text:
N° L 292 / 50 Journal officiel des Communautés européennes 15 . 10 . 87
 ACCORD
 sous forme d'échange de lettres entre la Communauté économique européenne et la république d'Haïti
 sur le commerce des produits textiles
 Lettre n° 1
 Monsieur ,
 Au terme des négociations qui ont eu lieu entre la Communauté économique européenne , d'une part ,
 et le gouvernement de la république d'Haïti , d'autre part , sur le commerce des produits textiles , les
 dispositions suivantes ont été convenues :
 1 . Champ d'application de l'accord
 Le présent accord concerne les produits textiles couverts par les dispositions de l'arrangement
 concernant le commerce international des textiles , originaires d'Haïti et énumérés à l'an
 nexe I.
 2 . Engagement de consultations
 A la demande d'une des deux parties , des consultations sont engagées , dans un esprit de coopération ,
 sur tout problème résultant de l'application du présent accord .
 Dans le cas où , de l'avis de la Communauté , les exportations de produits textiles couverts par le
 présent accord et originaires d'Haïti causent ou menacent de causer une désorganisation de marché
 dans la Communauté ou dans une de ses régions , la république d'Haïti s'engage , à la demande de la
 Communauté , à entamer , dans un délai maximal d'un mois à compter de la notification de la
 demande , des consultations aux termes des dispositions de l'arrangement concernant le commerce
 international des textiles , ceci en vue de rechercher des solutions appropriées et éventuellement
 remplacer le présent accord par un accord comportant des dispositions analogues à celles que la
 Communauté a convenues avec d'autres pays fournisseurs de produits textiles dont le niveau des
 échanges , pour les produits concernés , est comparable à celui d'Haïti .
 3 . Classement des produits textiles
 — Le classement des produits textiles auxquels se réfère le présent accord est fondé sur la
 nomenclature du tarif douanier commun et sur la nomenclature des marchandises pour les
 statistiques du commerce extérieur de la Communauté et du commerce entre ses États membres
 ( Nimexe ).
 — Dès l'entrée en vigueur de la convention internationale sur le système harmonisé de désignation et
 codification des marchandises ( SH ), cette classification sera fondée sur le système harmonisé et sur
 les nomenclatures communautaires basées sur celui-ci .
 4 . Échange de données statistiques
 La Communauté et la république d'Haïti s'engagent à échanger les informations statistiques
 disponibles concernant respectivement toutes les importations dans la Communauté et toutes les
 exportations d'Haïti des produits textiles visés à l'annexe I , ventilées par catégories de produits .
 5 . Dispositions concernant l'origine des produits
 — L'origine des produits couverts par le présent accord est déterminée suivant les dispositions en
 vigueur dans la Communauté .
 — Les produits originaires d'Haïti sont admis à l'importation dans la Communauté sur présentation
 d'un certificat d'origine conforme au modèle figurant à l'annexe II .
 ---pagebreak--- 15 . 10 . 87 Journal officiel des Communautés européennes N° L 292 / 51
 — Le certificat d'origine est délivré par les autorités gouvernementales compétentes de la république
 d'Haïti si les produits en cause peuvent être considérés comme originaires d'Haïti au sens des
 dispositions en vigueur en la matière dans la Communauté .
 — Toutefois , les produits des groupes III peuvent être importés dans la Communauté sur simple
 présentation d'une déclaration de l'exportateur sur la facture ou un autre document commercial
 attestant que les produits en question sont originaires d'Haïti au sens des dispositions en vigueur en
 la matière dans la Communauté .
 — Le certificat d'origine visé au deuxième tiret n'est pas requis à l'importation de marchandises
 couvertes par un certificat d'origine formule A ou un formulaire APR établi conformément aux
 dispositions communautaires en vigueur pour l'admission au bénéfice des préférences tarifaires
 généralisées .
 6 . Coopération administrative
 La Communauté et la république d'Haïti s'engagent à coopérer étroitement pour prévenir les
 détournements de trafic susceptibles d'affecter les échanges de produits textiles . A cet effet , la
 Communauté et la république d'Haïti se prêteront mutuellement assistance dans la vérification de
 l'authenticité et de la validité des preuves d'origine prévues par le présent accord .
 Les résultats des enquêtes qui auraient été effectuées à ce sujet , notamment à la demande de la
 Communauté , seront promptement communiqués à la Communauté , ainsi que les copies des
 documents y afférents . D'un commun accord entre la Communauté et la république d'Haïti , des
 fonctionnaires désignés par la Communauté pourront participer à ces enquêtes .
 La république d'Haïti s'engage à transmettre à la Commission des Communautés européennes les
 noms et adresses des autorités gouvernementales reconnues compétentes pour la délivrance et le
 contrôle des certificats d'origine et chargées de la mise en œuvre de la coopération administra
 tive .
 7 . Application territoriale de l'accord
 Le présent accord s'applique aux territoires où le traité instituant la Communauté économique
 européenne est d'application et dans les conditions prévues par ledit traité , d'une part , et au territoire
 de la république d'Haïti , d'autre part.
 8 . Duree
 Le présent accord est applicable du 1 er janvier 1987 au 31 décembre 1991 .
 J'ai l'honneur de proposer que , si ce qui précède est acceptable pour votre gouvernement , la présente
 lettre et votre confirmation constituent ensemble un accord entre la Communauté économique
 européenne et la république d'Haïti .
 Veuillez agréer , Monsieur , l'assurance de ma très haute considération .
 Au nom
 du Conseil des Communautés européennes
 ---pagebreak--- N° L 292 / 52 Journal officiel des Communautés européennes 15 . 10 . 87
 Lettre n° 2
 Monsieur ,
 J'ai l'honneur d'accuser réception de votre lettre de ce jour libellée comme suit :
 «Au terme des négociations qui ont eu lieu entre la Communauté économique européenne , d'une
 part , et le gouvernement de la république d'Haïti , d'autre part , sur le commerce des produits
 textiles , les dispositions suivantes ont été convenues :
 1 . Champ d'application de l'accord
 Le présent accord concerne les produits textiles couverts par les dispositions de l'arrange
 ment concernant le commerce international des textiles , originaires d'Haïti et énumérés à
 l'annexe I.
 2 . Engagement de consultations
 A la demande d'une des deux parties , des consultations sont engagées , dans un esprit de
 coopération , sur tout problème résultant de l'application du présent accord .
 Dans le cas où , de l'avis de la Communauté , les exportations de produits textiles couverts par le
 présent accord et originaires d'Haïti causent ou menacent de causer une désorganisation de marché
 dans la Communauté ou dans une de ses régions , la république d'Haïti s'engage , à la demande de la
 Communauté , à entamer , dans un délai maximal d'un mois à compter de la notification de la
 demande , des consultations aux termes des dispositions de l'arrangement concernant le commerce
 international des textiles , ceci en vue de rechercher des solutions appropriées et éventuellement
 remplacer le présent accord par un accord comportant des dispositions analogues à celles que la
 Communauté a convenues avec d'autres pays fournisseurs de produits textiles dont le niveau des
 échanges , pour les produits concernés , est comparable à celui d'Haïti .
 3 . Classement des produits textiles
 — Le classement des produits textiles auxquels se réfère le présent accord est fondé sur la
 nomenclature du tarif douanier commun et sur la nomenclature des marchandises pour les
 statistiques du commerce extérieur de la Communauté et du commerce entre ses États membres
 ( Nimexe ).
 — Dès l'entrée en vigueur de la convention internationale sur le système harmonisé de désignation
 et codification des marchandises ( SH ), cette classification sera fondée sur le système harmonisé
 et sur les nomenclatures communautaires basées sur celui-ci .
 4 . Échange de données statistiques
 La Communauté et la république d'Haïti s'engagent à échanger les informations statistiques
 disponibles concernant respectivement toutes les importations dans la Communauté et toutes
 les exportations d'Haïti des produits textiles visés à l'annexe I , ventilées par catégories de
 produits .
