text:
 Avis juridique important
 |
 21990A1212(01)
 Protocole renouvelant l'accord de coopération entre la Communauté économique européenne et le Royaume de Thaïlande concernant la production, la commercialisation et les échanges de manioc
 Journal officiel n° L 347 du 12/12/1990 p. 0024 - 0025
 PROTOCOLE renouvelant l'accord de coopération entre la Communauté économique européenne et le royaume de Thaïlande concernant la production, la commercialisation et les échanges de maniocLE CONSEIL DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES,d'une part, LE GOUVERNEMENT DU ROYAUME DE THAÏLANDE,d'autre part, VU les consultations demandées par le gouvernement du royaume de Thaïlande conformément à l'article 1er du protocole, signé le 23 mai 1986, renouvelant l'accord de coopération entre la Communauté économique européenne et le royaume de Thaïlande concernant la production, la commercialisation et les échanges de manioc, ci-après dénommé « accord de coopération », PRENANT en considération le fait que, depuis l'entrée en vigueur de l'accord de coopération, le royaume de Thaïlande est devenu partie contractante à l'accord général sur les tarifs douaniers et le commerce (GATT), RECONNAISSANT que l'accord de coopération a été correctement appliqué, PRENANT en compte qu'il n'a pas été possible de réaliser tous les objectifs de développement et de diversification du secteur agricole en Thaïlande au cours de la période initiale de neuf ans et que, par conséquent, les efforts doivent être poursuivis dans ce sens, y compris, si nécessaire, leur examen au niveau ministériel, AFFIRMANT leur volonté de continuer l'accord de coopération, ONT DÉCIDÉ de renouveler l'accord de coopération complété et modifié en ce qui concerne les dispositions de ses articles 1er, 3, 6 et 9 par le présent protocole et ont désigné à cet effet comme plénipotentiaires: LE CONSEIL DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES: LE GOUVERNEMENT DU ROYAUME DE THAÏLANDE: LESQUELS, après avoir échangé leurs pleins pouvoirs reconnus en bonne et due forme, SONT CONVENUS DES DISPOSITIONS SUIVANTES: Article premier L'accord de coopération est prorogé pour une nouvelle période de quatre ans à compter du 1er janvier 1991.Il restera en vigueur par la suite pendant des périodes successives de quatre ans sur la base des quantités établies pour la période de quatre ans allant du 1er janvier 1991 au 31 décembre 1994, s'il n'est pas dénoncé par une des deux parties au moins un an avant l'expiration de la période initiale ou de toute autre période ultérieure de quatre ans. Une dénonciation prend effet à la fin de la période de quatre ans au cours de laquelle elle a été notifiée.Toutefois, avant de notifier la dénonciation de l'accord, chaque partie entrera en consultation avec l'autre partie en vue de rechercher des solutions acceptables pour l'une et l'autre ou de convenir de modifications permettant de maintenir en vigueur l'accord de coopération. Article 2 1. Pour la période de quatre ans allant du 1er janvier 1991 au 31 décembre 1994 et pour toute période ultérieure de quatre ans, le volume total des exportations est de 21 millions de tonnes par période. Toutefois, les exportations ne dépasseront en aucun cas 5 750 000 tonnes par an.2. Afin de permettre la continuité de l'approvisionnement en manioc entre 1990 et 1991 et entre les différentes périodes ultérieures de quatre ans commençant en 1995, et sous réserve de la quantité maximale annuelle prévue au paragraphe 1, des certificats d'exportation peuvent être délivrés par le royaume de Thaïlande pour une quantité supplémentaire de 750 000 tonnes au maximum au cours du dernier semestre de 1990 et de 650 000 tonnes au maximum au cours du dernier semestre de 1994 et au cours de la dernière année de toute période ultérieure de quatre ans.Cette quantité sera déduite du volume des exportations fixé pour la période de quatre ans immédiatement ultérieure. Article 3 1. Pour les quantités convenues, la Communauté continue d'appliquer le taux maximal de prélèvement à l'importation de 6 % ad valorem aux racines de manioc et produits à base de manioc importés actuellement en vertu de l'accord de coopération, y compris les hard pellets produits selon un procédé dans lequel les racines de manioc sont d'abord réduites en farine avant d'être « pelletisées ». Il est admis que les améliorations apportées à la technologie de présentation du manioc en vue de faciliter son transport et/ou de remédier à certains problèmes d'environnement doivent être suivies dans le cadre du groupe de travail mixte constitué conformément à l'article 7 de l'accord de coopération.2. Les dispositions du paragraphe 1 ne sont pas affectées par l'entrée en vigueur du nouveau système harmonisé de classement tarifaire.3. Toutefois, les dispositions du présent article n'affectent ni ne préjugent la définition future:a) des produits couverts par la consolidation initiale de la Communauté au GATT, qui est actuellement suspendue,ou b) des produits couverts par le régime actuel du GATT, consistant en une suspension temporaire de la consolidation de la Communauté au GATT qui été remplacée par un contingent tarifaire.4. Toute définition ou interprétation future de la consolidation de la Communauté au GATT ou du régime de suspension temporaire visé au paragraphe 3 est sans effet sur l'accord de coopération. Article 4 La Communauté confirme que l'assistance prévue à l'article 6 de l'accord de coopération sera poursuivie. Article 5 Le présent protocole est rédigé en double exemplaire en langues allemande, anglaise, danoise, espagnole, française, grecque, italienne, néerlandaise, portugaise et thaï, chaque texte faisant également foi. Au nom duConseil des Communautés européennesRay MAC SHARRYPour le gouvernementdu royaume de ThaïlandeAmaret SILA-ON


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 16.11.2013
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 C 336/27
 Beroep ingesteld op 6 september 2013 — Systran/Commissie
 (Zaak T-481/13)
 2013/C 336/57
 Procestaal: Frans
 Partijen
 Verzoekende partij: Systran SA (Parijs, Frankrijk) (vertegenwoordiger: J. Hoss, advocaat)
 Verwerende partij: Europese Commissie
 Conclusies
 —
 de besluiten van 5 juli 2013 en 21 augustus 2013 van de Europese Commissie, althans van de Europese Unie nietig verklaren;
 —
 de Europese Commissie en de Europese Unie verwijzen in de kosten.
 Middelen en voornaamste argumenten
 Met het onderhavige beroep vordert verzoekster nietigverklaring van de besluiten van de Commissie waarbij zij, na het arrest van het Hof van Justitie van 18 april 2013, Commissie/Systran (C-103/11 P, nog niet gepubliceerd in de Jurisprudentie), is overgegaan tot inning van de compensatierente, vermeerderd met vertragingsrente vanaf 19 augustus 2013 over het bedrag dat de Commissie aan verzoekster had betaald uit hoofde van schadevergoeding na het arrest van het Gerecht van 16 december 2010, Systran en Systran Luxembourg/Commissie (T-19/07, Jurispr. blz. II-6083, dat bij het arrest van het Hof is vernietigd.
 Ter ondersteuning van haar beroep voert de verzoekster drie middelen aan.
 1.
 Onbevoegdheid van de Commissie om de bestreden besluiten te nemen, aangezien de Commissie geen bevoegdheid bezit om aan zichzelf compensatierente toe te kennen. Dergelijke rente kan alleen door een rechter worden toegekend omdat deze toe doel heeft schade te vergoeden die is ontstaan omdat een partij niet heeft voldaan aan haar verplichtingen. Verzoekster betoogt dat de toekenning van compensatierente niet past in het kader van de afwikkeling van de gevolgen van een door het Hof gewezen arrest.
 2.
 Schending van de algemene beginselen van Europees recht, zowel vanuit het oogpunt van de toekenning van rente als vanuit het oogpunt van het algemene beginsel van het verbod van ongerechtvaardigde verrijking. Verzoekster betoogt dat:
 —
 de Commissie het algemene beginsel van Europees recht of althans het aan de lidstaten gemeenschappelijke beginsel inzake de toekenning van compensatierechte heeft geschonden door zichzelf compensatierente toe te kennen, zonder dat er sprake is van enig aan verzoekster toe te rekenen schadebrengend feit;
 —
 de Commissie het algemene beginsel van het verbod van ongerechtvaardigde verrijking heeft geschonden door aan een privaatrechtelijke rechtspersoon een niet in de Verdragen voorziene verplichting op te leggen, en hoe dan ook door, gelet op de evaluatie van het bedrag van de rente, zichzelf een bedrag aan forfaitaire rente, vermeerderd met 2 % wegens inflatie, toe te kennen.
 3.
 Misbruik van bevoegdheid door de Commissie aangezien zij zich niet kan baseren op artikel 299 VWEU om betaling van compensatierente te vorderen zonder rechtsgrondslag waarbij haar die bevoegdheid wordt verleend, en zonder rechterlijke uitspraak waarin verzoekster wordt veroordeeld tot betaling daarvan.


