorządowiec i menedżer projektów unijnych, w 2019 minister ds. funduszy europejskich.
 Życiorys
 Na Uniwersytecie Bukareszteńskim uzyskała licencjat z nauk politycznych (2002) i magisterium z integracji europejskiej (2005). Kształciła się też na kursach urzędniczych i z zarządzania projektami. Początkowo od 2004 do 2006 zatrudniona w ministerstwie integracji europejskiej, później podjęła pracę jako menedżer i konsultantka projektów, w tym finansowanych z funduszy Unii Europejskiej. Działała także w organizacjach gospodarczych jako dyrektor wykonawcza i doradczyni.
 Zaangażowała się w działalność polityczną w ramach Partii Socjaldemokratycznej. Zasiadała w radzie okręgu Braszów (2004–2008, 2011–2012, 2016), w 2009 pełniła funkcję zastępcy prefekta tego okręgu. W 2015 była sekretarzem stanu w resorcie funduszy europejskich, następnie kierowała publiczną agencją ANAP. W 2016 wybrano ją do Izby Deputowanych. W czerwcu 2019 powołana na stanowisko ministra ds. funduszy europejskich w rządzie Vioriki Dăncili; zastąpiła Rovanę Plumb. Zakończyła pełnienie tej funkcji w listopadzie 2019 wraz z całym gabinetem. Nie wystartowała w kolejnych wyborach w 2020.
 Przypisy
 Absolwenci Uniwersytetu Bukareszteńskiego
 Politycy Partii Socjaldemokratycznej (Rumunia)
 Rumuńscy menedżerowie
 Rumuńscy ministrowie
 Rumuńscy posłowie do Izby Deputowanych
 Rumuńscy urzędnicy
 Urodzeni w 1980


type: contracts

text:
 Pomembno pravno obvestilo
 |
 22003A0828(01)
 Uradni list L 216 , 28/08/2003 str. 0027 - 0041
 Sporazum v obliki izmenjave pisemmed Evropsko skupnostjo in Rusko federacijo o vzpostavitvi sistema dvojne kontrole brez količinskih omejitev v zvezi z izvozom nekaterih jeklenih izdelkov iz Ruske federacije v Evropsko skupnostA. Pismo Evropske skupnostiMoskva, 30. julija 2003Spoštovani,1. V čast mi je sklicevati se na Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Rusko federacijo z dne 13. oktobra 1997 o vzpostavitvi sistema dvojne kontrole brez količinskih omejitev v zvezi z izvozom nekaterih jeklenih izdelkov, zajetih v pogodbah ES in ESPJ iz Ruske federacije v Evropsko skupnost. Sistem je začel veljati 5. novembra 1997 za obdobje med tem datumom in 31. decembrom 1999 in je bil podaljšan za obdobje med tem zadnjim datumom in 31. decembrom 2001.2. Med pogajanji med Evropsko skupnostjo za premog in jeklo ter Rusko federacijo o novem sporazumu o jeklu sta se pogodbenici dogovorili, da bosta podaljšali veljavnost sistema dvojne kontrole brez količinskih omejitev v zvezi z izvozom nekaterih jeklenih izdelkov za obdobje od 1. januarja 2002 do 31. decembra 2004, da bi izboljšali preglednost in se izognili morebitnim preusmeritvam trgovine. Podrobnosti o sistemu dvojne kontrole so priložene k temu pismu.3. Ta izmenjava pisem ne posega v uporabo ustreznih določb dvostranskih sporazumov o trgovini in trgovinskih zadevah, še zlasti ne tiste v zvezi s protidampinškimi in zaščitnimi ukrepi.4. Vsaka pogodbenica lahko kadar koli predlaga spremembe Priloge ali dodatkov k njej, za katere je potrebno medsebojno soglasje pogodbenic in začnejo veljati po njunem dogovoru. Če se v Evropski skupnosti začnejo protidampinške ali zaščitne preiskave ali ukrepi za izdelek, za katerega velja sistem dvojne kontrole, se Ruska federacija odloči, ali bo zadevni izdelek izključila iz tega sistema. Takšna odločitev ne vpliva na sprostitev zadevnega izdelka v prost promet v Skupnosti.5. Na koncu mi je v čast predlagati, naj v primeru, če so to pismo, priloga in dodatki k njemu za vašo vlado sprejemljivi, to pismo in vaša potrditev skupaj predstavljata sporazum med Evropsko skupnostjo in Rusko federacijo, ki začne veljati na datum vašega odgovora.Spoštovani, prosim