 5 . Dispositions concernant l'origine des produits
 — L'origine des produits couverts par le présent accord est déterminée suivant les dispositions en
 vigueur dans la Communauté .
 — Les produits originaires d'Haïti sont admis à l'importation dans la Communauté sur
 présentation d'un certificat d'origine conforme au modèle figurant à l'annexe II .
 — Le certificat d'origine est délivré par les autorités gouvernementales compétentes de la
 république d'Haïti si les produits en cause peuvent être considérés comme originaires d'Haïti au
 sens des dispositions en vigueur en la matière dans la Communauté .
 — Toutefois , les produits des groupes III peuvent être importés dans la Communauté sur simple
 présentation d'une déclaration de l'exportateur sur la facture ou un autre document
 commercial attestant que les produits en question sont originaires d'Haïti au sens des
 dispositions en vigueur en la matière dans la Communauté .
 ---pagebreak--- 15 . 10 . 87 Journal officiel des Communautés européennes N 0 L 292 / 53
 — Le certificat d'origine visé au deuxième tiret n'est pas requis à l'importation de marchandises
 couvertes par un certificat d'origine formule A ou un formulaire APR établi conformément aux
 dispositions communautaires en vigueur pour l'admission au bénéfice des préférences tarifaires
 généralisées .
 6 . Coopération administrative
 La Communauté et la république d'Haïti s'engagent à coopérer étroitement pour prévenir les
 détournements de trafic susceptibles d'affecter les échanges de produits textiles . A cet effet , la
 Communauté et la république d'Haïti se prêteront mutuellement assistance dans la vérification de
 l'authenticité et de la validité des preuves d'origine prévues par le présent accord .
 Les résultats des enquêtes qui auraient été effectuées à ce sujet , notamment à la demande de la
 Communauté , seront promptement communiqués à la Communauté , ainsi que les copies des
 documents y afférents . D'un commun accord entre la Communauté et la république d'Haïti , des
 fonctionnaires désignés par la Communauté pourront participer à ces enquêtes .
 La république d'Haïti s'engage à transmettre à la Commission des Communautés européennes
 les noms et adresses des autorités gouvernementales reconnues compétentes pour la délivrance
 et le contrôle des certificats d'origine et chargées de la mise en œuvre de la coopération
 administrative .
 7 . Application territoriale de l'accord
 Le présent accord s'applique aux territoires où le traité instituant la Communauté économique
 européenne est d'application et dans les conditions prévues par ledit traité , d'une part , et au
 territoire de la république d'Haïti , d'autre part.
 8 . Durée
 Le présent accord est applicable du 1 er janvier 1987 au 31 décembre 1991 .
 J'ai l'honneur de proposer que , si ce qui précède est acceptable pour votre gouvernement , la
 présente lettre et votre confirmation constituent ensemble un accord entre la Communauté
 économique européenne et la république d'Haïti .»
 J'ai l'honneur de confirmer que ce qui précède est acceptable pour mon gouvernement et que votre
 lettre ainsi que la présente constituent un accord conformément à votre proposition .
 Veuillez agréer , Monsieur , l'assurance de ma très haute considération .
 Pour le gouvernement
 de la république d'Haïti
 ---pagebreak--- N 0 L 292 / 54 Journal officiel des Communautés européennes 15 . 10 . 87
 ANNEXE I
 LISTE DES PRODUITS
 1 . En l'absence de précision quant à la matière constitutive des produits des catégories 1 à 114 , ces produits
 s'entendent comme étant exlusivement constitués de laine ou poils fins , de coton ou de fibres synthétiques ou
 artificielles .
 2 . Les vêtements qui ne sont pas reconnaissables comme étant des vêtements d'hommes ou de garçonnets ou des
 vêtements de femmes ou de fillettes sont classés avec ces derniers .
 3 . L'expression « vêtements pour bébés » comprend également les vêtements pour fillettes jusqu'à la taille
 commerciale 86 comprise .
 GROUPE I A
 Tableau des
 Numéro du tarif
 Code Nimexe équivalences
 Catégorie douanier commun
 ( 1986 )
 Code SH Désignation des marchandises
 ( 1986 )
 pièces / kg g / pièce
 (D (2) (3) (4) (5 ) (6) (7)
 1 55.05 55.05-13 , 19 , 21 , 5204.11 , 19 Fils de coton non conditionnés pour la vente au
 25,27,29,33,35 , détail
 5205.11 , 12 , 13 ,
 37,41,45,46,48 ,
 14 , 15,21,22,23 ,
 51,53,55,57,61 ,
 24,25,31,32,33 ,
 65,67,69,72,78 ,
 34,35,41,42,43 ,
 81 , 83 , 85 , 87
 44 , 45
 5206.11 , 12 , 13 ,
 14 , 15,21,22,23 ,
 24,25,31,32,33 ,
 34,35,41,42,43 ,
 44 , 45
 2 55.09 55.09-03 , 04 , 05 , 5208.11 , 12 , 13 , Tissus de coton autres que tissus à point de gaze ,
 06,07,08,09 , 10 , 19,21,22,23,29 , bouclés du genre éponge , rubanerie , velours ,
 11,12,13,14,15 , 31,32,33,39,41 , peluches , tissus bouclés , tissus de chenille , tulles
 16 , 17 , 19,21,29 , 42,43,49,51,52 , et tissus à mailles nouées
 32,34,35,37,38 , 53 , 59
 39,41,49,51,52 ,
 5209.11 , 12 , 19 ,
 53,54,55,56,57 ,
 21,22,29,31,32 ,
 59,61,63,64,65 ,
 39,41,42,43,49 ,
 66,67,68,69,70 ,
 51 , 52 , 59
 71,73,75,76,77 ,
 78,79,80,81,82 , 5210.11 , 12 , 19 ,
 83,84,85,87,88 , 21,22,29,31,32 ,
 89,90,91,92,93 , 39,41,42,43,49 ,
 98 , 99 51 , 52 , 59
 5211.11 , 12 , 19 ,
 21,22,29,31,32 ,
 39,41,42,43,49 ,
 51 , 52 , 59