type: contracts

text:
 Fontos jogi nyilatkozat
 |
 Az EGT-Vegyesbizottság 68/2006 határozata ( 2006. június 2. ) az EGT-megállapodás XVI. mellékletének (Közbeszerzés) módosításáról
 Hivatalos Lap L 245 , 07/09/2006 o. 0022 - 0037
 Az EGT-Vegyesbizottság 68/2006 határozata( 2006. június 2.)az EGT-megállapodás XVI. mellékletének (Közbeszerzés) módosításárólAZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG,tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás), és különösen annak 98. cikkére,mivel:(1) A megállapodás XVI. melléklete a 2004. június 8-i 81/2004 EGT-vegyesbizottsági határozattal [1] módosult.(2) A HL L 358., 2004.12.3., 35. o. szerint helyesbített, a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet [2] a megállapodásba bele kell foglalni.(3) A HL L 351., 2004.11.26., 44. o. szerint helyesbített, az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról szóló, 2004. március 31-i 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet [3] a megállapodásba bele kell foglalni.(4) A 2004/17/EK és 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelveknek a közbeszerzési eljárások értékhatárai tekintetében történő módosításáról szóló, 2004. október 28-i 1874/2004/EK bizottsági rendeletet [4] a megállapodásba kell foglalni.(5) A vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 30. cikke szerinti eljárás alkalmazásának részletes szabályairól szóló, 2005. január 7-i 2005/15/EK bizottsági határozatot [5] a megállapodásba kell foglalni.(6) A 2004/17/EK és a 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelveknek megfelelő, közbeszerzési eljárások keretében megjelenő hirdetmények közzétételére használandó szabványos űrlapok létrehozásáról szóló, 2005. szeptember 7-i 1564/2005/EK bizottsági rendeletet [6] a megállapodásba kell foglalni.(7) A közbeszerzésről szóló 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv XX. mellékletének, valamint a 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv VIII. mellékletének módosításáról szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/51/EK bizottsági irányelvet [7] a megállapodásba kell foglalni.(8) A 2004/17/EK irányelv hatályon kívül helyezi a megállapodásba foglalt 93/38/EGK tanácsi irányelvet [8], amelyet ebből következően törölni kell a megállapodásból.(9) A 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezi a megállapodásba foglalt 93/36/EGK [9] és 93/37/EGK tanácsi irányelvet [10], amelyeket ebből következően törölni kell a megállapodásból.A KÖVETKEZOKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA megállapodás XVI. melléklete, a melléklethez csatolt 1–14. függelékeket is ideértve, az ezen határozat mellékletében meghatározottak szerint módosul.2. cikkAz 1874/2004/EK és az 1564/2005/EK rendelet, a HL L 358., 2004.12.3., 35. o. szerint helyesbített 2004/17/EK irányelv, a HL L 351., 2004.11.26., 44. o. szerint helyesbített 2004/18/EK irányelv, a 2005/51/EK irányelv, és a 2005/15/EK határozat izlandi és norvég nyelvű szövege, amely az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-kiegészítésében közzéteendő, hiteles.3. cikkE határozat a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdése értelmében az EGT-Vegyesbizottság utolsó értesítését követő napon lép hatályba [11].4. cikkEzt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében kell közzétenni.Kelt Brüsszelben, 2006. június 2-án.az EGT-Vegyesbizottság részérőlaz elnökR. Wright[1] HL L 349., 2004.11.25., 38. o.[2] HL L 134., 2004.4.30., 1. o. Helyesbítve: HL L 358., 2004.12.3., 35. o.[3] HL L 134., 2004.4.30., 114. o. Helyesbítve: HL L 351., 2004.11.26., 44. o.[4] HL L 326., 2004.10.29., 17. o.[5] HL L 7., 2005.1.11., 7. o.[6] HL L 257., 2005.10.1., 1. o.[7] HL L 257., 2005.10.1., 127. o.[8] HL L 199., 1993.8.9., 84. o.[9] HL L 199., 1993.8.9., 1. o.[10] HL L 199., 1993.8.9., 54. o.[11] Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.--------------------------------------------------MELLÉKLETA megállapodás XVI. melléklete (Közbeszerzés), a melléklethez csatolt 1–14. függelékeket is ideértve, a következő cikkekben meghatározottak szerint módosul:1. cikkA Szektoriális kiigazítások (1) bekezdésében a "93/36/EGK, 93/37/EGK és 93/38/EGK irányelv" szövegrész helyébe a "2004/17/EK és 2004/18/EK irányelv" szövegrész lép.2. cikkA 2. pont (93/37/EGK tanácsi irányelv) helyébe a következő szöveg lép:"2. 32004 L 0018: Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 31-i 2004/18/EK rendelete az építési beruházásra, az árubeszerzésre és a szolgáltatásnyújtásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélési eljárásainak összehangolásáról (HL L 134., 2004.4.30., 114. o.), amelyet a HL L 351., 2004.11.26., 44. o. szerint helyesbítettek, az alábbi módosítással:- 32004 R 1874: A Bizottság 2004. október 28-i 1874/2004/EK rendelete (HL L 326., 2004.10.29., 17. o.).- 32005 L 0051: A Bizottság 2005. szeptember 7-i 2005/51/EK irányelve (HL L 257., 2005.10.1., 127. o.).E megállapodás alkalmazásában az irányelv rendelkezéseit a következő kiigazításokkal kell értelmezni:a) A 10. cikkben "a Szerződés 296. cikkére" szövegrész helyesen: "az EGT-megállapodás 123. cikkére";b) A III.–V. melléklet az e mellékletben található 1–3 függelékkel egészül ki.c) Tizennyolc hónappal azután, hogy a 2004/18/EK határozatot az EGT-megállapodásba foglaló vegyesbizottsági határozat hatályba lépett, Liechtensteinnek hatályba kell léptetnie azokat a törvényeket, rendeleteket és adminisztratív rendelkezéseket, amelyek ezen irányelvnek történő megfeleléshez szükségesek."3. cikkA 3. pontot (93/36/EGK tanácsi irányelv) el kell hagyni.4. cikkA 4. pont (93/38/EGK tanácsi irányelv) helyébe a következő szöveg lép:"4. 32004 L 0017: Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 31-i 2004/17/EK rendelete a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról (HL L 134., 2004.4.30., 1. o.), amelyet a HL L 358., 2004.12.3., 35. o. szerint helyesbítettek, az alábbi módosítással:- 32004 R 1874: A Bizottság 2004. október 28-i 1874/2004/EK rendelete (HL L 326., 2004.10.29., 17. o.).- 32005 L 0051: A Bizottság 2005. szeptember 7-i 2005/51/EK irányelve (HL L 257., 2005.10.1., 127. o.).E megállapodás alkalmazásában az irányelv rendelkezéseit a következő kiigazításokkal kell értelmezni:a) Az 58. cikk (1) bekezdésében a "Közösség" szó helyesen: "közösségi szervezetek tekintetében a Közösség, vagy az EFTA-államok szervezetei tekintetében az EFTA-államok";b) Az 58. cikk (1) bekezdésében a "közösségi vállalkozások" szövegrész helyesen: "Közösség megállapodásai tekintetében a közösségi vállalkozások, vagy az EFTA-államok megállapodásai tekintetében az EFTA-államok vállalkozásai";c) Az 58. cikk (1) bekezdésében a "Közösség és a tagállamok harmadik országokkal szemben" szövegrész helyesen: "Közösség vagy a tagállamok harmadik országokkal szemben, vagy az EFTA-államok harmadik országokkal szemben";d) Az 58. cikk (4) bekezdésében az "egy tanácsi határozattal" szövegrész helyesen: "az EGT-megállapodás általános döntéshozatali eljárásának keretében hozott határozattal";e) Az 58. cikk (5) bekezdése a következőképpen módosul:"5. Az EGT-megállapodás általános intézményi rendelkezéseivel összefüggésben éves jelentést kell benyújtani az ezen irányelv hatálya alá tartozó területeken a közösségi és EFTA vállalkozások harmadik országok piacaira való bejutásával kapcsolatban folytatott többoldalú vagy kétoldalú tárgyalások során elért előrehaladásról, illetve minden olyan eredményről, amelyet ilyen tárgyalások útján értek el, továbbá a valamennyi megkötött megállapodás tényleges végrehajtásáról. Az EGT-megállapodás általános döntéshozatali eljárásának keretében e fejlemények fényében módosítani lehet e cikk rendelkezéseit;"f) Abból a célból, hogy lehetővé tegyék az ajánlatkérők számára az EGT-n belül az 58. cikk (2) és (3) bekezdésének alkalmazását, a Szerződő Felek biztosítják, hogy a saját területükön székhellyel rendelkező szállítók ellátási szerződésekre vonatkozó pályázataikban a termékek eredetét a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelettel (HL L 302., 1992.10.19., 1. o.) összhangban állapítják meg.g) a legnagyobb konvergencia elérése érdekében az 58. cikk azon az egyetértésen alapulva alkalmazandó az EGT összefüggésben, hogy:- a (3) bekezdés alkalmazása nem sérti a harmadik országok iránti liberalizáció már meglévő mértékét,- a Szerződő Felek tárgyalásaik során szorosan konzultálnak harmadik országokkal. E rendszer alkalmazását közösen felülvizsgálják;h) Az 59. cikk nem alkalmazandó.i) Az I–X. melléklet az e mellékletben található 2–13. függelékkel egészül ki;j) Tizennyolc hónappal azután, hogy a 2004/17/EK határozatot az EGT-megállapodásba foglaló vegyesbizottsági határozat hatályba lépett, Liechtensteinnek hatályba kell léptetnie azokat a törvényeket, rendeleteket és adminisztratív rendelkezéseket, amelyek ezen irányelvnek történő megfeleléshez szükségesek."5. cikkAz 5b. pont (92/50/EGK tanácsi irányelv) az alábbi francia bekezdéssel egészül ki:- "– 32004 L 0018: Az Európai Parlament és a Tanács 2004. március 31-i 2004/18/EK irányelve (HL L 134., 2004.4.30., 1. o.), amelyet a HL L 351., 2004.11.26., 44. o. szerint helyesbítettek."6. cikkA 6a. pont (2195/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet) után a szöveg a következő ponttal egészül ki:"6b. 32005 D 0015: A Bizottság 2005. január 7-i 2005/15/EK határozata a vízügyi, energiaipari, közlekedési és postai ágazatban működő ajánlatkérők beszerzési eljárásainak összehangolásáról szóló 2004/17/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 30. cikke szerinti eljárás alkalmazásának részletes szabályairól (HL L 7., 2005.1.11., 7. o.)6c. 32005 R 1564: A Bizottság 2005. szeptember 7-i 1564/2005/EK rendelete a 2004/17/EK és a 2004/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelveknek megfelelő, közbeszerzési eljárások keretében megjelenő hirdetmények közzétételére használandó szabványos űrlapok létrehozásáról (HL L 257., 2005.10.1., 1. o.).E megállapodás alkalmazásában a rendelet rendelkezéseit a következő kiigazítással kell értelmezni:Liechtensteinben a "Rahmenvereinbarung" kifejezés a "Rahmenübereinkunft" kifejezésnek, a "Bietergemeinschaft" kifejezés az "Arbeitsgemeinschaft" kifejezésnek, a "Bieter" kifejezés az "Offertsteller" kifejezésnek és az "Angebot" kifejezés az "Offerte" kifejezésnek felel meg."7. cikkAz 1–14. függelék helyébe a következő szöveg lép:"1. függelékA 2004/18/EK IRÁNYELV 1. CIKKE (9) BEKEZDÉSÉNEK MÁSODIK ALBEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT KÖZJOGI INTÉZMÉNYEK ÉS INTÉZMÉNYKATEGÓRIÁK JEGYZÉKEII. IZLAND:Ipari vagy kereskedelmi jelleggel nem bíró központi beszerző intézmények, amelyek a "lög um skipan opinberra framkvæmda nr. 52/1970" és a "lög um opinber