vas, da sprejmete izraze mojega najglobljega spoštovanja.Za Evropsko skupnost+++++ TIFF +++++B. Pismo vlade Ruske federacijeMoskva, 30. julija 2003Spoštovani,1. V čast mi je potrditi prejem vašega pisma z današnjim datumom, ki se glasi:"1. V čast mi je sklicevati se na Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Rusko federacijo z dne 13. oktobra 1997 o vzpostavitvi sistema dvojne kontrole brez količinskih omejitev v zvezi z izvozom nekaterih jeklenih izdelkov, zajetih v pogodbah ES in ESPJ iz Ruske federacije v Evropsko skupnost. Sistem je začel veljati 5. novembra 1997 za obdobje med tem datumom in 31. decembrom 1999 in je bil podaljšan za obdobje med tem zadnjim datumom in 31. decembrom 2001.2. Med pogajanji med Evropsko skupnostjo za premog in jeklo ter Rusko federacijo o novem sporazumu o jeklu sta se pogodbenici dogovorili, da bosta podaljšali veljavnost sistema dvojne kontrole brez količinskih omejitev v zvezi z izvozom nekaterih jeklenih izdelkov za obdobje od 1. januarja 2002 do 31. decembra 2004, da bi izboljšali preglednost in se izognili morebitnim preusmeritvam trgovine. Podrobnosti o sistemu dvojne kontrole so priložene k temu pismu.3. Ta izmenjava pisem ne posega v uporabo ustreznih določb dvostranskih sporazumov o trgovini in trgovinskih zadevah, še zlasti ne v tiste v zvezi s protidampinškimi in zaščitnimi ukrepi.4. Vsaka pogodbenica lahko kadar koli predlaga spremembe Priloge ali dodatkov k njej, za katere je potrebno medsebojno soglasje pogodbenic in začnejo veljati po njunem dogovoru. Če se v Evropski skupnosti uvedejo protidampinške ali zaščitne preiskave ali ukrepi, za katere velja sistem dvojne kontrole, se Ruska federacija odloči, ali bo zadevni izdelek izključila iz tega sistema. Takšna odločitev ne vpliva na sprostitev zadevnega izdelka v prosti promet v Skupnosti.5. Na koncu mi je v čast predlagati, naj v primeru, če so to pismo, priloga in dodatki k njemu za vašo vlado sprejemljivi, to pismo in vaša potrditev skupaj predstavljata sporazum med Evropsko skupnostjo in Rusko federacijo, ki začne veljati na datum vašega odgovora."V čast mi je, da je zgoraj navedeno za mojo vlado sprejemljivo in da vaše pismo, ta odgovor in priložena priloga ter dodatki skupaj predstavljajo sporazum v skladu z vašim predlogom.Spoštovani, prosim vas, da sprejmete izraze mojega najglobljega spoštovanja.Za Vlado Ruske federacje+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------PRILOGA1.1 Razen če se obe pogodbenici ne dogovorita, da bosta sistem ukinili že prej, je treba v obdobju od 1. januarja 2002 do 31. decembra 2004 pri uvozu izdelkov s poreklom iz Ruske federacije, navedenih v Dodatku I, v Skupnost predložiti listino o nadzoru, ki ustreza vzorcu, prikazanem v Dodatku II, ki jo izdajo organi Skupnosti.1.2 Razen če se obe pogodbenici ne dogovorita, da bosta sistem ukinili že prej, je v obdobju od 1. januarja 2002 do 31. decembra 2004 pri uvozu izdelkov s poreklom iz Ruske federacije, navedenih v Dodatku I, v Skupnost potrebna izvozna listina, ki jo izdajo pristojni ruski organi. Uvoznik mora predložiti izvirnik izvozne listine najkasneje 31. marca v letu, ki sledi tistemu, v katerem je bilo blago, zajeto v listini, odpremljeno.1.3 Za datum odpreme se šteje datum natovarjanja na izvozno prevozno sredstvo.1.4 Izvozna listina mora ustrezati vzorcu, prikazanem v Dodatku III. Velja za izvoz na celotno carinsko območje Skupnosti.1.5 Ruska federacija obvesti Komisijo Evropskih skupnosti o imenih in naslovih ustreznih ruskih vladnih organov, ki so pooblaščeni za izdajo in overitev izvoznih listin, skupaj z vzorci žigov in podpisov, ki jih uporabljajo. Ruska federacija prav tako obvesti Komisijo o kakršni