 5212.11 , 12 , 13 ,
 14 , 15,21,22,23 ,
 24 , 25
 ex 5811.00
 2 a) 55.09-06 , 07 , 08 , 5208.31 , 32 , 33 , a ) dont autres qu'écrus ou blanchis
 09,51,52,-53,54 , 3 9,41,42,43,49 ,
 55,56,57,59,61 , 51 , 52 , 53 , 59
 63,64,65,66,67 ,
 5209.31 , 32 , 39 ,
 70,71,73,83,84 ,
 41.42.43.49.51 ,
 85,87,88,89,90 ,
 52 , 59
 91 , 92 , 93 , 98 ,
 99 5210.31 , 32 , 39 ,
 41.42.49.51.52 ,
 59
 5211.31 , 32 , 39 ,
 41,42,43,49,51 ,
 52 , 59
 5212.13 , 14 , 15 ,
 23 , 24 , 25
 ex 5811.00
 ---pagebreak--- 15 . 10 . 87 Journal officiel des Communautés européennes N° L 292 / 55
 (1) (2) ( 31 (4) (5 ) (6) (7)
 3 56.07 56.07-01 , 04 , 05 , 5512.11 , 19 , 21 , Tissus de fibres synthétiques discontinues , autres
 A 07,08 , 10 , 12 , 15 , 29 , 91 , 99 que rubanerie , velours , peluches , tissus bouclés (y
 19,20,22,25,29 ,
 5513.11 , 12 , 13 ,
 compris les tissus bouclés du genre éponge ) et
 30,31,35,38,39 , tissus de chenille :
 19,21,22,23,29 ,
 40,41,43,45,46 ,
 31,32,33,39,41 ,
 47 , 49
 42 , 43 , 49
 5514.11 , 12 , 13 ,
 19,21,22,23,29 ,
 31,32,33,39,41 ,
 42 , 43 , 49
 5515.11 , 12 , 13 ,
 19,21,22,29,91 ,
 92 , 99
 ex 5811.00
 3 a) 56.07-01 , 05 , 07 , ex 5905.00 a ) dont autres qu'écrus ou blanchis
 08 , 12 , 15 , 19,22 ,
 5512.19 , 29 , 99
 25,29,31,35,38 ,
 40,41,43,46,47 , 5513.21 , 22 , 23 ,
 49 29,31,32,33,39 ,
 41 , 42 , 43 , 49
 5514.21 , 22 , 23 ,
 29,31,32 , 33,39 ,
 41 , 42 , 43 , 49
 ex 5811.00
 ---pagebreak--- N 0 L 292 / 56 Journal officiel des Communautés européennes 15 . 10 . 87
 GROUPE I B
 (1 ) (2) (3; (4) (5 ) (6) (7)
 4 60.04 60.04-19 , 20 , 22 , 6105.10 , 20 , 90 Chemises , chemisettes , T-shirts, sous-pulls ( au 6,48 154
 B I 23,24,26,41,50 ,
 6109.10 , 90
 tres qu'en laine ou poils fins ), maillots de corps , et
 II a ) 58 , 71 , 79 , 89 articles similaires , en bonneterie
 b)
 c) ex 60.04-38 1 (1 ) ex 61 10.20 , ex 30
 IV b ) 1 aa ) ex 60.04-60 J 1 '
 dd )
 2 ee )
 d ) 1 aa )
 dd )
 2 dd )
 ex 60.04
 B IV a )
 ex 60.04
 B IV e )
 ex 60.05 ' \ (M ex 60.05-88
 A II b ) 4 11 ) 11
 22 ex 60.05-89 ► {')
 33 ex 60.05-90
 44 J ex 60.05-91 J
 5 60.05 60.05-01 , 31 , 33 , 6110.10 , 20 , 30 Chandails , pullovers ( avec ou sans manches ), 4,53 221
 A la ) 34,35,36,39,40 , ex 6101.10 twinsets, gilets et vestes ( autres que coupées et
 II b ) 4 bb ) 11 aaa ) 41 , 42 , 43 , 81 cousues ); anoraks , blousons et similaires
 bbb ) ex 6101.20
 ccc ) ex 6101.30
 ddd )
 eee ) ex 6102.10
 22 bbb ) ex 6102.20
 ccc )
 ddd ) ex 6102.30
 eee )
 fff)
 ijij ) 11
 6 61.01 61.01-62 , 64 , 66 , ex 6203.41 , Culottes , shorts ( autres que pour le bain ) et 1,76 568
 B V d) 1 72 , 74 , 76 ex 42 , ex 43 , pantalons , tissés , pour hommes ou garçonnets ;
 2 ex 49 pantalons , tissés , pour femmes ou fillettes , de
 3
 ex 6204.61 ,
 laine , de coton ou de fibres synthétiques ou
 e) 1 artificielles
 2 ex 62 , ex 63 ,
 ex 69
 3
 61.02 61.02-66 , 68 , 72
 B II e ) 6 aa )
 bb )
 cc )
 7 60.05 60.05-22 , 23 , 24 , 6106.10 , 20 , Chemisiers , blouses , blouses-chemisiers et chemi 5,55 180
 A II b ) 4 aa ) 22 25 ex 90 settes en bonneterie et autres qu'en bonneterie , de
 33 6206.20 , 30 , 40 laine , de coton ou de fibres synthétiques ou
 44 artificielles
 55
 61.02 61.02-78 , 82 , 84
 B II e ) 7 bb )
 cc )
 dd )
 8 61.03 61.03-11 , 15 , 19 6205.10 , 20 , 30 Chemises et chemisettes , autres qu'en bonneterie , 4,60 217
 A pour hommes ou garçonnets , de laine , de coton
 ou de fibres synthétiques ou artificielles
 ( ] ) Des nouveaux numéros du tarif douanier commun et codes Nimexe remplaceront les «ex » au 1 er janvier 1987 .
 ---pagebreak--- 15 . 10 . 87 Journal officiel des Communautés européennes N° L 292 / 57
 GROUPE II A
 (1) (2) (3 ) (4 ) (5) (6) (7)
 9 55.08 55.08-10 , 30 , 50 , 5802.11 , 19 Tissus de coton bouclés du genre éponge ; linge de
 80
 6302.60
 toilette ou de cuisine , autre qu'en bonneterie ,
 62.02 62.02-71 bouclé du genre éponge , de coton
 B III a ) 1
 20 62.02 62.02-12 , 13 , 19 6302.21 , ex 22 , Linge de lit , autre qu'en bonneterie
 B I a) ex 29 , 31 , ex 32 ,
 c) ex 39
 22 56.05 56.05-03 , 05 , 07 , ex 5508.10 Fils de fibres synthétiques discontinues , non
 A 09 , 11 , 13 , 15 , 19 , conditionnés pour la vente au détail
 5509.11 , 12 , 21 ,
 21,23,25,28,32 ,
 22,31,32,41,42 ,
 34,36,38,39,42 ,
 51,52,53,59,61 ,
 44 , 45 , 46 , 47
 62 , 69 , 91 , 92 ,
 99
 56.05-21 , 23 , 25 , 5509.31 , 32 , 61 , a ) dont acryliques
 28 , 32 , 34 , 36 62 , 69
 23 56.05 56.05-51 , 55 , 61 , ex 5508.20 Fils de fibres artificielles discontinues , non condi
 B 65,71,75,81,85 , tionnés pour la vente au détail
 5510.11 , 12 , 20 ,
 91 , 95 , 99
 30 , 90
 32 ex 58.04 58.04-07 , 11 , 15 , 5801.10 , 21 , 22 , Velours , peluches , tissus bouclés et tissus de
 18,41,43,45,61 , 23,24,25,26,31 , chenille , à l'exclusion des tissus de coton ,
 63,67,69,71,75 , 32 , 33 , 34 , 35 , bouclés , du genre éponge et de rubanerie , de
 77 , 78 36 laine , de coton ou de fibres synthétiques ou
 artificielles
 5802.20 , 30
 |
 32 a ) 58.04-63 5801.22 a ) dont velours de coton côtelés
 |
 39 62.02 62.02-40 , 42 , 44 , 6302.51 , ex 53 , Linge de table , de toilette ou de cuisine , autre que
 B lia ) 46,51,59,65,72 , ex 59 , 91 , ex 93 , de bonneterie , autre que de coton bouclé du genre
 c) 74 , 77 ex 99 éponge
 III a ) 2
 c)