innkaup nr. 52/1997, með síðari breytingum and reglugerð nr. 302/1996" hatálya alá tartoznak.Intézmények- Ríkiskaup (Állami Kereskedelmi Központ),- Framkvæmdasýslan (Kormányzati Építési Szerződések),- Vegagerð ríkisins (Állami Útfelügyelet),- Siglingastofnun (Izlandi Tengerészeti Igazgatóság),Kategóriák- Sveitarfélög (Önkormányzatok).II. LIECHTENSTEIN:die öffentlich-rechtlichen Verwaltungseinrichtungen auf Landes- und Gemeindeebene (Nemzeti és önkormányati szintű közjogi szervek, intézetek és alapítványok)III. NORVÉGIA:offentlige eller offentlig kontrollerte organer eller virksomheter som ikke har en industriell eller kommersiell karakter (Ipari vagy kereskedelmi jelleggel nem bíró, állami vagy államilag ellenőrzött intézmények vagy vállalkozások).Intézmények- Norsk Rikskringkasting (Norvég Rádiótársaság),- Norges Bank (Központi Bank),- Statens lånekasse for utdanning (Állami Oktatásihitel-alap),- Statistisk sentralbyrå (Központi Statisztikai Hivatal),- Den norske stats Husbank (Norvég Állami Lakásépítési Bank),- Norges forskningsråd (Norvég Kutatási Tanács),- Statens Pensjonskasse (Norvég Állami Nyugdíjalap).Kategóriák- Statsbedrifter i henhold til lov om statsforetak (LOV 1991-08-30 71) (állami vállalatok),- statsbanker (állami bankok),- universiteter og høyskoler i henhold til lov om universiteter og høyskoler (LOV 1995-05-12) (egyetemek).""2. függelékKÖZPONTI KORMÁNYZATI SZERVEKIZLANDRíkisreknar innkaupastofnanir eða fyrirtæki sem eru ekki á sviði iðnaðar eða viðskipta og heyra undir lög um opinber innkaup nr. 94/2001, með síðari breytingum. (Ipari vagy kereskedelmi jelleggel nem bíró, állami vagy államilag ellenőrzött intézmények vagy vállalkozások, amelyek nem esnek a 94/2001-es közbeszerzési törvény hatálya alá.)Ríkiskaup (Állami Kereskedelmi Központ),Framkvæmdasýslan (Kormányzati Építési Szerződések),Vegagerð ríkisins (Állami Útfelügyelet).LIECHTENSTEINRegierung des Fürstentums LiechtensteinNORVÉGIAStatsministerens kontor | Miniszterelnöki Hivatal |Regjeringsadvokaten | Polgári ügyek ügyészsége |Arbeids- og sosialdepartementet | Munkaügyi és Szociális Minisztérium |Aetat Arbeidsdirektoratet | Munkaügyi Főosztály |Arbeidstilsynet | Munkaügyi Ellenőrzési Főosztály |Statens arbeidsmiljøinstitutt | Nemzeti Foglalkozás-egészségügyi Intézet |Rikstrygdeverket | Nemzeti Biztosítási Igazgatóság |Statens institutt for rusmiddelforskning | Nemzeti Alkohol- és Kábítószerkutatási Intézet |Barne- og familiedepartementet | Gyermek- és Családügyi Minisztérium |Barneombudet | Gyermekügyi Biztos |Forbrukerombudet | Fogyasztói Biztos |Forbrukerrådet | Fogyasztói Tanács |Markedsrådet | Piaci Tanács |Likestillingsombudet | Esélyegyenlőségi Biztos |Likestillingssenteret | Nemek Közötti Egyenlőség Norvég Központja |Barne-, ungdoms- og familieforvaltningen | Országos Gyermek- Ifjúsági és Családügyi Hivatal |Statens institutt for forbruksforskning | Nemzeti Fogyasztói Kutatóintézet |Finansdepartementet | Pénzügyminisztérium |Kredittilsynet | Norvég Bank-, Biztosítás- és Értékpapírügyi Bizottság |Skattedirektoratet | Adóügyi Főosztály |Oljeskattekontoret | Kőolaj-adó Hivatal |Toll- og avgiftsdirektoratet | Vám- és Jövedéki Adóügyi Főosztály |Fiskeri- og kystdepartementet | Halászati és Parti Minisztérium |Fiskeridirektoratet | Halászati Főosztály |Havforskningsinstituttet | Tengerkutató Intézet |Kystdirektoratet | Parti Főosztály |Nasjonalt institutt for ernærings- og sjømatforskning | Táplálkozás és Tengeri Eredetű Élelmiszerek Nemzeti Kutatóintézete |Forsvarsdepartementet | Védelmi Minisztérium |Forsvarets Militære Organisasjon (FMO) | Norvég Fegyveres Erők |Forsvarsbygg (FB) | Norvég Védelemkiépítési Szolgálat |Forsvarets forskningsinstitutt (FFI) | Norvég Védelemkutatási Intézet |Nasjonal Sikkerhetsmyndighet (NSM) | Nemzeti Biztonsági Hivatal |Helse- og omsorgsdepartementet | Egészségügyi Szolgáltatások Minisztériuma |Nasjonalt folkehelseinstitutt | Norvég Közegészségügyi Intézet |Sosial- og helsedirektoratet | Szociális és Egészségügyi Főosztály |Norsk pasientskadeerstatning | Norvég Betegkártalanítási Rendszer |Pasientskadenemndas sekretariat | Betegek Sérelmének Kártalanítási Bizottsága |Bioteknologinemndas sekretariat | Norvég Biotechnológiai Tanácsadó Bizottság |Statens helsetilsyn | Norvég Egészségügyi Tanács |Statens legemiddelverk | Norvég Gyógyszerügynökség |Statens strålevern | Norvég Sugárvédelmi Hivatal |Justis- og politidepartementet | Igazságügyi (és a Rendőrségért felelős) Minisztérium |Brønnøysundregisterene | Brønnøysund Nyilvántartási Központ |Datatilsynet | Adatfelügyelőség |Direktoratet for sivilt beredskap | Polgári Védelmi és Vészhelyzeti Tervező Főosztály |Riksadvokaten | Legfőbb Ügyész |Statsadvokatembetene | Körzeti Főügyészi Hivatal |Politiet | Rendőrség |Kommunal- og regionaldepartementet | Önkormányzatok és Régiók Minisztériuma |Arbeidsdirektoratet | Munkaügyi Főosztály |Arbeidsforskningsinstituttet | Munkaügyi Kutatóintézet |Direktoratet for arbeidstilsynet | Norvég Munkaügyi Ellenőrzési Főosztály |Direktoratet for brann og eksplosjonsvern | Tűz- és Robbanásvédelmi Főosztály |Produkts- og elektrisitetstilsynet | Norvég Termék- és Elektromos biztonsági Főosztály |Produktregisteret | Terméknyilvántartás |Statens bygningstekniske etat | Nemzeti Építési Technológiai és Igazgatási Hivatal |Utlendingsdirektoratet | Bevándorlási Főosztály |Kultur- og kirkedepartementet | Kulturális és Egyházügyi Minisztérium |Bispedømmerådene | Püspöki Tanács |Kirkerådet | Norvég Egyházi Tanács |Eierskapstilsynet | Norvég Médiatulajdoni Hivatal |Norsk filmfond | Norvég Film Alap |Norsk filminstitutt | Norvég Filmintézet |Norsk filmutvikling | Norvég Filmkészítés |Statens filmtilsyn | Norvég Filmosztályozó Bizottság |Statens medieforvaltning | Tömegkommunikációs Hivatal |Norsk kulturråd | Norvég Kulturális Tanács |Norsk språkråd | Norvég Nyelvi Tanács |Riksarkivet | Norvég Nemzeti Archívum |Statsarkivene | Nemzeti Archívum |Rikskonsertene | Norvég Zeneintézet |ABM-utvikling | Norvég Archívumok, Könyvtárak és Múzeumok Hivatala |Bunad- og folkedraktrådet | Népviseletek Nemzeti Tanácsa |Nasjonalbiblioteket | Norvég Nemzeti Könyvtár |Norsk lokalhistorisk institutt | Norvég Helytörténeti Intézet |Riksutstillinger | Országos Idegenforgalmi Kiállítások, Norvégia |Utsmykkingsfondet for offentlige bygg | Nemzeti Alapítvány a Művészetért és a Középületekért |Norsk lyd- og blindeskriftbibliotek | Norvég Braille- és Hangos Könyvtár |Arkeologisk museum i Stavanger | Régészeti Múzeum, Stavanger |Lotteritilsynet | Norvég Szerencsejáték-vizsgáló Bizottság |Landbruks- og matdepartementet | Mezőgazdasági és Élelmiszerügyi Minisztérium |Statens dyrehelsetilsyn | Norvég Állat-egészségügyi Hatóság |Jordskifterettene | Norvég Területrendezési Hivatal |Statens landbrukstilsyn | Nemzeti Mezőgazdasági Ellenőrzési Szolgálat |Norsk institutt for jord- og skogforskning | Norvég Földhasználat-elemző Intézet |Norsk institutt for landbruksøkonomisk forskning | Norvég Agrártudományi Kutatóintézet |Planteforsk | Norvég Gabonakutató Intézet |Reindriftsforvaltningen | Norvég Rénszarvas-tenyésztési Felügyelet |Norsk institutt for skogforskning | Norvég Erdőkutató Intézet |Mattilsynet | Norvég Élelmiszerbiztonsági Hatóság |Statens landbruksforvaltning | Norvég Mezőgazdasági Hatóság |Veterinærinstituttet | Nemzeti Állatorvosi Intézet |Miljøverndepartementet | Környezetvédelmi Minisztérium |Direktoratet for naturforvaltning | Környezetigazgatási Főosztály |Norsk kulturminnefond | Norvég Kulturális Örökség Alap |Norsk polarinstitutt | Norvég Sarkkutató Intézet |Produktregisteret | Terméknyilvántartás |Riksantikvaren | Kulturális Örökség Főosztály |Statens forurensningstilsyn | Állami Szennyezés-ellenőrzési Hivatal |Statens kartverk | Norvég Térképészeti Hivatal |Moderniseringsdepartementet | Modernizációs Minisztérium |Datatilsynet | Adatfelügyelőség |Fylkesmannsembetene | Megyei Kormányzók |Konkurransetilsynet | Norvég Versenyhivatal |Statens forvaltningstjeneste | Kormányzati Közigazgatási Szolgálat |Statens Pensjonskasse | Norvég Állami Nyugdíjalap |Statsbygg | Középítésügyi és Köztulajdoni Főosztály |Nærings- og handelsdepartementet | Kereskedelmi és Ipari Minisztérium |Bergvesenet | Bányaipari Intézet |Justervesenet | Norvég Mérésügyi és Hitelesítő Szolgálat |Norges geologiske undersøkelse | Norvég Geológiai Intézet |Statens Veiledningskontor for oppfinnere | Feltalálók Kormányzati Tanácsadó Hivatala |Sjøfartsdirektoratet | Norvég Tengerészeti Főosztály |Skipsregistrene | Norvég Nemzetközi Hajónyilvántartás |Styret for det industrielle rettsvern | Norvég Szabadalmi Hivatal |Olje- og energidepartementet | Kőolaj és Energia Minisztérium |Norges vassdrags- og energidirektorat | Norvég Vízkészletek és Energia Főosztály |Oljedirektoratet | Norvég Kőolaj Főosztály |Samferdselsdepartementet | Közlekedési és Hírközlési Minisztérium |Havarikommisjonen for sivil luftfart og jernbane | Balesetvizsgálati Hivatal, Norvégia |Jernbaneverket | Norvég Nemzeti Vasúti Igazgatóság |Luftfartstilsynet | Polgári Légiközlekedési Hatóság |Post- og teletilsynet | Norvég Postai és Telekommunikációs Hatóság |Statens jernbanetilsyn | Norvég Vasúti Felügyelőség |Statens vegvesen | Közúti Igazgatóság |Utdannings- og forskningsdepartementet | Oktatási és Kutatási Minisztérium |Det norske meteorologiske institutt | Norvég Meteorológiai Intézet |Lærarutdanningsrådet | Tanárképzési Tanács |Norsk Utenrikspolitisk Institutt | Nemzetközi Ügyek Norvég Intézete |Norsk voksenpedagogisk forskningsinstitutt | Norvég Felnőttképzési Intézet |Riksbibliotektjenesten | Nemzeti Kutatási és Különleges Könyvtárak Hivatala |Samisk utdanningsråd | Samisk Utdanningsråd |Utenriksdepartementet | Külügyminisztérium |Direktoratet for utviklingssamarbeid | Norvég Együttműködésfejlesztési Ügynökség |Stortinget | Stortinget (Parlament) |Stortingets ombudsmann for forvaltningen - Sivilombudsmannen | Stortinget Közigazgatási Biztos |Riksrevisjonen | A Főszámvevő Hivatala |Domstolene | Bíróságok |""3. függelékA 2004/18/EK IRÁNYELV 7. CIKKÉBEN EMLÍTETT TERMÉKEK JEGYZÉKE AZ AJÁNLATKÉRŐ SZERVEK ÁLTAL A VÉDELEM TERÉN ODAÍTÉLT SZERZŐDÉSEK TEKINTETÉBENIZLANDLIECHTENSTEINNORVÉGIAA védelmi szervek által történő közbeszerzés (amelyeket a 2004/18/EK irányelv IV. mellékletében "*" jellel láttak el) a következőkre vonatkozik:25. árucsoport: | Só; kén; föld és kövek; gipsz, mész és cement |26. árucsoport: | Ércek, salakok és hamuk |27. árucsoport: | Ásványi tüzelőanyagok, ásványi olajok és ezek desztillációs termékei; bitumenes anyagok, ásványi viaszok || kivéve: || ex 27.10 különleges motor-tüzelőanyagok |28. árucsoport: | Szervetlen vegyi anyagok, szervetlen vagy szerves vegyületek nemesfémből, ritkaföldfémből, radioaktív