koli spremembi teh podatkov.1.6 Uvrstitev izdelkov, zajetih v tem sporazumu, temelji na tarifni in statistični nomenklaturi Skupnosti (v nadaljevanju imenovani "KN"). Poreklo izdelkov, zajetih v tem sporazumu, se določi v skladu s predpisi, veljavnimi v Skupnosti.1.7 Pristojni organi Skupnosti se zavezujejo, da bodo Rusko federacijo obvestili o kakršnih koli spremembah KN v zvezi z izdelki, zajetimi v tem sporazumu, pred datumom začetka njihove veljavnosti v Skupnosti.1.8 Nekatere tehnične določbe o izvajanju sistema dvojne kontrole so navedene v Dodatku IV.2.1 Ruska federacija se zavezuje, da bo Skupnosti zagotavljala natančne statistične podatke o izvoznih listinah, ki jih izdajo ruski organi v skladu z 1.2. Takšni podatki se pošljejo Skupnosti do konca meseca, ki sledi mesecu, na katerega se statistični podatki nanašajo.2.2 Skupnost se zavezuje, da bo Ruski federaciji zagotavljala natančne statistične podatke o nadzornih listinah, ki jih izdajo organi Skupnosti v skladu z 1.1. Takšni podatki se pošljejo ruskim organom do konca meseca, ki sledi mesecu, na katerega se statistični podatki nanašajo.3. Po potrebi se pogodbenici na zahtevo katere koli od njiju posvetujeta o kakršnih koli problemih, ki izvirajo iz izvajanja tega sporazuma. Takšna posvetovanja se skličejo takoj. Obe pogodbenici pristopita k posvetovanjem v duhu sodelovanja in z željo, da bi uskladili medsebojne razlike.4. Vsa obvestila, ki jih je treba predati po tem sporazumu, se predajo:- v zvezi s Skupnostjo Komisiji Evropskih skupnosti,- v zvezi z Rusko federacijo Ministrstvu za gospodarski razvoj in trgovino, Oddelek za netarifne predpise.--------------------------------------------------


text:
 28.1.2012
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 C 25/22
 Ordonanța Curții (Camera a cincea) din 22 septembrie 2011 (cerere de pronunțare a unei hotărâri preliminare formulată de Tribunal de première instance de Liège — Belgia) — Hubert Pagnoul/État belge
 (Cauza C-314/10) (1)
 (Articolul 92 alineatul (1), articolul 103 alineatul (1) și articolul 104 alineatul (3) primul paragraf din Regulamentul de procedură - Trimitere preliminară - Examinarea conformității unei norme naționale atât cu dreptul Uniunii, cât și cu Constituția națională - Reglementare națională care prevede caracterul prioritar al unei proceduri incidente de control al constituționalității - Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene - Necesitatea unei legături cu dreptul Uniunii - Necompetență vădită a Curții)
 (2012/C 25/37)
 Limba de procedură: franceza
 Instanța de trimitere
 Tribunal de première instance de Liège
 Părțile din acțiunea principală
 Reclamant: Hubert Pagnoul
 Pârât: État belge
 Obiectul
 Cerere de pronunțare a unei hotărâri preliminare — Tribunal de première instance de Liège — Interpretarea articolelor 6 TUE, 267 TFUE și a articolului 47 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene — Sesizare prealabilă obligatorie a Curții Constituționale de către instanțele naționale în cazul încălcării prezumate a drepturilor fundamentale printr-o lege națională — Conformitatea, prin raportare la dreptul Uniunii, a dispoziției naționale care impune această sesizare prealabilă — Posibilitatea, pentru instanțele naționale, de a exercita un control de conformitate a normelor naționale cu tratatele internaționale în cazul în care instanța constituțională a declarat respectiva lege națională compatibilă cu drepturile fundamentale garantate de Constituție
 Dispozitivul
 Curtea de Justiție a Uniunii Europene este vădit necompetentă să răspundă la întrebarea preliminară adresată de Tribunal de première instance de Liège (Belgia).
 (1) JO C 246, 11.9.2010.