 ---pagebreak--- N 0 L 292 / 58 Journal officiel des Communautés européennes 15 . 10 . 87
 GROUPE II B
 (1) (2) i v, (4) (5) (6) (7)
 12 60.03 60.03-11 , 19 , 20 , 6115.12 , 19 , Bas , sous-bas , chaussettes , socquettes , protège 24,3 41
 A 27 , 30 , 90 ex 20 bas ou articles similaires en bonneterie , autres paires
 B I
 60.04-33 , 34 6115.91 , 92 ,
 que pour bébés , y compris les bas à varices , autres
 II b ) ex 93 , 99
 que les bas de la catégorie 70
 C 60.06-92
 D
 13 60.04 60.04-48 , 56 , 75 , 6107.11 , 12 , 19 Slips et caleçons pour hommes ou garçonnets , 17 59
 B IV b ) 1 cc ) 85
 6108.21 , 22 , 29
 slips et culottes pour femmes ou fillettes , en
 2 dd ) bonneterie , de laine , de coton ou de fibres
 d) 1 cc ) synthétiques ou artificielles
 2 cc )
 ex 60.04 ex 60.04-38 1
 B IV a ) n
 ► H
 ex 60.04 ex 60.04-60
 B IV e )
 14 61.01 61.01-07 , 41 , 42 , ex 6201.11 , Pardessus , imperméables et autres manteaux , y 0,72 1 389
 Alla ) 44 , 46 , 47 ex 12 , ex 13 compris les capes , tissés , pour hommes ou gar
 B V b) 1 6210.20
 çonnets , de laine , de cotpn ou de fibres synthéti
 2 ques ou artificielles ( autres que parkas ) ( de la
 3 catégorie 21 )
 15 61.02 61.02-05 , 31 , 32 , ex 6202.11 , Manteaux , imperméables (y compris les capes ) et 0,84 1 190
 B la ) 33,35,36,37,39 , ex 12 , ex 13 vestes , tissés , pour femmes ou fillettes , de laine ,
 B II e ) 1 aa ) 40
 6210.30
 de coton ou de fibres synthétiques ou artificielles
 bb ) ( autres que parkas) ( de la catégorie 21 )
 cc ) 6204.31 , ex 32 ,
 2 aa ) ex 33 , ex 39
 bb )
 cc )
 16 61.01 61.01-51 , 54 , 57 6203.11 , 12 , 19 , Costumes , complets et ensembles , autres que de 0,80 1 250
 B V c) 1 21 , ex 22 , ex 23 , bonneterie , pour hommes et garçonnets , de laine ,
 2 ex 29 de coton ou de fibres synthétiques ou artificielles ,
 3 à l'exception des vêtements de ski
 17 61.01 61.01-34 , 36 , 37 6203.31 , ex 32 , Vestes et vestons autres que de bonneterie , pour 1,43 700
 B Va ) 1 ex 33 , ex 39 hommes et garçonnets , de laine , de coton ou de
 2 fibres synthétiques ou artificielles
 3
 18 61.01 61.01-24 , 25 , 26 6207.11 , 19 , 21 , Gilets de corps , slips, caleçons , chemises de nuit ,
 B III 22 , 29 , 91 , 92 , 99 pyjamas , peignoirs de bain , robes de chambre et
 61.02 6208.11 , 19 , 21 ,
 articles similaires pour hommes ou garçonnets
 61.02-22 , 23 , 24
 B Ile ) 22 , 29 , 91 , 92 , 99
 autres qu'en bonneterie
 61.03 61.03-51 , 55 , 59 ,
 B 81 , 85 , 89
 C
 61.04 61.04-11 , 13 , 18 , Gilets de corps et chemises de jour , combinaisons
 B 91 , 93 , 98 ou fonds de robes , jupons , slips, chemises de nuit ,
 pyjamas , déshabillés , peignoirs de bain , robes de
 chambre et articles similaires , pour femmes ou
 fillettes autres qu'en bonneterie
 (*) Des nouveaux numéros du tarif douanier commun et codes Nimexe remplaceront les « ex » au 1 janvier 1987 .
 ---pagebreak--- 15 . 10 . 87 Journal officiel des Communautés européennes N° L 292 / 59
 (1 ) (2) (3 ; (4) (5) (6) (7)
 19 61.05 61.05-10 , 99 6213.20 , 90 Mouchoirs et pochettes , autres qu'en bonne 59 17
 A terie
 C
 21 61.01 61.01-29 , 31 , 32 ex 6201.11 , Parkas -, anoraks , blousons et similaires autres 2,3 435
 B IV ex 12 , ex 13 qu'en bonneterie , de laine , de coton ou de fibres
 61.02 61.02-25 , 26 , 28 6201.91 , 92 , 93
 synthétiques ou artificielles
 B II d )
 ex 6202.11 ,
 ex 12 , ex 13
 6202.91 , 92 , 93
 24 60.04 60.04-47 , 73 6107.21 , 22 , 29 , Chemises de nuit , pyjamas , peignoirs de bain , 3,9 257
 B IV b ) 1 bb ) 91 , 92 , 99 robes de chambre et articles similaires , en bonne
 2 aa ) terie , pour hommes ou garçonnets
 6108.31 , 32 , 39 ,
 bb )
 91 , 92 , 99
 d ) 1 bb )
 2 aa )
 bb )
 60.04-51 , 53 , 81 , Chemises de nuit , pyjamas , déshabillés , peignoirs
 83 de bain , robes de chambre et articles similaires , en
 ex 60.04 ex 60.04-38 bonneterie , pour femmes ou fillettes
 B IV a )
 ex 60.04 ex 60.04-60
 B IV c )
 ► C) C)
 ex 60.05 ex 60.05-88
 A II b ) 4 11 ) ex 11 ex 60.05-89
 ex 22 ex 60.05-90
 ex 33 ex 60.05-91
 ex 44
 26 60.05 60.05-45 , 46 , 47 , 6104.41 , 42 , 43 , Robes pour femmes ou fillettes , de laine , de coton 3,1 323
 A II b ) 4 ce ) 11 48 44 ou de fibres synthétiques ou artificielles
 22
 33 6204.41 , 42 , 43 ,
 44
 44
 61.02 61.02-48 , 52 , 53 ,
 B II e ) 4 bb ) 54
 cc )
 dd )
 ee )
 27 60.05 60.05-51 , 52 , 54 , 6104.51 , 52 , 53 , Jupes , y inclus jupes-culottes , pour femmes ou 2,6 385
 A II b ) 4 dd ) 58 59 fillettes
 61.02 61.02-57 , 58 , 62 6204.51 , 52 , 53 ,
 B II e ) 5 aa ) 59
 bb )
 cc )
 1
 28 60.05 60.05-61 , 62 , 64 6103.41 , 42 , 43 , Pantalons , salopettes à bretelles , culottes et 1,61 620
 A II b ) 4 ee ) 49 shorts ( autres que pour le bain ), en bonneterie , de
 ex 60.05 ex 60.05-88 1 6104.61 , 62 , 63 ,
 laine , de coton ou de fibres synthétiques ou
 artificielles
 A II b ) 4 11 ) ex 11 ex 60.05-89 i 69
 ex 22 ex 60.05-90 |
 ex 33 ex 60.05-91 J
 ex 44
 29 61.02 61.02-42 , 43 , 44 6204.11 , 12 , 13 , Costumes-tailleurs et ensembles autres qu'en 1,37 730
 B II e ) 3 aa ) ex 19 , 21 , ex 22 , bonneterie pour femmes ou fillettes , de laine , de
 bb ) ex 23 , ex 29 coton ou de fibres synthétiques ou artificielles , à
 cc ) l'exception des vêtements de ski
 (*) Des nouveaux numéros du tarif douanier commun et codes Nimexe remplaceront les «ex » au 1 er janvier 1987 .