elemekből vagy izotópokból || kivéve: || ex 28.09 robbanóanyagok || ex 28.13 robbanóanyagok || ex 28.14 könnygáz || ex 28.28 robbanóanyagok || ex 28.32 robbanóanyagok || ex 28.39 robbanóanyagok || ex 28.50 mérgező termékek || ex 28.51 mérgező termékek || ex 28.54 robbanóanyagok |29. árucsoport: | Szerves vegyi anyagok || kivéve: || ex 29.03 robbanóanyagok || ex 29.04 robbanóanyagok || ex 29.07 robbanóanyagok || ex 29.08 robbanóanyagok || ex 29.11 robbanóanyagok || ex 29.12 robbanóanyagok || ex 29.13 mérgező termékek || ex 29.14 mérgező termékek || ex 29.15 mérgező termékek || ex 29.21 mérgező termékek || ex 29.22 mérgező termékek || ex 29.23 mérgező termékek || ex 29.26 robbanóanyagok || ex 29.27 mérgező termékek || ex 29.29 robbanóanyagok |30. árucsoport: | Gyógyszerkészítmények |31. árucsoport: | Trágyázószerek |32. árucsoport: | Cserző és színező kivonatok, tanninok és származékaik, festőanyagok, pigmentek és más színezékek, festékek és lakkok, gitt és masztix (simító- és tömítőanyagok), tinták |33. árucsoport: | Illóolajok és rezinoidok, illatszerek, szépség- és testápoló készítmények |34. árucsoport: | Szappanok, szerves felületaktív anyagok, mosószerek, kenőanyagok, műviaszok, elkészített viaszok, fényesítő- és polírozóanyagok, gyertya és hasonló termékek, mintázópaszta, "fogászati viasz" és gipsz alapú fogászati készítmények |35. árucsoport: | Fehérjeanyagok, átalakított keményítők enyvek; enzimek |37. árucsoport: | Fényképészeti és mozgófényképészeti termékek |38. árucsoport: | Különböző vegyipari termékek || kivéve: || ex 38.19 mérgező termékek |39. árucsoport: | Műgyanták és műanyagok, cellulózészter és -éter, ezekből készült áruk || kivéve: || ex 39.03 robbanóanyagok |40. árucsoport: | Gumi, szintetikus gumi, faktisz és ebből készült áruk || kivéve: || ex 40.11 golyóálló gumiabroncsok |41. árucsoport: | Nyersbőrök (a szőrme kivételével) és kikészített bőr |42. árucsoport: | Bőráruk, nyerges- és szíjgyártóáruk, utazási cikkek, kézitáskák és hasonló tartók, állati bélből készült áruk (a selyemhernyóbélből készült áruk kivételével) |43. árucsoport: | Szőrme, műszőrme, ezekből készült áruk |44. árucsoport: | Fa és faipari termékek, faszén |45. árucsoport: | Parafa és parafaáruk |46. árucsoport: | Szalmából, eszpartófűből és más fonásanyagból készült áruk, kosárkötő- és fonásáruk |47. árucsoport: | Papíripari rostanyag |48. árucsoport: | Papír és karton, papíripari rostanyagból, papírból vagy kartonból készült áruk |49. árucsoport: | Könyv, újság, kép és más nyomdaipari termék, kézirat, gépírásos szöveg és tervrajz |65. árucsoport: | Kalap és más fejfedő, valamint ezek részei |66. árucsoport: | Esernyő, napernyő, sétapálca, bot, botszék, ostor, lovaglókorbács és ezek részei |67. árucsoport: | Kikészített toll és pehely, valamint ezekből készült áruk, művirágok, emberhajból készült áruk |68. árucsoport: | Kőből, gipszből, cementből, azbesztből, csillámból és hasonló anyagokból készült áruk |69. árucsoport: | Kerámiatermékek |70. árucsoport: | Üveg és üvegáruk |71. árucsoport: | Természetes vagy tenyésztett gyöngy, drágakő, féldrágakő, nemesfém, nemesfémmel plattírozott fém és ezekből készült áruk, ékszerutánzat |73. árucsoport: | Vas- és acél, valamint ezekből készült áruk |74. árucsoport: | Réz és ebből készült áruk |75. árucsoport: | Nikkel és ebből készült áruk |76. árucsoport: | Alumínium és ebből készült áruk |77. árucsoport: | Magnézium és berillium, valamint ezekből készült áruk |78. árucsoport: | Ólom és ebből készült áruk |79. árucsoport: | Cink és ebből készült áruk |80. árucsoport: | Ón és ebből készült áruk |81. árucsoport: | Más nem nemesfém és ebből készült áruk |82. árucsoport: | Szerszámok, késművesáruk, evőeszközök nem nemesfémből; ezek alkatrészei || kivéve: || ex 82.05 szerszámok || ex 82.07 szerszámok, alkatrészeik |83. árucsoport: | Különféle áruk nem nemesfémből |84. árucsoport: | Kazánok, gépek és mechanikus berendezések, ezek alkatrészei || kivéve: || ex 84.06 motorok || ex 84.08 egyéb motorok || ex 84.45 gépek || ex 84.53 automata adatfeldolgozó gépek || ex 84.55 a 84.53 vtsz. alá tartozó gépek alkatrészei || ex 84.59 atomreaktorok |85. árucsoport: | Elektromos gépek és elektromos felszerelések, ezek alkatrészei || kivéve: || ex 85.13 távközlési felszerelések || ex 85.15 átviteli készülékek |86. árucsoport: | Vasúti mozdonyok és villamos-motorkocsik, más, sínhez kötött járművek és alkatrészeik || kivéve: || ex 86.02 páncélozott villanymozdonyok || ex 86.03 egyéb páncélozott mozdonyok || ex 86.05 páncélozott vagonok || ex 86.06 javítóvagonok || ex 86.07 vagonok |87. árucsoport: | Járművek és ezek alkatrészei, a vasúti vagy villamosvasúti sínhez kötött járművek kivételével || kivéve: || ex 87.01 traktorok || ex 87.02 harci járművek || ex 87.03 roncsszállító kocsik || ex 87.08 tankok és egyéb páncélozott járművek || ex 87.09 motorkerékpárok || ex 87.14 pótkocsik |89. árucsoport: | Hajó, csónak és más úszószerkezet || kivéve: || ex 89.01A hadihajók |90. árucsoport: | Optikai, fényképészeti, mozgófényképészeti, mérő-, ellenőrző-, precíziós, orvosi és sebészeti műszerek és készülékek, ezek alkatrészei és tartozékai || kivéve: || ex 90.05 binokuláris távcsövek || ex 90.13 vegyes eszközök, lézerek || ex 90.14 távmérő berendezések || ex 90.28 elektromos és elektronikus mérőműszerek || ex 90.11 mikroszkóp || ex 90.17 orvosi műszerek || ex 90.18 mechanoterápiás készülékek || ex 90.19 ortopédiai készülékek || ex 90.20 röntgenberendezés |91. árucsoport: | Órák és karórák |92. árucsoport: | Hangszerek, hangfelvevő és -lejátszó készülékek, televízió hang- és képfelvevő és -lejátszó készülékei, ezek alkatrészei és tartozékai |94. árucsoport: | Bútor és részei, ágyfelszerelés, matrac, ágybetét, párna és más párnázott lakberendezési cikk || kivéve: || ex 94.01A repülőgépülések |95. árucsoport: | Véső- és formázóanyagból készült árucikkek és termékek |96. árucsoport: | Seprűk, kefék, púderpamacsok és szűrők |98. árucsoport: | Vegyes iparcikkek |""4. függelékAJÁNLATKÉRŐK A GÁZ- VAGY HŐ SZÁLLÍTÁSI, ILLETVE -ELOSZTÁSI ÁGAZATBANIZLANDOrkuveita Reykjavíkur (Reykjaviki Elektromos Művek), lög nr. 139/2001.Hitaveita Suðurnesja (Sudurnes Regionális Hőszolgáltató Társaság), lög nr. 10/2001.Olyan egyéb szervek, amelyek az "orkulög nr. 58/1967" alapján villamos energiát állítanak elő, szállítanak vagy osztanak el.LIECHTENSTEINLiechtensteinische Gasversorgung.NORVÉGIAOlyan szervek, amelyek a "lov om produksjon, omforming, overføring, omsetning og fordeling av energi m.m av 29.06.1990 nr. 50 (LOV 1990-06-29 50) (Energiloven)" vagy a "lov om felles regler for det indre marked for naturgass (LOV 2002-06-28 61)" alapján hőt szállítanak vagy osztanak el.""5. függelékAJÁNLATKÉRŐK A VILLAMOS ENERGIA-ELŐÁLLÍTÁSI, -SZÁLLÍTÁSI, ILLETVE -ELOSZTÁSI ÁGAZATBANIZLANDLandsvirkjun (Nemzeti Áramszolgáltató Vállalat), lög nr. 42/1983.Landsnet (Icegrid), lög nr. 75/2004.Rafmagnsveitur ríkisins (Állami Áramszolgáltató Művek), lög nr. 58/1967.Orkuveita Reykjavíkur (Reykjaviki Elektromos Művek), lög nr. 139/2001.Hitaveita Suðurnesja (Sudurnes Regionális Hőszolgáltató Társaság), lög nr. 10/2001.Orkubú Vestfjarða (Vestfjord Áramszolgáltató Vállalat), lög nr. 40/2001.Olyan egyéb szervek, amelyek az "orkulög nr. 58/1967" alapján villamos energiát állítanak elő, szállítanak vagy osztanak el.LIECHTENSTEINLiechtensteinische Kraftwerke.NORVÉGIAOlyan szervek, amelyek a "lov om erverv av vannfall, bergverk og annen fast eiendom m.v., kap. I, jf. kap. V (LOV 1917-12-14 16, kap. I)" vagy a "vassdragsreguleringsloven (LOV 1917-12-14 17)" vagy az "energiloven (LOV 1990–06-29 50)" vagy a "lov om vassdrag og grunnvann (LOV 2000-11-24 82)" alapján hőt állítanak elő, szállítanak vagy osztanak el.""6. függelékAJÁNLATKÉRŐK AZ IVÓVÍZ-ELŐÁLLÍTÁSI, -SZÁLLÍTÁSI, ILLETVE -ELOSZTÁSI ÁGAZATBANIZLANDOlyan szervek, amelyek a "lög nr. 32/2004, um vatnsveitur sveitarfélaga" alapján vizet állítanak elő vagy osztanak el.LIECHTENSTEINGruppenwasserversorgung Liechtensteiner Oberland.Wasserversorgung Liechtensteiner Unterland.NORVÉGIAOlyan szervek, amelyek a "forskrift om Drikkevann og vannforsyning (FOR 2001-12-04 Nr 1372)" alapján vizet állítanak elő vagy osztanak el.""7. függelékAJÁNLATKÉRŐK A VASÚTI SZOLGÁLTATÁSOK TERÜLETÉNIZLAND–LIECHTENSTEIN–NORVÉGIAA "lov om anlegg og drift av jernbane, herunder sporvei, tunnelbane og forstadsbane m.m (LOV 1993-06-11 100) (Jernbaneloven)" alapján működő szervek.""8. függelékAJÁNLATKÉRŐK A VÁROSI VASÚTI SZOLGÁLTATÁSOK, A VILLAMOSSAL, TROLIBUSSZAL VAGY BUSSZAL VÉGZETT SZOLGÁLTATÁSOK TERÜLETÉNIZLANDStrætó bs. (Reykjaviki Városi Buszszolgálat)Egyéb, városi üzemeltetésű busszal végzett szolgáltatások.A "lög nr. 73/2001, um fólksflutninga, vöruflutninga og efnisflutninga á landi"-val összhangban működő szervek.LIECHTENSTEINLiechtenstein Bus Anstalt (Liechtensteini Buszvállalat).NORVÉGIAA "lov om anlegg og drift av jernbane, herunder sporvei, tunnelbane og forstadsbane m.m (LOV 1993-06-11 100) (Jernbaneloven)" alapján működő szervek.""9. függelékAJÁNLATKÉRŐK A POSTAI SZOLGÁLTATÁSOK ÁGAZATÁBANIZLANDA "lög nr. 19/2002, um póstþjónustu" alapján működő szervek.LIECHTENSTEINLiechtensteinische Post AG.NORVÉGIAA "lov om formidling av landsdekkende postsendinger (LOV 1996-11-29 73)" alapján működő szervek.""10. függelékAJÁNLATKÉRŐK AZ OLAJ ÉS A GÁZ FELTÁRÁSÁNAK ÉS KITERMELÉSÉNEK ÁGAZATÁBANIZLAND–LIECHTENSTEIN–NORVÉGIAA "lov om petroleumsvirksomhet (LOV 1996-11-29 72)" (Kőolaj-törvény) és a Kőolaj-törvény szerinti rendeletek, illetve a "lov om undersøkelse etter og utvinning av petroleum i grunnen under norsk landområde (LOV 1973-05-04 21)" hatálya alá tartozó ajánlatkérők.""11. függelékAJÁNLATKÉRŐK A SZÉN VAGY MÁS SZILÁRD TÜZELŐANYAGOK FELTÁRÁSÁNAK ÉS KITERMELÉSÉNEK ÁGAZATÁBANIZLAND–LIECHTENSTEIN–NORVÉGIA–""12. függelékAJÁNLATKÉRŐK A TENGERI VAGY BELVÍZI KIKÖTŐI, ILLETVE EGYÉB TERMINÁLLÉTESÍTMÉNYEK TERÉNIZLANDSiglingastofnun Íslands (Izlandi Tengerészeti Igazgatóság).A "hafnalög nr. 23/1994" alapján működő egyéb szervek.LIECHTENSTEIN–NORVÉGIAA "havneloven (LOV 1984-06-08 51)" alapján működő egyéb szervek.""13. függelékAJÁNLATKÉRŐK A REPÜLŐTÉRI LÉTESÍTMÉNYEK TERÉNIZLANDFlugmálastjórn Íslands (Légügyi Igazgatóság).LIECHTENSTEIN–NORVÉGIAOlyan szervek, amelyek a "luftfartsloven (LOV 1993-06-11 101)" alapján repülőtéri létesítményekről gondoskodnak.""14. függelékA 92/13/EGK TANÁCSI IRÁNYELV 9. CIKKÉBEN EMLÍTETT BÉKÉLTETŐ ELJÁRÁS IRÁNTI KÉRELMEKET ELBÍRÁLÓ NEMZETI SZERVEKIZLANDFjármálaráðuneytið (Pénzügyminisztérium).LIECHTENSTEINRegierung des Fürstentums Liechtenstein (a Liechtensteini Hercegség kormánya).NORWAYNærings- og handelsdepartementet (Kormányigazgatási és Reformügyi Minisztérium).""--------------------------------------------------