 ---pagebreak--- N 0 L 292 / 60 Journal officiel des Communautés européennes 15 . 10 . 87
 d) (2 (3) 4 5 (6) (7)
 31 61.09 61.09-50 6212.10 Soutiens-gorge et bustiers , tissés ou en bonne 18,2 55
 D terie
 68 ex 60.03 1 ex 60.03 (') ex 6111.10 Vêtements et accessoires de vetements pour
 60.04 60.04-02 , 03 , 04 , ex 6111.20 bébés , à l'exception des gants en bonneterie
 A I 06.07,08,10,11 ,
 compris dans la catégorie 10
 ex 6111.30
 II a ) 12 , 14
 b) ex 6111.90
 6209.10 , 20 , 30 ,
 III a ) 90
 b)
 c)
 d)
 60.05 60.05-06 , 07 , 08 ,
 A II b ) 1 09 , ex 93 , ex 94 ,
 ex 60.05
 ex 95 (M
 1
 A II b ) 5
 61.02 61.02-01 , 03
 A la )
 b)
 61.04 61.04-01 , 09
 A
 ex 61.11 (!) ex 61.11-00 f 1 )
 73 60.05 60.05-16 , 17 , 19 6112.11 , 12 , 19 Survêtements de sport (trainings) en bonneterie , 1,67 600
 A II b ) 3 de laine , de coton ou de fibres synthétiques ou
 artificielles
 76 61.01 61.01-13 , 15 , 17 , ex 6203.22 , Vêtements de travail , autres qu'en bonneterie
 B I 19 ex 23 , ex 29 , pour hommes ou garçonnets
 ex 32 , ex 33 ,
 61.02 61.02-12 , 14 Tabliers , blouses et autres vêtements de travail ,
 ex 39 , ex 42 ,
 B II a )
 ex 43 , ex 49
 autres qu'en bonneterie , pour femmes ou fil
 lettes
 ex 6204.22 ,
 ex 23 , ex 29 ,
 ex 32 , ex 33 ,
 ex 39 , ex 62 ,
 ex 63 , ex 69
 ex 621 1.32 ,
 ex 33 , ex 42 ,
 ex 43
 77 61.U1 61.01-81 6211.20 Combinaisons et ensembles de ski , autres qu en
 B Vf) 1 bonneterie
 ex 61.01 ex 61.01-92
 B V ex g ) ex 61 . 01-95 H
 ex 1 C) ex 61.01-96
 ex 2
 ex 3
 61.02
 B II e ) 8 aa )
 ex 61 . 02 61.02-85
 B II e ) 9 ex 61.02-90
 ex aa ) ex 61.02-91 C)
 C)
 ex bb ) ex 61.02-92
 ex cc )
 O ) Des nouveaux numéros du tarif douanier commun et codes Nimexe remplaceront les « ex » au 1 er janvier 1987 .
 ---pagebreak--- 15 . 10 . 87 Journal officiel des Communautés européennes N° L 292 / 61
 (1) (2) (3 ) (4) (5) (6) (7)
 78 61.01 AI ex 6203.41 , Vêtements , autres qu'en bonneterie , à l'exclusion
 61.01 61.01-03 , 09 ex 42 , ex 43 , des vêtements des catégories 6 , 7 , 8 , 14 , 15 , 16 ,
 A II b ) ex 49 17 , 18 , 21 , 26 , 27 , 29 , 68 , 72 , 76 et 77
 ex 61.01 ex 61.01-92 ~) ex 6204.61 ,
 BV g ) ex 61.01-95 \ H ex 62 , ex 63 ,
 ex 1 >■ (')
 ex 61.01-96 J ex 69
 ex 2
 ex 3 6210.40 , 50
 6211.31 , ex 32 ,
 ex 33 , 41 , ex 42 ,
 ex 43
 61.02 61.02-04 , 07
 AU
 B I b)
 ex 61.02 "1
 B II e) ex 9 aa) I ex 61.02-90 "1
 ex bb ) f ex 61.02-91 r C)
 ex cc) J ex 61.02-92 J
 83 60.05 60.05-03 , 04 , 76 , ex 6101.10 , Manteaux , vestes , vestons et autres vêtements , y
 A I b) 77 , 78 , 79 , 85 ex 20 , ex 30 compris les combinaisons et les ensembles de ski ,
 Alla ) ex 60.05-88 "1 en bonneterie , à l'exclusion des vêtements des
 b ) 4 hh ) 1 1 ex 60.05-89 I ex 6102.10 ,
 ex 20 , ex 30 catégories 4 , 5 , 7 , 13 , 24 , 26 , 27 , 28 , 68 , 69 , 72 ,
 22 ex 60.05-90 f (1) 73 , 74 , 75
 33 ex 60.05-91 6103.31 , 32 , 33 ,
 44 39
 kk ) 11
 exil ) 11 6104.31 , 32 , 33 ,
 39.
 ex
 ex 33 « ex 6113.00
 ex 44 J
 6114.10 , 20 , 30
 (*) Des nouveaux numéros du tarif douanier commun et codes Nimexe remplaceront les «ex » au 1 er janvier 1987 .
 ---pagebreak--- N 0 L 292 / 62 Journal officiel des Communautés européennes 15 . 10 . 87
 GROUPE III A
 (1) (2) (3) (4 ) (5) (6) (7)
 33 51.04 51.04-06 ex 5407.20 Tissus de fils de filaments synthétiques obtenus à
 A III a ) ex 5811.00
 partir de lames ou formes similaires de polyéthy
 lène ou de polypropylène , d'une largeur de moins
 62.03 62.03-51 , 59 ex 6305.31 de 3 m ; sacs et sachets d'emballage , autres qu'en
 B II b ) 1
 bonneterie , obtenus à partir de ces lames ou
 formes similaires
 34 51.04 51.04-08 ex 5407.20 Tissus de fils de filaments synthétiques , obtenus à
 A III b ) ex 5811.00
 partir de lames ou formes similaires de poly
 éthylène ou de polypropylène , d'une largeur de
 3 m ou plus
 35 51.04 51.04-05 , 10 , 11 , 5407.10 , 30 , 41 , Tissus de fibres synthétiques continues , autres
 A II 13 , 15 , 17 , 18,21 , 42,43,44,51,52 , que ceux pour pneumatiques de la catégorie
 IV 23,25,27,28,32 , 53,54,60,71,72 , 114
 34 , 36 , 41 , 48 73,74,81,82,83 ,
 84 , 91 , 92 , 93 , 94
 a ) dont autres qu'écrus ou blanchis
 51.04-10 , 15 , 17 , ex 581 1 . 00
 18,23,25,27,28 , ex 5905.00
 32 , 34 , 41 , 48
 5407.42 , 43 , 44 ,
 52 , 53 , 54 , ex 60 ,
 72,73,74,82,83 ,
 84 , 92 , 93 , 94
 ex 5811.00
 ex 5905.00
 36 51.04 51.04-54 , 55 , 56 , 5408.10 , 21 , 22 , Tissus de fibres artificielles continues , autres que
 B II 58,62,64,66,72 , 23,24,31,32,33 , ceux pour pneumatiques de la catégorie 114
 B III 74,76,81,89,93 , 34
 94 , 97 , 98
 a ) dont autres qu'écrus ou blanchis
 ex 5905.00
 51.04-55 , 58 , 62 ,
 5408.10 , 22 , 23 ,
 64,72,74,76,81 ,
 24 , 32 , 33 , 34
 89 , 94 , 97 , 98
 ex 5905.00
 37 56.07 56.07-50 , 51 , 55 , 5516.11 , 12 , 13 , Tissus de fibres artificielles discontinues
 B 56,59,60,61,65 , 14,21,22,23,24 ,
 6*7 , 68 , 69 , 70 , 71 , 31,32,33,34,41 ,
 a ) dont autres qu'écrus ou blanchis
 72,73,74,77,78 , 42,43,44,91,92 ,
 82 , 83 , 84 , 87 93 , 94
 56.07-50 , 55 , 56 , ex 5905.00
 59,61.65,67,69 ,
 5516.12 , 13 , 14 ,
 70,71,73,74,77 ,
 22,23,24,32,33 ,
 78 , 83 , 84 , 87
 34,42,43,44,92 ,
 93 , 94
 ex 5905.00
 38 A 60.01 60.01-40 ex 5811.00 Étoffes synthétiques en bonneterie pour rideaux
 B I b) 1 ex 6002.43
 et vitrages
 ex 6002.93
 38 B 62.02 62.02-09 ex 6303.91 Vitrages , autres qu'en bonneterie
 A II
 ex 6303.92
 ex 6303.99