type: legislation

text:
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2017 10 19
 COM(2017) 603 final
 2017/0263(NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi dvidešimtajame eiliniame Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvencijos susitariančiųjų šalių susitikime dėl pasiūlymo iš dalies pakeisti Protokolo dėl specialiai saugomų Viduržemio jūros zonų ir biologinės įvairovės II priedą
 AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 1.Pasiūlymo dalykas
 Šis pasiūlymas susijęs su sprendimu, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi dvidešimtajame eiliniame Barselonos konvencijos susitariančiųjų šalių susitikime dėl Protokolo dėl specialiai saugomų Viduržemio jūros zonų ir biologinės įvairovės II priedo pakeitimų.
 2.Pasiūlymo aplinkybės
 2.1.Barselonos konvencija ir protokolai
 Barselonos konvencija dėl Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos (toliau – Barselonos konvencija) siekiama taršos prevencijos, mažinimo ir šalinimo priemonėmis užtikrinti, kad gamtiniai jūros bei žemės ištekliai būtų valdomi tausiai, o jūros aplinka ir pakrančių zonos būtų apsaugotos. Barselonos konvencija įsigaliojo 2004 m. liepos 9 d.
 Barselonos konvenciją sudaro septyni protokolai, kurių kiekvienas skirtas konkretiems Viduržemio jūros aplinkos išsaugojimo aspektams, įskaitant Protokolą dėl specialiai saugomų Viduržemio jūros zonų ir biologinės įvairovės (jis pasirašytas 1995 m. ir juo pakeistas susijęs 1982 m. protokolas) bei jo priedus.
 Europos Sąjunga yra prisijungusi prie Barselonos konvencijos
 1
 ir jos protokolų
 2
 . Italija, Graikija, Ispanija, Prancūzija, Slovėnija, Malta, Kipras ir Kroatija kartu su 13 ES nepriklausančių Viduržemio jūros regiono valstybių taip pat yra Barselonos konvencijos ir jos protokolų šalys.
 2.2.Dvidešimtasis eilinis susitariančiųjų šalių susitikimas
 Dvidešimtasis eilinis Barselonos konvencijos susitariančiųjų šalių susitikimas įvyks Tiranoje (Albanija) 2017 m. gruodžio 17–20 d.
 Per susitikimą šalių bus paprašyta priimti sprendimą dėl, inter alia, teisinę galią turinčio akto, t. y. pasiūlymo iš dalies pakeisti Protokolo dėl specialiai saugomų teritorijų ir biologinės įvairovės Viduržemio jūroje (toliau – Protokolas) II priedą („Nykstančių rūšių arba rūšių, kurioms gresia išnykimas, sąrašą“).
 Priimant bet kokį Protokolo priedų pakeitimą taikoma Barselonos konvencijos 23 straipsnyje aprašyta tvarka. Tokie pakeitimai priimami Protokolo susitariančiųjų šalių trijų ketvirtadalių balsų dauguma. Remiantis Barselonos konvencijos 25 straipsniu, „Europos ekonominė bendrija [...], naudojasi teise turėti tiek balsų, kiek [...] turi valstybių narių, kurios yra Konvencijos ir vieno ar kelių protokolų susitariančiosios šalys; Europos ekonominė bendrija [...] nesinaudoja balso teise atvejais, kai ta teise naudojasi atitinkamos valstybės narės, ir atvirkščiai“.
 2.3.Numatomi Protokolo II priedo pakeitimai
 Per dvidešimtąjį eilinį Barselonos konvencijos susitariančiųjų šalių susitikimą 2017 m. gruodžio17–20 d. šalys turi priimti Protokolo II priedo pakeitimus (toliau – numatomas aktas).
 Numatomo akto tikslai:
 – į Protokolo II priedo rūšių sąrašą įtraukti keturias naujas Anthozoa (jūrinių koralinių polipų, įskaitant koralus, klasė) rūšis, t. y. Isidella elongata, Dendrophyllia cornigera, Dendrophyllia ramea ir Desmophyllum dianthus,
 – atnaujinti kelių jūrų ir pakrančių paukščių rūšių pavadinimus, atsižvelgiant į taksonominius pakeitimus, padarytus po paskutinių Protokolo priedų pakeitimų.
 Numatomas aktas tampa privalomas šalims pagal Barselonos konvencijos 29 straipsnį, kuriame nustatyta, kad „[b]et koks šios Konvencijos protokolas yra privalomas minėto protokolo Susitariančiosioms Šalims“, ir 23 straipsnį, kuriame nustatyta, kad „[š]ios Konvencijos arba bet kurio protokolo priedai yra neatskiriama Konvencijos arba tokio protokolo dalis, priklausomai nuo konkretaus atvejo“.
 3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu
 Protokolu sudarytas „Nykstančių rūšių arba rūšių, kurioms gresia išnykimas, sąrašas“ ir „Rūšių, kurių eksploatavimas reglamentuojamas, sąrašas“ (12 straipsnis). Šie du sąrašai sudaro atitinkamai Protokolo II ir III priedus. Susitariančiosios šalys privalo priimti suderintas priemones, kuriomis būtų užtikrinama į šiuos priedus įtrauktų gyvūnų ir augalų rūšių apsauga ir išsaugojimas.
 Pirma, numatomame akte siūloma atnaujinti kelių jūrų ir pakrančių paukščių rūšių pavadinimus, atsižvelgiant į taksonominius pakeitimus, padarytus po paskutinių Protokolo priedų pakeitimų. Tie pakeitimai nėra reikšmingi ar esminiai – tiesiog atnaujinami į sąrašą jau įtrauktų rūšių pavadinimai.
 Antra, numatomame akte siūloma į Protokolo II priedo rūšių sąrašą įrašyti keturias naujas Anthozoa rūšis (Isidella elongata, Dendrophyllia cornigera, Dendrophyllia ramea ir Desmophyllum dianthus).
 Šį antrąjį pasiūlymą aptarė atitinkamas Konvencijos techninis organas 13-ajame Protokolo ryšių centrų atstovų posėdyje, kuriame buvo atstovaujama ES.
 Atitinkamos keturios koralų rūšys aptinkamos Bendrijos svarbos „Rifų“ tipo buveinėse, kurių apsaugai reikia steigti specialias saugomas teritorijas
 3
 , kaip nurodyta Buveinių direktyvos
 4
 I priede. Visų pirma Dendrophyllia ramea bendrija, Dendrophyllia cornigera bendrija, Isidella elongata facija ir baltųjų koralų bendrijos, tokios kaip Lophelia pertusa ir Madrepora oculata (su jomis, kaip žinoma, susijusi Desmophyllum dianthus rūšis), yra įrašytos į „Europos Sąjungos natūralių buveinių aiškinimo vadovą“
 5
 kaip Viduržemio jūros rifus formuojančios rūšys. Viduržemio jūros raudonojoje nykstančių rūšių knygoje
 6
 šios keturios rūšys pripažintos rūšimis, kurioms gresia išnykimas: Dendrophyllia ramea dabar priskiriama pažeidžiamoms rūšims, Dendrophyllia cornigera ir Desmophyllum dianthus – nykstančioms rūšims, o Isidella elongate – sparčiai nykstančioms rūšims ir laikoma beveik endemine. Trys iš susijusių rūšių (D. ramea, D. cornigera ir D. dianthus) priklauso akmeninių koralų grupei, įrašytai į Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencijos II priedėlį, taigi ir į Tarybos reglamento (EB) Nr. 338/97
 7
 (Prekybos laukine flora ir fauna reglamentas) B priedą. Tos keturios Anthozoa rūšys Viduržemio jūroje patiria daugeriopą antropogeninį poveikį: jas veikia žvejyba demersiniais tralais ir dugninėmis ūdomis, taip pat patenkantys teršalai, gręžimas, visuotinis atšilimas ir vandenynų rūgštėjimas. Jų gebėjimas atsikurti gali būti labai menkas dėl to, kad jos palyginti lėtai auga ir sunkiai plinta, o jų gyvenimo trukmė palyginti ilga. Nors mokslinės informacijos apie šių keturių rūšių populiaciją trūksta, turimi populiacijos duomenys arba kokybiniai stebėjimai rodo, kad buveinė pavojingai regresuoja ir (arba) populiacija mažėja.
 Pritardama šiems pasiūlymams Sąjunga užtikrina savo vidaus ir išorės veiksmų nuoseklumą.
 Sąjunga yra įsipareigojusi bendradarbiauti tarptautiniu mastu biologinės įvairovės apsaugos srityje pagal SESV 191 straipsnio 1 dalį, JT Biologinės įvairovės konvencijos (toliau – BĮK) 5 straipsnį ir sprendimus, priimtus BĮK šalių konferencijos dešimtajame, dvyliktajame ir tryliktajame susitikimuose, kurie vyko 2010 m. Nagojoje
 8
 , 2014 m. Pjongčange
 9
 ir 2016 m. Meksikoje. Atsižvelgiant į tai, į sąrašą įtraukti siūlomos rūšys visų pirma susijusios su BĮK šalių konferencijos dešimtajame susitikime priimtu Sprendimu XIII/11
 10
 , kuriuo skatinama įgyvendinti savanorišką specialų darbo planą dėl biologinės įvairovės šaltavandeniuose rajonuose, be kita ko, siekiant išsaugoti ir didinti ekosistemų atsparumą šaltavandeniuose rajonuose.
 Šis pasiūlymas taip pat atitinka 2012 m. Jungtinių Tautų konferencijoje darnaus vystymosi klausimais išreikštą susirūpinimą „dėl didelio koralų rifų ir mangrovių jautrumo poveikiui, kurį, be kita ko, daro klimato kaita, vandenynų rūgštėjimas, peržvejojimas, žalinga žvejybos praktika ir tarša“, ir toje pačioje konferencijoje priimtą įsipareigojimą „remti tarptautinį bendradarbiavimą, kuriuo siekiama išsaugoti koralų rifų ir mangrovių ekosistemas, pasinaudoti jų socialiniais, ekonominiais ir aplinkosauginiais privalumais, palengvinti techninį bendradarbiavimą ir savanorišką keitimąsi informacija“.
 Pasiūlymas taip pat padeda siekti darnaus vystymosi 14.2 tikslo, kuriuo siekiama „iki 2020 m. tausiai vald[ant] ir saug[ant] jūrų ir pakrančių ekosistemas išvengti reikšmingo neigiamo poveikio, be kita ko, didinant jų atsparumą, ir imtis veiksmų jas atkurti, kad vandenynai taptų sveiki ir produktyvūs“.
 Atsižvelgdama į išdėstytas aplinkybes, Sąjunga turėtų palaikyti pasiūlymą iš dalies pakeisti Protokolo II priedą.
 4.Teisinis pagrindas
 4.1.Procedūrinis teisinis pagrindas
 4.1.1.Principai
 Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 218 straipsnio 9 dalyje nustatyta, kad priimami sprendimai, kuriais nustatomos „pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.
 Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinį poveikį pagal atitinkamo organo veiklą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios pagal tarptautinę teisę neturi privalomojo poveikio, bet „gali labai paveikti ES teisės aktų leidėjo priimtus teisės aktus“
 11
 .
 4.1.2.Teisinio pagrindo taikymas aptariamuoju atveju
 Aktas, kurį Barselonos konvencijos susitariančiųjų šalių susitikime prašoma priimti, yra teisinę galią turintis aktas. Vadovaujantis Barselonos konvencijos 23 ir 29 straipsniais, numatomas aktas bus privalomas pagal tarptautinę teisę. Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.
 4.2.Materialinis teisinis pagrindas
 4.2.1.Principai
 Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas iš esmės priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu turi būti laikomasi tam tikros pozicijos, tikslo ir turinio.
 4.2.2.Teisinio pagrindo taikymas aptariamuoju atveju
 Numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su aplinka. Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 192 straipsnio 1 dalis.
 4.3.Išvada
 Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 192 straipsnio 1 dalis kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.
 2017/0263 (NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi dvidešimtajame eiliniame Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvencijos susitariančiųjų šalių susitikime dėl pasiūlymo iš dalies pakeisti Protokolo dėl specialiai saugomų Viduržemio jūros zonų ir biologinės įvairovės II priedą
 EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,
 atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
 kadangi:
 (1)Tarybos sprendimu 1999/802/EB
 12
 Bendrija sudarė Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvenciją (toliau – Barselonos konvencija); ji įsigaliojo 2004 m. liepos 9 d.;
 (2)Sąjunga taip pat yra Protokolo dėl specialiai saugomų Viduržemio jūros zonų ir biologinės įvairovės (toliau – Protokolas), kurį Bendrija sudarė Tarybos sprendimu 1999/800/EB
 13
 ir kuris įsigaliojo 1999 m. gruodžio 12 d., šalis;
 (3)pagal Barselonos konvencijos 18 straipsnį viena iš susitariančiųjų šalių susitikimų funkcijų – priimti, persvarstyti ir prireikus iš dalies keisti Konvencijos priedus ir protokolus;
 (4)dvidešimtąjį eilinį Barselonos konvencijos susitariančiųjų šalių susitikimą numatyta surengti Tiranoje (Albanija) 2017 m. gruodžio 17–20 d. Be kitų darbotvarkės punktų, susitikime turi būti priimti Protokolo II priedo pakeitimai;
 (5)šių pakeitimų tikslas yra į Protokolo II priede pateiktą rūšių sąrašą įtraukti keturias naujas Anthozoa rūšis (Isidella elongata, Dendrophyllia cornigera, Dendrophyllia ramea ir Desmophyllum dianthus) ir tame sąraše atnaujinti kelių jūrų ir pakrančių paukščių rūšių pavadinimus, atsižvelgiant į tam tikrus taksonominius pakeitimus, padarytus po paskutinių Protokolo priedų pakeitimų;
 (6)Protokolo II priedo pakeitimai Sąjungai bus privalomi, todėl tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi dvidešimtajame eiliniame Barselonos konvencijos susitariančiųjų šalių susitikime;
 (7)į Protokolo II priedą siūlomos įtraukti keturios Anthozoa rūšys aptinkamos Bendrijos svarbos natūralių buveinių tipuose, kurių apsaugai būtina steigti specialias saugomas teritorijas, kaip nustatyta Tarybos direktyvos 92/43/EEB
 14
 I priede. Trys iš tų rūšių taip pat įtrauktos į Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencijos II priedėlį, kuris Sąjungoje įgyvendinamas Tarybos reglamento (EB) Nr. 338/97
 15
 B priedu. Žinoma, kad visoms į sąrašą įtraukti siūlomoms rūšims Viduržemio jūroje gresia išnykimas, todėl joms reikia didesnės apsaugos nuo žmogaus veiklos, o ji užtikrinama pagal Protokolą;
 (8)kadangi dvidešimtajame eiliniame Barselonos konvencijos susitariančiųjų šalių susitikime siūloma priimti sprendimą iš dalies pakeisti Protokolo II priedą, tą sprendimą po priėmimo tikslinga paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje;
 (9)remiantis Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 17 straipsnio 1 dalimi, dvidešimtajame eiliniame Barselonos konvencijos susitariančiųjų šalių susitikime Sąjungai turi atstovauti Komisija. Valstybės narės turi palaikyti Sąjungos poziciją pagal ES sutarties 4 straipsnio 3 dalį,
 PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
 1 straipsnis
 Pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi dvidešimtajame eiliniame Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvencijos (Barselonos konvencijos) susitariančiųjų šalių susitikime, – palaikyti pasiūlymą dėl sprendimo iš dalies pakeisti Protokolo dėl specialiai saugomų Viduržemio jūros zonų ir biologinės įvairovės (Protokolo) II priedą, kiek tai susiję su:
 (1)šių rūšių įtraukimu į sąrašą:
 –Dendrophyllia cornigera,
 –Dendrophyllia ramea,
 –Desmophyllum dianthus,
 –Isidella elongata;
 (2)priede nurodytų jūrų ir pakrančių paukščių rūšių pavadinimų, kurie buvo pakeisti dėl taksonominių pakeitimų, atnaujinimu.
 2 straipsnis
 1 straipsnyje nurodytas sprendimas po priėmimo skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
 3 straipsnis
 Šis sprendimas skirtas Komisijai ir valstybėms narėms.
 Priimta Briuselyje
 Tarybos vardu
 Pirmininkas
 (1)
 1977 m. liepos 25 d. Tarybos sprendimas 77/585/EEB dėl Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos konvencijos ir Protokolo dėl Viduržemio jūros taršos, sukeliamos atliekų, išmetamų iš laivų ir orlaivių, prevencijos sudarymo (OL L 240, 1977 9 19, p. 1) ir 1999 m. spalio 22 d. Tarybos sprendimas, priimantis Konvencijos dėl Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos ir Protokolo dėl taršos, sukeliamos atliekų, išmetamų iš laivų ir lėktuvų, prevencijos (Barselonos konvencijos) pakeitimus (OL L 322, 1999 12 14, p. 32).
 (2)
 1999 m. spalio 22 d. Tarybos sprendimas 1999/800/EB dėl Protokolo dėl specialiai saugomų teritorijų ir biologinės įvairovės Viduržemio jūroje sudarymo ir to protokolo priedų priėmimo (Barselonos konvencija) (OL L 322, 1999 12 14, p. 1).
 (3)
 Pagal Buveinių direktyvos 1 straipsnio 1 dalyje pateiktą apibrėžtį speciali saugoma teritorija – tai Bendrijos svarbos teritorija, kurią valstybės narės įsteigė įstatymu, administraciniu aktu ir (arba) sutartimi ir kurioje yra taikomos būtinos apsaugos priemonės, skirtos palaikyti ar atstatyti natūralių buveinių ir (ar) rūšių, kurioms teritorija yra įsteigta, gerą apsaugos būklę bei populiacijas.
 (4)
 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (OL L 206, 1992 7 22, p. 7).
 (5)
 „Europos Sąjungos natūralių buveinių aiškinimo vadovas“ (EUR 28 redakcija), Natūralių buveinių komiteto patvirtintas 1999 m. spalio 4 d. (EUR 15 redakcija), su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2013 m.
 http://ec.europa.eu/environment/nature/legislation/habitatsdirective/docs/Int_Manual_EU28.pdf
 .
 (6)
 http://www.iucnredlist.org/initiatives/mediterranean.
 (7)
 1996 m. gruodžio 9 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 338/97 dėl laukinės faunos ir floros rūšių apsaugos kontroliuojant jų prekybą (OL L 61, 1997 3 3, p. 1).
 (8)
 Sprendimas X/2 „2011–2020 m. strateginis biologinės įvairovės išsaugojimo planas ir Aičio biologinės įvairovės tikslai“, įskaitant Aičio biologinės įvairovės 10-ą tikslą „iki 2015 m. sumažinti įvairiopą antropogeninį poveikį koralų rifams ir kitoms pažeidžiamoms ekosistemoms, kurias veikia klimato kaita ir vandenynų rūgštėjimas, kad būtų išlaikytas jų vientisumas ir gyvavimas“.
 (9)
 Sprendimo XII/23 priedas „Prioritetiniai veiksmai siekiant Aičio biologinės įvairovės 10-o tikslo, susijusio su koralų rifais ir artimai susijusiomis ekosistemomis“.
 (10)
 Sprendimas XIII/11 „Savanoriškas specialus darbo planas dėl biologinės įvairovės šaltavandeniuose rajonuose, priklausančiuose Konvencijos jurisdikcijai“.
 (11)
 Sprendimo Vokietija prieš Tarybą (OIV), byla C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.
 (12)
 1999 m. spalio 22 d. Tarybos sprendimas 1999/802/EB, priimantis Konvencijos dėl Viduržemio jūros apsaugos nuo taršos ir Protokolo dėl taršos, sukeliamos atliekų, išmetamų iš laivų ir lėktuvų, prevencijos (Barselonos konvencijos) pakeitimus (OL L 322, 1999 12 14, p. 32).
 (13)
 1999 m. spalio 22 d. Tarybos sprendimas 1999/800/EB dėl Protokolo dėl specialiai saugomų teritorijų ir biologinės įvairovės Viduržemio jūroje sudarymo ir to protokolo priedų priėmimo (Barselonos konvencija) (OL L 322, 1999 12 14, p. 1).
 (14)
 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (OL L 206, 1992 7 22, p. 7).
 (15)
 1996 m. gruodžio 9 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 338/97 dėl laukinės faunos ir floros rūšių apsaugos kontroliuojant jų prekybą (OL L 61, 1997 3 3, p. 1).
 ---documentbreak---
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2017 10 19
 COM(2017) 603 final
 PRIEDAS
 prie
 Tarybos sprendimo
 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi dvidešimtajame eiliniame Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvencijos susitariančiųjų šalių susitikime dėl pasiūlymo iš dalies pakeisti Protokolo dėl specialiai saugomų Viduržemio jūros zonų ir biologinės įvairovės II priedą
 PRIEDAS
 prie
 Tarybos sprendimo
 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi dvidešimtajame eiliniame Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos konvencijos susitariančiųjų šalių susitikime dėl pasiūlymo iš dalies pakeisti Protokolo dėl specialiai saugomų Viduržemio jūros zonų ir biologinės įvairovės II priedą
 Priedas
 Protokolo dėl specialiai saugomų Viduržemio jūros zonų ir biologinės įvairovės II priede padarytų taksonominių pakeitimų, susijusių su jūrų ir pakrančių paukščių rūšimis, sąrašas
 Protokolo dėl specialiai saugomų Viduržemio jūros zonų ir biologinės įvairovės (toliau – Protokolas) II priedą siūloma atnaujinti dėl šių taksonominių pakeitimų, susijusių su jūrų ir pakrančių paukščių rūšių pavadinimais arba klasifikavimu:
 (1)šios rūšys susietos su kita taksonomine grupe:
 –„Fucus virsoides J. Agardh“ iš tipo „Rhodophyta“ perkelta į tipą „Heterokontophyta“,
 –„Kallymenia spathulata (J. Agardh) P.G. Parkinson“ iš tipo „Heterokontophyta“ perkelta į tipą „Rhodophyta“;
 (2)iš kategorijos „Aves“ išbrauktos šios rūšys:
 –„Hydrobates pelagicus (Linnaeus, 1758)“,
 –„Phalacrocorax aristotelis (Linnaeus, 1761)“,
 –„Phalacrocorax pygmeus (Pallas, 1773)“,
 –„Phoenicopterus ruber (Linnaeus, 1758)“,
 –„Sterna albifrons (Pallas, 1764)“,
 –„Sterna bengalensis (Lesson, 1831)“,
 –„Sterna caspia (Pallas, 1770)“,
 –„Sterna nilotica (Gmelin, JF, 1789)“,
 –„Sterna sandvicensis (Latham, 1878)“;
 o į tą pačią kategoriją įrašytos šios rūšys:
 –„Hydrobates pelagicus ssp. melitensis (Schembri, 1843)“,
 –„Phalacrocorax aristotelis ssp. desmarestii (Payraudeau, 1826)“,
 –„Microcarbo pygmaeus (Pallas, 1773)“,
 –„Phoenicopterus roseus (Pallas, 1811)“,
 –„Sternula albifrons (Pallas, 1764)“,
 –„Thalasseus bengalensis (Lesson, 1831)“,
 –„Hydroprogne caspia (Pallas, 1770)“,
 –„Gelochelidon nilotica (Gmelin, JF, 1789)“,
 –„Thalasseus sandvicensis (Latham, 1878)“.


jurisdiction: US

text:
ATTORNEY GRIEVANCE COMMISSION * IN THE
 OF MARYLAND COURT OF APPEALS
 *
 OF MARYLAND
 Petitioner,
 *
 Misc. Docket AG
 V. N0.
 57
 *
 September Term, 20 1 7
 JEFFREY ADAM WERTKIN
 Respondent.
 ORDER
 This matter came before the Court on the Joint Petition ofthe Attorney Grievance
 Commission of Maryland and Respondent, Jeffrey Adam Wertkin, t0 disbar the
 Respondent from the practice of law. The Court having considered the Petition, it is this
 16th day of
 January ,
 201 8, by the Court of Appeals of Maryland;
 ORDERED, that Respondent, Jeffrey Adam Wertkin, be, and he hereby is, disbarred
 from the practice of law in the State 0f Maryland for violation of Rule 8.4(b), (c) and (d)
 0f the Maryland Lawyers’ Rules of Professional Conduct and Rules 19-308.4(b), (c) and
 (d) of the Maryland Attorneys’ Rules 0f Professional Conduct; and it is further
 ORDERED, that the Clerk 0f this Court shall remove the name of Jeffrey Adam
 Wertkin from the register of attorneys in this Court and certify that fact to the Trustees of
 the Client Protection Fund ofthe Bar ofMaryland and all Clerks 0f all judicial tribunals in
 this State in accordance with Maryland Rule 19-736(d).
 /s/ Clayton Greene Jr.
 Senior Judge


type: other

text:
Odločba o ugotovitvi neustavnosti tretjega odstavka 421. člena Zakona o kazenskem postopku
 Odločba o ugotovitvi neustavnosti tretjega odstavka 421. člena Zakona o kazenskem postopku : Uradni list RS, št. 21/08 Odločba o ugotovitvi neustavnosti tretjega odstavka 421. člena Zakona o kazenskem postopku (Uradni list RS, št. 21/08) Odločba o ugotovitvi neustavnosti tretjega odstavka 421. člena Zakona o kazenskem postopku (Uradni list RS, št. 21/08)
 Datum sprejetja 14.02.2008
 Datum objave 09.02.2008
 SOP 2008-01-0710
 3. Vlada v mnenju navaja, da pomeni tretji odstavek 421. člena ZKP, ki drugače ureja tek roka za vložitev zahteve za varstvo zakonitosti, specialno določbo v razmerju do četrtega odstavka 120. člena ZKP. Zakonodajalec naj bi začetek teka rokov namenoma drugače uredil. Izjema naj bi bila uvedena tudi zaradi razmeroma dolgega roka za vložitev zahteve za varstvo zakonitosti (tri mesece). Z uveljavitvijo Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o kazenskem postopku (Uradni list RS, št. 72/98 –ZKP-A) naj bi bil v 420. členu ZKP dodan četrti odstavek, ki naj bi omogočil vložitev zahteve za varstvo zakonitosti zoper pravnomočno odločbo o odreditvi in podaljšanju pripora. Do uveljavitve Zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o kazenskem postopku (Uradni list RS, št. 56/03 – v nadaljevanju ZKP-E) naj bi veljal trimesečni rok za vložitev zahteve za varstvo, z novelo ZKP-E pa naj bi bil rok za vložitev zahteve za varstvo zakonitosti zoper pravnomočno odločbo o priporu skrajšan na osem dni. Glede na to, da so po ZKP priporne zadeve nujne, naj bi bil rok treh mesecev neprimerno dolg. Vlada pojasnjuje, da pravna ureditev pripora ne omejuje stika zagovornika s pripornikom. ZKP in Pravilnik o izvrševanju pripora (Uradni list RS, št. 36/99 in nasl.) naj ne bi omejevala razgovorov zagovornika s pripornikom. Iz 25. člena Ustave naj ne bi izhajala dolžnost zakonodajalca, da poleg rednega pravnega sredstva zagotovi še izredno pravno sredstvo. Vlada meni, da je zakonodajalec začetek teka roka za vložitev zahteve za varstvo zakonitosti zoper pravnomočno odločbo o priporu iz upravičenih razlogov uredil drugače. Zato ocenjuje, da je pobuda neutemeljena.
 4. Pobudnik navaja, da izpodbija 421. člen ZKP, vendar iz vsebine pobude izhaja, da nasprotuje ureditvi v tretjem odstavku tega člena v delu, ki se nanaša na tek roka za vložitev zahteve za varstvo zakonitosti zoper pravnomočno odločbo o odreditvi ali podaljšanju pripora (tj. odločbo iz četrtega odstavka 420. člena ZKP).1Svoj pravni interes utemeljuje z ustavno pritožbo, ki jo je vložil zoper sklep Vrhovnega sodišča št. I Ips 22/2006 z dne 26. 1. 2006. Ker je pobudnik vložil ustavno pritožbo zoper odločitev Vrhovnega sodišča, v kateri se je sodišče oprlo na določbo tretjega odstavka 421. člena ZKP, izkazuje pravni interes za oceno ustavnosti izpodbijane določbe.
 7. Ustava varuje pravico obdolženca do obrambe z zagovornikom. Po drugi alineji 29. člena Ustave (pravna jamstva v kazenskem postopku) mora biti vsakomur, ki je obdolžen kaznivega dejanja, ob popolni enakopravnosti zagotovljeno, da se mu sodi v njegovi navzočnosti in da se brani sam ali z zagovornikom. Ustavno sodišče je že večkrat poudarilo, da je s tem pravica do obrambe z zagovornikom in ne le pravica obdolženca, da se brani, po Ustavi razglašena za eno temeljnih ustavnih pravic, strokovna pomoč, ki jo lahko nudi le zagovornik, pa za eno od jamstev, ki jih daje Ustava obdolžencu v kazenskem postopku zato, da mu zagotovi uresničevanje drugih ustavnih pravic.2
 8. Postavitev zagovornika priprtemu je obvezna. V skladu z drugim odstavkom 70. člena ZKP mora imeti obdolženec zagovornika pri postopku po 204.a členu tega zakona in ves čas, dokler traja zoper njega odrejeni pripor. Z obvezno obrambo se upravičencu nudi strokovna pomoč zagovornika in s tem zagotavlja ustrezno procesno ravnotežje med strankami. Če ima obdolženec zagovornika, vroča sodišče sodne odločbe obema. Rok za vložitev pravnega sredstva teče v takem primeru od zadnje vročitve (četrti odstavek 120. člena ZKP). Izpodbijana ureditev iz tretjega odstavka 421. člena ZKP odstopa od te splošne določbe. Da gre v obravnavani zadevi za posebno ureditev, kaže tudi primerjava z ureditvijo v pritožbenem postopku.3
 Jože Tratnik l. r
 1 Tretji odstavek 421. člena ZKP se glasi: "Obdolženec, zagovornik in osebe iz drugega odstavka 367. člena ZKP smejo vložiti zahtevo za varstvo zakonitosti v roku treh mesecev oziroma osmih dni, če gre za odločbo iz četrtega odstavka 420. člena ZKP, od dneva, ko je obdolženec prejel pravnomočno sodno odločbo. Če zoper odločbo sodišča prve stopnje ni bilo pritožbe, se ta rok šteje od pravnomočnosti te odločbe."
 2 Tako Ustavno sodišče v odločbi št. Up-143/97 z dne 19. 6. 1997, OdlUS VI, 179, in v odločbi št. Up-293/97 z dne 12. 2. 1998, OdlUS VII, 101.
 3 Po prvem odstavku 366. člena, drugem odstavku 400. člena, tretjem odstavku 443. člena in prvem odstavku 485. člena ZKP se smejo upravičenci pritožiti v roku, ki teče od vročitve prepisa sodbe oziroma sklepa.
 Zakon 63/94 Zakon o kazenskem postopku (ZKP)