 ---pagebreak--- 15 . 10 . 87 Journal officiel des Communautés européennes N 0 L 292 / 63
 (1) (2) (3 ; (4) (5) (6) (7)
 40 62.02 62.02-83 , 85 , 89 ex 6303.91 Rideaux , stores d'intérieur , cantonnières , tours
 B IV a ) ex 6303.92
 de lits et autres articles d'ameublement , autres
 c) qu'en bonneterie , de laine , de coton ou de fibres
 ex 6303.99 synthétiques ou artificielles
 6304.19 , 92 , 93 ,
 99
 41 ex 51.01 51.01-01 , 02 , 03 , ex 5401 . 10 Fils de filaments synthétiques continus , non
 A 04,08,09 , 10,12 , conditionnés pour la vente au détail , autres que
 5402.10 , 20 , 31 ,
 20,22,24.27,29 ,
 32,33,39,49,51 , fils non texturés , simples , sans torsion ou d'une
 30,41,42,43,44 , torsion jusqu'à 50 tours au mètre
 52 , 59 , 61 , 62 , 69
 46 , 48
 42 ex 51 . 01 51.01-50 , 61 , 67 , ex 5401.20 Fils de fibres, synthétiques et artificielles conti
 B 68 , 71 , 77 , 78 , 80 nues , non conditionnés pour la vente au détail :
 5403.10 , 20 ,
 ex 32 , ex 33 , 39 , B. Fils de fibres artificielles :
 41 , 42 , 49 Fils de filaments artificiels , non conditionnés
 pour la vente au détail , autres que fils simples
 de rayonne viscose sans torsion ou d'une
 torsion jusqu'à 250 tours au mètre et fils
 simples non texturés d'acétate de cellulose
 43 51.03 51.03-10 , 20 ex 5401.10 Fils de filaments synthétiques ou artificiels, fils de
 55.06 55.06-10 , 90 ex 5401.20 fibres artificielles discontinues , fils de coton ,
 conditionnés pour la vente au détail
 56.06 B 56.06-20 5406.10 , 20
 5204.20
 5207.10 , 90
 ex 5508.20
 ex 5511.30
 46 ex 53.05 53.05-10 , 22 , 29 , 5105.10 , 21 , 29 , Laine et poils fins , cardés ou peignés
 31 , 38 , 39 30
 47 53.06 53.06-21 , 25 , 31 , 5106.10 , 20 Fils de laine ou de poils fins , cardés , non condi
 35 , 51 , 55 , 71 , 75 5108.10 tionnés pour la vente au détail
 53.08 53.08-11 , 15
 A
 48 53.07 53.07-02 , 08 , 12 , 5107.10 , 20 Fils de laine ou de poils fins , peignés , non
 18,30,40,51,59 , 5108.20 conditionnés pour la vente au détail
 81 , 89
 53.08 53.08-21 , 25
 B
 49 ex 53.10 53.10-11 , 15 5109.10 , 90 Fils de laine ou de poils fins , conditionnés pour la
 vente au détail
 50 53.11 53.11-01 , 03 , 07 , 5111.11 , 19 , 20 , Tissus de laine ou de poils fins
 11,13,17,20,30 , 30 , 90
 40,52,54.58,72 ,
 74,75,82,84,88 , 5112.11 , 19 , 20 ,
 30 , 90
 91 , 93 , 97
 ex 5811.00
 51 55.04 55.04-00 5203.00 Coton cardé ou peigné
 ---pagebreak--- N 0 L 292 / 64 Journal officiel des Communautés européennes 15 . 10 . 87
 (1 ) (2) (3) (4) (5) (6 ) ( 7)
 53 55.07 55.07-10 , 90 5803.10 Tissus de coton à point de gaze
 54 56.04 56.04-21 , 23 , 28 5507.00 Fibres artificielles , discontinues , y compris les
 B déchets , cardées , peignées ou autrement transfor
 mées pour la filature
 55 56.04 56.04-11 , 13 , 15 , 5506.10 , 20 , 30 , Fibres synthétiques discontinues , y compris les
 A 16 , 17 , 18 90 déchets , cardées ou peignées ou autrement trans
 formées pour la filature
 56 56.06 56.06-11 , 15 ex 5508.10 Fils de fibres synthétiques discontinues (y compris
 A
 5511.10 , 20
 les déchets ), conditionnés pour la vente au
 détail
 58 58.01 58.01-01 , 11 , 13 , 5701.10 , 90 Tapis à points noués ou enroulés , même confec
 17 , 30 , 80 tionnés
 59 58.02 58.02-04 , 06 , 07 , 5702.10 , 31 , 32 , Tapis et autres revêtements de sol en matière
 ex A 09,56,61,65,71 , 39,41,42,49,51 , textiles , autres que les tapis de la catégorie 58
 B 75 , 81 , 85 , 90 52 , 59 , 91 , 92 , 99
 59.02 59.02-01 , 09 5703.10 , 20 , 30 ,
 ex A 90
 5704.10 , 90
 5705.00
 60 58.03 58.03-00 5805.00 Tapisseries tissées à la main (genre Gobelins,
 Flandres , Aubusson , Beauvais et similaires ) et
 tapisseries à l'aiguille ( au petit point , au point de
 croix , etc. ), même confectionnées
 61 58.05 58.05-01 , 08 , 30 , 5806.10 , 20 , 31 , Rubanerie et rubans sans trame en fils ou fibres
 A la ) 40,51,59,61,69 , 32 , 39 , 40 parallélisés et encollés ( bolducs ), à l'exclusion
 c) 73 , 77 , 79 , 90 des étiquettes et articles similaires de la caté
 II gorie 62
 B
 59.13 59.13-01 , 11 , 13 , Tissus ( autres que de bonneterie ) élastiques ,
 15 , 19,32,34,35 , formés de matières textiles associées à des fils de
 39 caoutchouc
 62 58.06 58.06-10 , 90 5807.10 Étiquettes , écussons et articles similaires , en
 matière textile , non brodés , en pièces , en rubans
 ou découpés , tissés
 58.07 58.07-31 , 39 , 50 , ex 5606.00 Fils de chenille ; fils guipés ( autres que fils métal
 80
 5808.10 , 90
 lisés et fils de crin guipés ); tresses en pièces ; autres
 articles de passementerie et autres articles orne
 mentaux analogues , en pièces; glands, floches,
 olives , noix , pompons et similaires
 58.08 58.08-10 , 90 5804.10 , 21 , 29 , Tulles , tulles-bobinots et tissus à mailles nouées;
 58.09 58.09-11 , 19 , 21 ,
 30 dentelles (à la mécanique ou à la main ), en pièces ,
 en bandes ou en motifs
 31,35,39,91,95 ,
 99
 58.10 58.10-21 , 29 , 41 , 5810.10 , 91 , 92 , Broderies en pièces , en bandes ou en motifs
 45 , 49 , 51 , 55 , 99
 59
 ---pagebreak--- 15 . 10 . 87 Journal officiel des Communautés européennes N° L 292 / 65
 (1 ) (2) (3 ) (4 ) (5 ) (6 ) (7)
 63 60.01 60.01-30 ex 5811.00 Étoffes de bonneterie de fibres synthétiques
 B la ) 6002.10
 contenant en poids 5 % ou plus de fils d'élasto
 60.06 60.06-11 , 18
 mères et étoffes de bonneterie contenant en poids
 A
 5905.91 5 % ou plus de fils de caoutchouc
 6002.30