type: wikipedia

text:
Keliakia on elinikäinen autoimmuunisairaus, jossa rukiin, vehnän ja ohran sisältämä valkuaisaine gluteeni aiheuttaa ohutsuolen limakalvolla suolinukkaa vaurioittavan tulehdusreaktion, joka häiritsee ravintoaineiden imeytymistä. Vaurion aiheuttajana on gluteenin prolamiiniosa, joka vaihtelee eri viljoissa. Vehnän gliadiini, rukiin sekaliini ja ohran hordeiini aiheuttavat immunologisen vasta-ainereaktion. Prolamiini tarttuu ohutsuolen limakalvossa sitä vastaan muodostuneeseen vasta-aineeseen, joka johtaa limakalvon nukkarakenteen tuhoutumiseen.
 Väestöseulontatutkimusten mukaan keliakiaa esiintyy Suomessa 1,5 prosentilla lapsista ja jopa 2,7 prosentilla vanhuksista. Taudin esiintyvyys lisääntyy iän myötä. Sairaus on naisilla yleisempi kuin miehillä. Keliakiaa runsaasti tutkineen professori Markku Mäen mukaan enemmistö (vuonna 2010 noin 3/4) keliaakikoista on diagnostisoimatta eli ei tiedä sairaudestaan eikä saa hoitoa siihen. Suurin osa tapauksista on piileviä, ja oireet ovat usein lieviä ja epätyypillisiä. Kuitenkin hoitamaton keliakia kaksinkertaistaa kuolemanriskin.
 Keliakia ei ole allergia, joten sitä ei tule sekoittaa esimerkiksi vilja-allergiaan, joka tarkoittaa yliherkkyyttä vehnälle, rukiille, ohralle ja kauralle. Vilja-allergiaa esiintyy harvoin aikuisilla.
 Oireet
 Keliakian oireet ovat usein lieviä, ja diagnoosin saaminen saattaa kestää kauan. Tavallisimpia oireita ovat laihtuminen, ripuli tai löysät ulosteet, vatsakivut, pahoinvointi ja ruokahaluttomuus. Harvinaisempia oireita ovat suun haavaumat eli aftat, hampaiden kiillevauriot, kipeä kieli, vatsan turpoaminen, luusto-, lihas- tai nivelkivut, hermosäryt, K-vitamiinin puutoksesta johtuva vuototaipumus, iho-oireet, ummetus, kuukautishäiriöt, lapsettomuus, masennus ja muut psyykkiset häiriöt sekä lapsilla todettava kasvun hidastuminen ja puberteetin myöhästyminen. Myös neurologiset häiriöt ja keskenmenot ovat mahdollisia. Ravintoaineiden imeytymishäiriöt, hengitystieoireet ja väsymys ovat keliakian tavallisia oireita. Keliakia voi aiheuttaa lapsilla ahdistusta, masennusta tai aggressiivisuutta.
 Hoitamaton keliakia voi aiheuttaa muun muassa osteoporoosia eli luukatoa. Keliaakikoilla tavataan myös monia vitamiinien puutoksista johtuvia oireita, koska esimerkiksi rasvaliukoisten vitamiinien imeytyminen heikentyy ja niiden pitoisuudet veressä vähenevät. Noin puolella keliaakikoista on laktoosi-intoleranssi, joka useimmiten osoittautuu gluteenin tuhoaman suolinukan sivuoireeksi: kun suolinukka on palautunut, voidaan siirtyä jälleen maitotuotteisiin.
 Sairaus voi esiintyä myös iholla ihokeliakiana eli dermatitis herpetiformisina, jolloin iholle tulee kutisevaa pienirakkulaista ihottumaa. Ihokeliakiaa ilmenee noin 10 prosentilla keliaakikoista. Ihottumaa esiintyy etenkin kyynärpäissä, polvitaipeissa, päässä ja pakaroissa. Ihokeliakoilla on usein myös suolisto-oireita, mutta ne ovat useimmiten lieviä.
 Harvinaisissa tapauksissa keliakia vaikuttaa oireettomalta.
 Diagnoosi
 Keliakian hoitosuosituksen mukaan keliakian toteamisen keskeiset kriteerit ovat ohutsuolikoepala, ihokoepala, kliininen tai histologinen paraneminen gluteenittomalla ruokavaliolla ja erityistilanteissa gluteenialtistus. Alkututkimuksena voidaan käyttää verikoetta, josta etsitään keliakiavasta-aineita. Luotettavin verikokeista on endomysiini-vasta-ainetutkimus, jonka avulla diagnoosi voidaan tehdä jopa ilman ohutsuolen tähystystä. Pääsääntöisesti tarvitaan kuitenkin suolinäytteen mikrosoppista tutkimusta. Näyte otetaan gastroskopialla eli mahalaukun tähystyksellä, jossa tähystin viedään ohutsuoleen saakka.
 Keliakian toteamista varten Suomessa on kehitetty myös apteekista saatava keliakian pikatesti, joka soveltuu myös kotikäyttöön. Pikatesti ei kuitenkaan ole yhtä luotettava kuin ohutsuolesta otettava koepalatesti, joten positiivisen pikatestidiagnoosin jälkeen tulee kääntyä lääkärin puoleen varsinaisen diagnoosin saamiseksi.
 Hoito
 Nykylääketieteen mukaan ainoa keliakiaan auttava hoito on elinikäinen gluteeniton ruokavalio. Ruokavaliosta jätetään pois ruista, ohraa ja vehnää sisältävät viljavalmisteet. Gluteenittoman ruokavalion aloittamisesta kestää suunnilleen puolesta vuodesta vuoteen, kunnes suolinukka on palautunut normaaliksi. Ihokeliakiassa ihottuma katoaa suurin piirtein samassa ajassa. Ravintoaineiden imeytyminen kuitenkin alkaa jo ennen tätä.
 Suositusten mukaan keliaakikot voivat käyttää kauraa osana ruokavaliotaan. Kauran on kuitenkin oltava puhdasta: on periaatteessa mahdollista, että tavallisissa kauratuotteissa on jäämiä ohrasta, vehnästä tai rukiista. Keliaakikolle turvallisia kauratuotteita saa yleensä tavallisista ruokakaupoista. Tutkimuksissa käytetyt kauramäärät ovat olleet 50–90 grammaa kauraa päivässä. Kauran käyttö voidaan aloittaa heti taudin toteamisvaiheessa. Kauran korkean kuitupitoisuuden vuoksi tulee sen käyttö aloittaa varovaisesti. Jos ruokavaliossa on ollut kovin vähän kuitua, vatsaoireita voi helposti ilmetä, kun kauran käyttö aloitetaan liian suurella annoksella. Keliakialiitto ei suosittele spelttivehnän käyttöä, koska se on geneettisesti kaukaista sukua vehnälle. Tutkimuksissa on todettu speltin sisältävän runsaasti gluteenia. Keliakiaruokavaliossa voidaan käyttää yleensä myös teollisesti prosessoitua vehnätärkkelystä, jonka gluteenipitoisuus on erittäin alhainen.
 Ihokeliakiassa on usein tarpeen hoidon alkuvaiheessa käyttää lääkkeitä ihottuman rauhoittamiseksi. Ruokavaliota noudattamalla keliaakikko voi elää normaalia elämää, eikä sairaus vaikuta elämää lyhentävästi.
 Mikäli tuotteessa on gluteenia, se ilmoitetaan aina omalla nimellään tuotteen ainesosaluettelossa, eikä se voi piiloutua E-koodin taakse.
 Hoitamattomana keliakia voi aiheuttaa esimerkiksi hedelmättömyyttä ja hermosto-oireita, sekä altistaa muille sairauksille.
 Esiintyvyys
 Keliakian esiintyvyyttä Suomessa on tutkittu paljon, ja tutkimusten perusteella noin kaksi prosenttia suomalaisista sairastaa keliakiaa. Kuitenkin vain noin kolmasosa näistä keliaakikoista on diagnosoituja keliaakikkoja, ja suurin osa keliaakikoista sairastaa tautia tietämättään. Suurin osa keliakiaa sairastavista on naisia. Keliakian esiintyvyydessä on myös suuria eroja maapallon eri alueiden välillä, mikä johtuu osittain siitäkin, kuinka paljon gluteenipitoisia tuotteita alueella käytetään.
 Autismin kirjon ihmisillä autoimmuunisairauksista keliakia on yleistä. Myös nuoruustyypin diabetesta sairastavilla keliakia on normaalia yleisempää.
 Perinnöllisyys
 Keliakia on perinnöllinen tauti. Jos äidillä tai isällä on keliakia, on lapsen riski saada tauti noin 10–15 %. Vielä ei osata sanoa, miksi osa ihmisistä saa oireita gluteenista. Mahdollisena pidetään, että perinnölliset tekijät käynnistävät gluteenin prolamiiniosaa vastaan vasta-ainereaktion. Valtaosalla keliakiapotilaista on todettavissa kudosantigeenityyppi HLA-B8. HLA-geenialue sijaitsee kromosomissa 6. HLA-geenit selittävät vain osan keliakian perinnöllisyydestä. Uusimmissa tutkimuksissa on löydetty keliakiaan liittyvää geenialuetta 2. ja 10. kromosomeista. Tutkimuksissa todettiin kromosomissa 2 sijaitsevan CTLA-4-geenin yhteys keliakiaan.
 Vaikutukset arkielämään
 Niukkakuituinen gluteeniton ruokavalio voi aiheuttaa muita terveyshaittoja keliaakikolle, joten runsaasta siemenien, papujen ja kasvisten saannista on pidettävä huolta.
 Suklaa ja muut makeiset lakritsia lukuun ottamatta ovat usein luontaisesti gluteenittomia; monissa suklaissa on kuitenkin "saattaa sisältää pieniä määriä vehnää" -merkintä, jolloin tuotteita ei suositella säännölliseen käyttöön, ihokeliaakikoille tai huonossa hoitotasapainossa oleville keliaakikoille ei ollenkaan.
 Keliaakikko voi nauttia korkeintaan 0,66 l/vrk sellaisia olutmerkkejä, joiden gluteenipitoisuus on alle 2 mg/100 g.
 Kela voi myöntää vammaistuen alle 16-vuotiaan keliaakikon vanhemmalle. Aiemmin yli 16-vuotiaiden keliaakikkojen oli lääkärintodistuksella mahdollista saada Kelalta ruokavaliokorvausta, mutta korvaus lakkautettiin vuoden 2016 alussa voimaan tulleen lainmuutoksen myötä osana valtion säästötoimenpiteitä.
 Keliaakikko voi suorittaa varusmiespalveluksen luokassa A, mikäli diagnoosista on kulunut kaksi vuotta ja keliakia on hyvässä hoitotasapainossa. Keliakiadiagnoosin ollessa tuore keliaakikko määrätään palveluskelpoisuusluokkaan E, ja kahden vuoden jälkeen hänelle määrätään lopullinen palveluskelpoisuusluokka. Muut keliakiaa sairastavat, kuten ne keliaakikot, joiden sairaus on huonossa hoitotasapainossa, luokitellaan palveluskelpoisuusluokkaan C.
 Keliakialiitto
 Keliakialiitto on vuonna 1976 perustettu järjestö, jonka tavoitteena on parantaa keliaakikoiden elämänlaatua ja heidän terveyttään järjestämällä keliakian hoitoon liittyviä palveluita ja etuja. Keliakialiitto koostuu 30 pienemmästä paikallisesta keliakiayhdistyksestä, joihin kuuluu Suomessa yhteensä jo noin 30 000 jäsentä.
 Lähteet
 Kirjallisuutta
 Paganus, Aila & Voutilainen, Helena:
Allergia ja keliakia : ruoka- ja keittokirja.
Helsinki : Tammi, 2009
 Aiheesta muualla
 Keliakian Käypä hoito -suositus
 Keliakian hyvä hoito, Terveyskirjasto: Lääkärikirja Duodecim, Kustannus Oy Duodecim 2009
 Keliakialiitto
 Glu.fi - Gluteeniton nettiyhteisö-keskustelufoorumi
 Autoimmuunisairaudet
 Ruoansulatuselinten sairaudet
 Seulonnan keskeiset artikkelit


text:
 8.11.2013
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 L 298/19
 ROZPORZĄDZENIE WYKONAWCZE KOMISJI (UE) NR 1108/2013
 z dnia 5 listopada 2013 r.
 rejestrujące w rejestrze chronionych nazw pochodzenia i chronionych oznaczeń geograficznych nazwę [Stromberger Pflaume (ChNP)]
 KOMISJA EUROPEJSKA,
 uwzględniając Traktat o funkcjonowaniu Unii Europejskiej,
 uwzględniając rozporządzenie (UE) nr 1151/2012 Parlamentu Europejskiego i Rady z dnia 21 listopada 2012 r. w sprawie systemów jakości produktów rolnych i środków spożywczych (1), w szczególności jego art. 52 ust. 2,
 a także mając na uwadze, co następuje:
 (1)
 Rozporządzenie Parlamentu Europejskiego i Rady (UE) nr 1151/2012 z dnia 21 listopada 2012 r. weszło w życie dnia 3 stycznia 2013 r. Wymienione rozporządzenie uchyliło i zastąpiło rozporządzenie Rady (WE) nr 510/2006 z dnia 20 marca 2006 r. w sprawie ochrony oznaczeń geograficznych i nazw pochodzenia produktów rolnych i środków spożywczych (2).
 (2)
 Zgodnie z art. 6 ust. 2 rozporządzenia (WE) nr 510/2006 wniosek Niemiec o rejestrację nazwy „Stromberger Pflaume” został opublikowany w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej
 (3).
 (3)
 Ponieważ do Komisji nie wpłynęło żadne oświadczenie o sprzeciwie zgodnie z art. 7 rozporządzenia (WE) nr 510/2006, nazwa „Stromberger Pflaume” powinna zostać zarejestrowana.
 PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE:
 Artykuł 1
 Nazwa wymieniona w załączniku do niniejszego rozporządzenia zostaje zarejestrowana.
 Artykuł 2
 Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie dwudziestego dnia po jego opublikowaniu w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej.
 Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich państwach członkowskich.
 Sporządzono w Brukseli dnia 5 listopada 2013 r.
 W imieniu Komisji, za Przewodniczącego,
 Dacian CIOLOȘ
 Członek Komisji
 (1) Dz.U. L 343 z 14.12.2012, s. 1.
 (2) Dz.U. L 93 z 31.3.2006, s. 12.
 (3) Dz.U. C 367 z 27.11.2012, s. 8.
 ZAŁĄCZNIK
 Produkty rolne przeznaczone do spożycia przez ludzi wymienione w załączniku I do Traktatu:
 Klasa 1.6. Owoce, warzywa i zboża świeże lub przetworzone
 NIEMCY
 Stromberger Pflaume (ChNP)


text:
 30.1.2010
 EL
 Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης
 C 24/29
 Αίτηση για την έκδοση προδικαστικής αποφάσεως, την οποία υπέβαλε το Rechtbank van eerste aanleg te Antwerpen (Βέλγιο) στις 17 Νοεμβρίου 2009 — Koninklijke Philips Electronics NV κατά Lucheng Meijing Industrial Company Ltd κ.λπ.
 (Υπόθεση C-446/09)
 2010/C 24/54
 Γλώσσα διαδικασίας: η ολλανδική
 Αιτούν δικαστήριο
 Rechtbank van eerste aanleg te Antwerpen
 Διάδικοι στην υπόθεση της κύριας δίκης
 Ενάγουσα: Koninklijke Philips Electronics NV
 Εναγόμενοι: Lucheng Meijing Industrial Company Ltd. κ.λπ.
 Προδικαστικό ερώτημα
 Αποτελεί το άρθρο 6, παράγραφος 2, στοιχείο β', του κανονισμού (ΕΚ) 3295/94 (1) της 22ας Δεκεμβρίου 1994 (του παλαιού τελωνειακού κανονισμού) κανόνα ομογενοποιημένου κοινοτικού δικαίου ο οποίος επιβάλλεται στο δικαστήριο του κράτους μέλους στο οποίο κατά το άρθρο 7 του κανονισμού απευθύνεται ο κάτοχος του δικαιώματος και συνεπάγεται ο κανόνας αυτός ότι το δικαστήριο κατά την εκτίμησή του δεν μπορεί να λάβει υπόψη το καθεστώς προσωρινής αποθηκεύσεως/καθεστώς διαμετακομίσεως και οφείλει να εφαρμόσει το πλάσμα δικαίου ότι τα εμπορεύματα λογίζεται ότι κατασκευάστηκαν στο ίδιο κράτος μέλος και, κατά συνέπεια, πρέπει να κρίνει εφαρμόζοντας το δίκαιο του ίδιου κράτους μέλους αν τέτοια εμπορεύματα παραβιάζουν το συγκεκριμένο δικαίωμα διανοητικής ιδιοκτησίας;
 (1) Κανονισμός (ΕΚ) 3295/94 του Συμβουλίου, της 22ας Δεκεμβρίου 1994, περί μέτρων απαγορεύσεων της ελεύθερης κυκλοφορίας, της εξαγωγής, της επανεξαγωγής και της υπαγωγής σε καθεστώς αναστολής των εμπορευμάτων παραποιήσεως/απομιμήσεως και των αναπαραχθέντων χωρίς άδεια (πειρατικών) (ΕΕ L 341, σ. 8).


text:
 22.11.2007
 ES
 Diario Oficial de la Unión Europea
 L 304/56
 DECISIÓN DEL COMITÉ MIXTO DEL EEE
 N
 o 71/2007
 de 29 de junio de 2007
 por la que modifica el Protocolo 31 del Acuerdo EEE, relativo a la cooperación en sectores específicos no incluidos en las cuatro libertades
 EL COMITÉ MIXTO DEL EEE,
 Visto el Acuerdo sobre el Espacio Económico Europeo, en la versión modificada por el Protocolo por el que se adapta el Acuerdo sobre el Espacio Económico Europeo (en lo sucesivo denominado «el Acuerdo»), y, en particular, sus artículos 86 y 98,
 Considerando lo siguiente:
 (1)
 El Protocolo 31 del Acuerdo fue modificado por la Decisión del Comité Mixto del EEE no 74/2006, de 2 de junio de 2006 (1).
 (2)
 Es preciso continuar la cooperación de las Partes contratantes del Acuerdo en la realización y el desarrollo del mercado interior.
 (3)
 Debe, por lo tanto, modificarse en consecuencia el Protocolo 31 del Acuerdo para que esta cooperación continúe después del 31 de diciembre de 2006.
 DECIDE:
 Artículo 1
 El artículo 7 del Protocolo 31 del Acuerdo se modifica como sigue:
 1)
 Las palabras «años 2004, 2005 y 2006» del apartado 6 se sustituyen por las palabras «años 2004, 2005, 2006 y 2007».
 2)
 Las palabras «año 2006» del apartado 7 se sustituyen por las palabras «años 2006 y 2007».
 Artículo 2
 La presente Decisión entrará en vigor el día siguiente al de la última notificación transmitida al Comité Mixto del EEE de conformidad con lo establecido en el artículo 103, apartado 1, del Acuerdo (2).
 La presente Decisión será aplicable a partir del 1 de enero de 2007.
 Artículo 3
 La presente Decisión se publicará en la sección EEE y en el Suplemento EEE del Diario Oficial de la Unión Europea.
 Hecho en Bruselas, el 29 de junio de 2007.
 Por el Comité Mixto del EEE
 El Presidente
 Alan SEATTER
 (1) DO L 245 de 7.9.2006, p. 45.
 (2) No se han indicado preceptos constitucionales.


text:
Fēru valoda jeb fēriešu valoda (føroyskt mál, ) ir valoda, ko prot aptuveni cilvēku Fēru Salās, kā arī aptuveni fēriešu Dānijā. Tā ir viena no divām oficiālajām valodām Fēru Salās (otra ir dāņu valoda). Fēru valoda pieder ģermāņu valodu saimei, ziemeļģermāņu atzaram; radnieciski vistuvākās ir islandiešu valoda un norvēģu valoda. Fēru valoda ir radusies no sennorvēģu valodas.
 Vēsture
 1937. gadā fēru valoda aizstāja dāņu valodu kā oficiālo mācībvalodu skolās, 1938. gadā to ieviesa kā baznīcas valodu un 1948. gadā kā nacionālo valodu Fēru Salās (Home Rule Act of the Faroes). Tomēr fēru valoda nekļuva par pilnīgu vispārējās saziņas valodu plašsaziņas līdzekļos līdz 1980. gadiem. Mūsdienās dāņu valoda Fēru salās ir svešvaloda, ko kā pirmo valodu apgūst tikai 5% salu iedzīvotāju. Pārējiem skolēniem tā jāapgūst no 3. klases līdz skolas beigšanai.
 Alfabēts
 Fēru alfabēts sastāv no 29 burtiem:
 Paskaidrojumi:
 Ð, ð nekad nav vārda sākumā, bet var būt kā lielais burts kartēs vai uzņēmumu zīmolu simbolos, piemēram, SUÐUROY (Dienvidu salā).
 Ø, ø var tikt rakstīts arī kā ö poētiskā valodā, kā Föroyar (Fēru salas). Rokrakstā un mazsvarīgos tekstos ir iespējams arī Ő, ő.
 Izplatīti fēriešu uzvārdi ir Lützen, Müller, Winther vai kristiešu vārds Zacharias. Hammershaimba pareizrakstībā tika lietots arī x, piemēram, Saxun vārdam Saksun.
 Līdz ar fēru valodas normēšanu un pielīdzināšanu latīņu, angļu, dāņu, zviedru, norvēģu, somu un citām valodām, vecnorvēģu un mūsdienu islandiešu burts þ ir pazaudēts. Fēru valodā pārceltiem vārdiem tas ir rakstīts kā <t> vai kā <h> un ja tiek transkribēts islandiešu vārds, lieto <th>.
 Atsauces
 Ārējās saites
 Fēru Salu valodas
 Ziemeļģermāņu valodas


text:
 19.5.2006
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 L 132/5
 REGOLAMENTO (CE) N. 750/2006 DELLA COMMISSIONE
 del 18 maggio 2006
 che fissa le restituzioni all'esportazione dello zucchero bianco e dello zucchero greggio come tali
 LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE,
 visto il trattato che istituisce la Comunità europea,
 visto il regolamento (CE) n. 1260/2001 del Consiglio, del 19 giugno 2001, relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore dello zucchero (1), in particolare l'articolo 27, paragrafo 5, secondo comma,
 considerando quanto segue:
 (1)
 Ai sensi dell'articolo 27 del regolamento (CE) n. 1260/2001, la differenza tra i corsi o i prezzi praticati sul mercato mondiale dei prodotti di cui all'articolo 1, paragrafo 1, lettera a) dello stesso regolamento e i prezzi di tali prodotti nella Comunità può essere compensata da una restituzione all'esportazione.
 (2)
 Ai sensi del regolamento (CE) n. 1260/2001, le restituzioni per lo zucchero bianco e greggio non denaturati ed esportati allo stato naturale devono essere fissate tenendo conto della situazione sul mercato comunitario e sul mercato mondiale dello zucchero, e in particolare degli elementi di prezzo e di costo indicati all'articolo 28 dello stesso regolamento. In conformità dello stesso articolo, è opportuno tener conto ugualmente dell'aspetto economico delle esportazioni previste.
 (3)
 Per lo zucchero greggio la restituzione deve essere fissata per la qualità tipo. Quest'ultima è definita nell'allegato I, punto II, del regolamento (CE) n. 1260/2001. Tale restituzione è inoltre fissata in conformità dell'articolo 28, paragrafo 4, del suddetto regolamento. Lo zucchero candito è stato definito dal regolamento (CE) n. 2135/95 della Commissione, del 7 settembre 1995, relativo alle modalità di applicazione per la concessione di restituzioni all'esportazione nel settore dello zucchero (2). L'importo della restituzione così calcolato per quanto concerne gli zuccheri con aggiunta di aromatizzanti o di coloranti deve applicarsi al loro tenore di saccarosio ed essere pertanto fissato per 1 % di tale tenore.
 (4)
 In casi particolari l'importo della restituzione può essere fissato mediante atti di natura diversa.
 (5)
 La restituzione deve essere fissata ogni due settimane; la stessa può essere modificata nell'intervallo.
 (6)
 Ai sensi dell'articolo 27, paragrafo 5, primo comma, del regolamento (CE) n. 1260/2001, la situazione del mercato mondiale o le esigenze specifiche di taluni mercati possono rendere necessaria la differenziazione della restituzione per i prodotti di cui all'articolo 1 del suddetto regolamento, in funzione delle loro destinazioni.
 (7)
 L'aumento rapido e sostanziale, dall'inizio del 2001, delle importazioni preferenziali di zucchero provenienti dai paesi dei Balcani occidentali nonché delle esportazioni di zucchero dalla Comunità verso tali paesi sembra essere fortemente artificiale.
 (8)
 Per evitare eventuali abusi con la reimportazione nella Comunità di prodotti del settore dello zucchero che hanno beneficiato di restituzioni all'esportazione, per l'insieme dei paesi dei Balcani occidentali non è opportuno stabilire una restituzione per i prodotti di cui al presente regolamento.
 (9)
 In base ai suddetti elementi e alla situazione attuale dei mercati nel settore dello zucchero, e in particolare ai corsi o prezzi dello zucchero nella Comunità e sul mercato mondiale, occorre fissare importi adeguati per la restituzione.
 (10)
 Le misure previste dal presente regolamento sono conformi al parere del comitato di gestione per lo zucchero,
 HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
 Articolo 1
 Le restituzioni all'esportazione dei prodotti di cui all'articolo 1, paragrafo 1, lettera a) del regolamento (CE) n. 1260/2001, come tali e non denaturati, sono fissate agli importi di cui in allegato al presente regolamento.
 Articolo 2
 Il presente regolamento entra in vigore il 19 maggio 2006.
 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
 Fatto a Bruxelles, il 18 maggio 2006.
 Per la Commissione
 J. L. DEMARTY
 Direttore generale dell'Agricoltura e dello sviluppo rurale
 (1) GU L 178 del 30.6.2001, pag. 1. Regolamento modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 39/2004 della Commissione (GU L 6 del 10.1.2004, pag. 16).
 (2) GU L 214 dell'8.9.1995, pag. 16.
 ALLEGATO
 RESTITUZIONI ALL'ESPORTAZIONE DELLO ZUCCHERO BIANCO E DELLO ZUCCHERO GREGGIO COME TALI, APPLICABILI A PARTIRE DAL 19 MAGGIO 2006 (1)
 Codice prodotto
 Destinazione
 Unità di misura
 Importo delle restituzioni
 1701 11 90 9100
 S00
 EUR/100 kg
 20,20 (2)
 1701 11 90 9910
 S00
 EUR/100 kg
 20,20 (2)
 1701 12 90 9100
 S00
 EUR/100 kg
 20,20 (2)
 1701 12 90 9910
 S00
 EUR/100 kg
 20,20 (2)
 1701 91 00 9000
 S00
 EUR/1 % di saccarosio × 100 kg prodotto netto
 0,2196
 1701 99 10 9100
 S00
 EUR/100 kg
 21,96
 1701 99 10 9910
 S00
 EUR/100 kg
 21,96
 1701 99 10 9950
 S00
 EUR/100 kg
 21,96
 1701 99 90 9100
 S00
 EUR/1 % di saccarosio × 100 kg prodotto netto
 0,2196
 NB: I codici dei prodotti e i codici delle destinazioni della serie «A», sono definiti nel regolamento (CEE) n. 3846/87 della Commissione (GU L 366 del 24.12.1987, pag. 1), modificato.
 I codici numerici delle destinazioni sono definiti nel regolamento (CE) n. 2081/2003 della Commissione (GU L 313 del 28.11.2003, pag. 11).
 Le altre destinazioni sono definite nel seguente modo:
 S00
 :
 tutte le destinazioni (paesi terzi, altri territori, approvvigionamento e destinazioni assimilate ad un'esportazione fuori dalla Comunità), ad esclusione dell'Albania, della Croazia, della Bosnia-Erzegovina, della Serbia e Montenegro (Compreso il Kosovo, quale definito nella risoluzione 1244 del Consiglio di sicurezza delle Nazioni Unite del 10 giugno 1999) e dell'ex Repubblica iugoslava di Macedonia, tranne che per lo zucchero incorporato nei prodotti di cui all'articolo 1, paragrafo 2, lettera b), del regolamento (CE) n. 2201/96 del Consiglio (GU L 297 del 21.11.1996, pag. 29).
 (1) I tassi indicati nel presente allegato non si applicano a partire dal 1o febbraio 2005 ai sensi della decisione 2005/45/CE del Consiglio, del 22 dicembre 2004, relativa alla conclusione e all'applicazione provvisoria dell'accordo tra la Comunità europea e la Confederazione svizzera che modifica l'accordo tra la Comunità economica europea e la Confederazione svizzera del 22 luglio 1972 per quanto riguarda le disposizioni applicabili ai prodotti agricoli trasformati (GU L 23 del 26.1.2005, pag. 17).
 (2) Il presente importo è applicabile allo zucchero greggio che ha un rendimento del 92 %. Se il rendimento dello zucchero greggio esportato differisce dal 92 %, l'importo della restituzione applicabile è calcolato in conformità delle disposizioni dell'articolo 28, paragrafo 4, del regolamento (CE) n. 1260/2001.