 60.01 60.01-51 , 55 6001.10 Dentelles Raschel et étoffes à longs poils de fibres
 B I b) 2 ex 6002.20 synthétiques
 3
 ex 6002.43
 ex 6002.93
 65 60.01 60.01-01 , 10 , 62 , ex 5811.00 Étoffes de bonneterie autres que les articles des
 A 64,65,68,72,74 , catégories 38 A et 63 de laine , de coton ou de
 6001.20 , 22 , 29 ,
 B I b) 4 75,78,81,89,92 , fibres synthétiques ou artificielles
 II 91 , 92 , 99
 94 , 96 , 97
 C I ex 6002.20
 6002.41 , 42 ,
 ex 43 , 91 , 92 ,
 ex 93
 66 62.01 62.01-10 , 20 , 81 , 6301.10 Couvertures autres que de bonneterie , de laine ,
 A 85 , 93 , 95 ex 6301.20 de coton ou de fibres synthétiques ou artifi
 B I cielles
 II a ) ex 6301 . 30
 b) ex 6301.40
 c)
 ex 6301.90
 ---pagebreak--- N° L 292 / 66 Tournai officiel des Communautés européennes 15 . 10 . 87
 GROUPE III B
 (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7)
 10 60.02 60.02-40 ex 6111.10 , Ganterie de bonneterie 17 paires 59
 A 60.02-50 , 60 , 70 , ex 20 , ex 30 ,
 B 80 ex 90
 6116.10 , 91 , 92 ,
 93 , 99
 67 60.05 ex 60.05-93 , ex 6113.00 Vêtements et accessoires du vêtement , autres que
 ex A II b) 5 (>) ex 94 , ex 95 , 96 , pour bébés , en bonneterie; linge de tous types en
 B 6117.10 , 20 , 80 ,
 97 , 98 , 99 H 90 bonneterie ; rideaux , vitrages , stores d'intérieur ,
 60.06 cantonnières , tours de lits et autres articles
 60.06-96 , 98
 B III
 ex 6301.20 d'ameublement en bonneterie ; couvertures en
 ex 6301 . 30 bonneterie ; autres articles en bonneterie , y com
 pris les parties de vêtements ou d'accessoires du
 ex 6301.40 vêtement
 ex 6301.90
 6302.10 , 40
 6303.11 , 12 , 19
 6304.11 , 91
 ex 6305.20
 ex 6305.31
 ex 6305.39
 ex 6305.90
 ex 6307.10
 ex 6307.90
 67 a ) 60.05-97 ex 6305.31 a ) dont sacs et sachets d'emballage obtenus à
 partir de lames ou formes similaires de poly
 éthylène ou de polypropylène
 69 60.04 60.04-54 6108.11 , 19 Combinaisons ou fonds de robes et jupons , en 7,8 128
 B IV b ) 2 cc) 1 bonneterie
 ex 60.04 e* 60.04-38 "1
 B IV a ) - C)
 ex 60.04 ex 60.04-60 J
 B IV c ) ^
 70 60.04 60.04-31 6115.11 Collants ( bas-culottes ), de fibres synthétiques , 30,4 33
 B III a ) 1 titrant en fils simples de 67 decitex ( 6,7 tex )
 60.03 60.03-24 , 26 ex 61 15.20 , ex 93 Bas pour femmes de fibres synthétiques
 B II a )
 72 60.05 60.05-11 , 13 , 15 6112.31 , 39 , 41 , Maillots , culottes et slips de bain , de laine , de 9,7 103
 A II b ) 2 49 coton ou de fibres synthétiques ou artificielles
 60.06 60.06-91 6211.11 , 12
 B I
 61.01 61.01-22 , 23
 B II
 61.02 61.02-16 , 18
 B II b )
 74 60.05 60.05-71 , 72 , 73 , 6104.11 , 12 , 13 , Costumes-tailleurs et ensembles , en bonneterie , 1,54 650
 A II b ) 4 gg ) 11 74 19 , 21 , 22 , 23 , pour femmes ou fillettes , de laine , de coton ou de
 22 29 fibres synthétiques ou artificielles , à l'exception
 33 des vêtements de ski
 44
 (') Des nouveaux numéros du tarif douanier commun et codes Nimexe remplaceront les «ex » au 1 janvier 1987 .
 ---pagebreak--- 15 . 10 . 87 Journal officiel des Communautés européennes N 0 L 292 / 67
 (1) (2) (3 ) (4) (5 ) (6) (7)
 75 60.05 60.05-66 , 68 6103.11 , 12 , 19 , Costumes , complets et ensembles en bonneterie , 0,80 1 250
 A H b ) 4 ff) 21 , 22 , 23 , 29 pour hommes et garçonnets , de laine , de coton ou
 de fibres synthétiques ou artificielles , à l'excep
 tion des vêtements de ski
 84 61.06 61.06-30 , 40 , 50 , 6214.20 , 30 , 40 , Châles , écharpes , foulards , cache-nez , cache-col ,
 B 60 90 mantilles , voiles et voilettes , et articles similaires ,
 C autres qu'en bonneterie , de coton , de laine , de
 D fibres synthétiques ou artificielles
 E
 85 61.07 61.07-30 , 40 , 90 6215.20 , 90 Cravates , noeuds papillons et foulards cravates , 17,9 56
 B autres qu'en bonneterie , de laine , de coton ou de
 C fibres synthétiques ou artificielles
 D
 86 61.09 61.09-20 , 30 , 40 , 6212.20 , 30 , 90 Corsets , ceintures-corsets , gaines , bretelles , jar 8,8 114
 A 80 retelles , jarretières , supports-chaussettes et arti
 B cles similaires et leur parties , même en bonne
 C terie
 E
 87 ex 61.10 (») ex 61.10-00 ( ! ) 6216.00 Ganterie , autre qu'en bonneterie à l'exception des
 gants pour bébés de la catégorie 68
 88 ex 61.11 0 ) ex 61.10-00 \ m 6217.10 , 90 Bas , chaussettes , socquettes , autres qu'en bonne
 ex 61.11-00 J 1 ' terie . Autres accessoires de vêtement , parties de
 vêtement ou d'accessoires de vêtement , autres
 qu'en bonneterie
 90 ex 59.04 59.04-11 , 12 , 14 , 5607.41 , 49 , 50 Ficelles , cordes et cordages , tressés ou non , de
 15 , 17 , 18 , 19 , fibres synthétiques
 21
 91 62.04 62.04-23 , 73 6306.21 , 22 , 29 Tentes
 AU
 B II
 93 62.03 62.03-30 , 40 , 97 , 6305.20 , 39 , 90 Sacs et sachets d'emballage en tissus , autres que
 B I b) 98 ceux obtenus à partir de lames ou formes similai
 lia ) res de polyéthylène ou de polypropylène
 b) 2
 c)
 94 59.01 59.01-07 , 12 , 14 , 5601 . 10, * 21 , 22, Ouates de matières textiles et articles en ces
 15 , 16 , 18 , 21 , 29 , 30 ouates ; fibres textiles d'une largeur n'excédant
 29 ex 5811.00 pas 5 mm ( tontisses ) noeuds et noppes ( boutons )
 de matières textiles
 95 ex 59.02 59.02-35 , 41 , 47 , 5602.10 , 21 , 29 , Feutres et articles en feutre , même imprégnés ou
 51,57,59,91,95 , 90 enduits , autres que les revêtements de sol
 97
 ex 5811.00
 ex 5905.00
 ex 6307.90
 (M Des nouveaux numéros du tarif douanier commun et codes Nimexe remplaceront les «ex » au 1 janvier 1987 .
 ---pagebreak--- N 0 L 292 / 68 Journal officiel des Communautés européennes 15 . 10 . 87
 i ( 2) (3 ) (4) (5 6 (7
 96 59.03 59.03-01 , 11 , 21 , 5603.00 Tissus non tissés et articles en tissus non tissés ,
 23 , 25 , 29 , 30 ex 5811.00 même imprégnés ou enduits
 ex 5905.00
 6210.10
 ex 6301.40 , ex 90
 ex 6302.22 ,
 ex 32 , ex 53 ,
 ex 93
 ex 6303.92 , ex 99
 ex 6304.19 ,
 ex 93 , ex 99
 ex 6305.39
 ex 6307.10 , ex 90
 97 59.05 59.05-11 , 31 , 39 , 5608.11 , 19 , 90 Filets , fabriqués à l'aide de ficelles , cordes ou
 51 , 59 , 91 , 99 cordages , en nappes , en pièces ou en forme; filets
 en forme pour la pêche , en fils , ficelles ou
 cordes
 98 59.06 59.06-00 5609.00 Articles fabriqués avec des fils , ficelles , cordes ou
 ex 5905.00 cordages , à l'exclusion des tissus , des articles en
 tissus et des articles de la catégorie 97
 99 59.07 59.07-10 , 90 5901.10 , 90 Tissus enduits de colle ou de matières amylacées ,
 des types utilisés pour la reliure , le cartonnage , la
 gainerie ou usages similaires ; toiles à calquer ou
 transparents pour le dessin ; toiles préparées pour
 la peinture ; bougran et tissus similaires raides des
 types utilisés pour la chapellerie
 59.10 59.10-10 , 31 , 39 5904.10 , 91 , 92 Linoléums , même découpés ; revêtements de sol
 consistant en un enduit ou un recouvrement
 appliqué sur support de matières textiles , même
 découpés
 59.11 59.11-11 , 14 , 17 , 5906.10 , 99 Tissus caoutchoutés , autres que de bonneterie , à
 A I 20 l'exclusion de ceux pour pneumatiques
 II
 III b )
 B
 59.12 59.12-00 5907.10 Autres tissus imprégnés ou enduits ; toiles peintes
 pour décors de théâtres , fonds d'ateliers ou usages
 analogues , autres que de la catégorie 100
 100 59.08 59.08-10 , 51 , 61 , 6903.10 , 20 , 90 Tissus imprégnés , enduits ou recouverts de déri
 71 , 79 ex 5811.00 vés de la cellulose ou d'autres matières plastiques
 artificielles et tissus stratifiés avec ces mêmes
 matières
 101 ex 59.04 59.04-80 5607.90 Ficelles , cordes et cordages , tressés ou non , autres
 qu'en fibres synthétiques
 109 62.04 62.04-21 , 61 , 69 6306.11 , 12 , 19 , Bâches , voiles d'embarcations et stores d'exté
 AI 31 , 39 rieur
 B I
 ---pagebreak--- 15 . 10 . 87 Journal officiel des Communautés européennes N° L 292 / 69
 (1) (2) (3 ) (4) (5 ) (6) (7)
 110 62.04 62.04-25 , 75 6306.41 , 49 Matelas pneumatiques , tissés
 A III
 Bill
 111 62.04 62.04-29 , 79 6306.91 , 99 Articles de campement , tissés, autres que matelas
 A IV pneumatiques et tentes
 B IV
 112 62.05 62.05-01 , 10 , 30 , 6307.20 Autres articles confectionnés en tissus , à l'excep
 A 93 , 95 , 99 tion de ceux des catégories 113 et 114
 ex 6307.90
 B
 D
 E
 113 62.05 62.05-20 ex 6307.10 Serpillières , lavettes et chamoisettes , autres qu'en
 C bonneterie
 114 51.04 51.04-03 , 52 5902.10 , 20 , 90 Tissus et articles pour usage technique
 AI
 B I
 59.11 59.11-15
 A III a )
 59.14 59.14-00 5908.00
 59.15 59.15-10 , 90 5909.00
 59.16 59.16-00 5910.00
 59.17 59.17-10 , 29 , 32 , 5911.10 , 20 , 31 ,
 A 38,49,51,59,71 , 32 , 40 , 90
 B II 79 , 91 , 93 , 95 ,
 C 99
 D
 ---pagebreak--- ---pagebreak--- ANNEXE II
 1 Exporter ( name , full address country ) ORIGINAL No
 Exportateur ( nom . adresse complete, pays )
 3 Quota year 4 Category number
 Année contingentare Numero de catégorie
 5 Consignee ( name , tuli address, country ) CERTIFICATE OF 0RI6IN
 Destinataire ( nom. adresse complete, pays )
 (Textile products)
 CERTIFICAT D' ORIGINE
 (Produits textiles)
 .net
 poids 6 Country of origin 7 Country of destination
 Pays d' origine Pays de destination
 est pas le
 8 Place and date of shipment - Means of transport 9 Supplementary details
 kilogrammes ainsi que la quantité dans l'unité prévue pour la catégorie si cette unité n
 Lieu et date d' embarquement - Moyen de transport Données supplémentaires
 10 Marks and numbers - Number and kind ot packages - DESCRIPTION OF GOODS 11 Quantity (') 1 2 FOB Value (J)
 Marques et numéros - Nombre et nature des colis - DÉSIGNATION DES MARCHANDISES Quantité (') Valeur fob (J)
 net en
 weight Indiquer le poids
 -
 )kg( and also quantity in the unit prescribed for category where other than net
 13 CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY - VISA DE L'AUTORITE COMPÉTENTE
 I , the undersigned , certify that the goods described above originated in the country shown m box No 6, in accordance with the provisions m force in the European Economic
 Community
 Je soussigné certifie que les marchandises désignées ci-dessus sont originaires du pays figurant dans la case 6, conformément aux dispositions en vigueur dans la Communauté
 économique européenne .
 ñ In the currencv of the sale contract Dans la monnaie du contrat de
 -
 .vente
 14 Competent authority ( name , full address, country )
 Autorité compétente ( nom . adresse complete pays) At - A on - le
 ( 1 ) Show net weight
 ( Signature ) ( Stamp - Cachet )


type: other

text:
BGH, 20.01.2015 - II ZB 11/14 - dejure.org
 https://dejure.org/2015,3905
 BGH, 20.01.2015 - II ZB 11/14 (https://dejure.org/2015,3905)
 BGH, Entscheidung vom 20.01.2015 - II ZB 11/14 (https://dejure.org/2015,3905)
 BGH, Entscheidung vom 20. Januar 2015 - II ZB 11/14 (https://dejure.org/2015,3905)
 Tipp: Um den Kurzlink (hier: https://dejure.org/2015,3905) schnell in die Zwischenablage zu kopieren, können Sie die Tastenkombination Alt + R verwenden - auch ohne diesen Bereich zu öffnen.
 § 13 Abs. 1 KapMuG, § ... 13 KapMuG, § 3 Abs. 1 EGZPO, § 567 Abs. 1 Nr. 2 ZPO, § 9 Abs. 1 Satz 1 KapMuG, § 261 Abs. 2, § 297 ZPO, § 139 Abs. 5 ZPO, § 14 Abs. 1 Satz 1 KapMuG, § 5 KapMuG, § 1 Abs. 3 Nr. 2 KapMuG, § 27 des Kapitalanleger-Musterverfahrensgesetzes, § 15 Abs. 1 KapMuG, § 574 Abs. 1 Satz 1 Nr. 2 ZPO, § 574 Abs. 3 Satz 2 ZPO, § 13 Abs. 2 KapMuG, § 4 Abs. 4 KapMuG, § 15 KapMuG, § 156 ZPO, § 9 KapMuG, § 263 ZPO, § 7 KapMuG, §§ 7 f. KapMuG, § 16 KapMuG
 § 13 Abs. 1 KapMuG
 § 13 Abs 1 KapMuG vom 16.08.2005, § 14 Abs 1 S 1 KapMuG vom 16.08.2005
 Kapitalanleger-Musterverfahren: Zeitliche Grenze für eine Erweiterung des Verfahrensgegenstands im Altfall
 Erweiterung des Gegenstandes eines Kapitalanleger-Musterverfahrens bis zum Schluss der mündlichen Verhandlung vor dem Oberlandesgericht
 Erweiterung des Gegenstands eines KapMuG-Verfahrens nur bis zum Schluss der mündlichen Verhandlung vor dem OLG
 Erweiterung des Gegenstands eines Kapitalanleger-Musterverfahrens nur bis zum Schluss der mündlichen Verhandlung vor dem Oberlandesgericht
 KapMuG § 13 Abs. 1
 Erweiterung des Gegenstandes eines Kapitalanleger-Musterverfahrens nur bis zum Schluss der mündlichen Verhandlung vor dem OLG möglich
 KapMuG a. F. § 13 Abs. 1
 Erweiterung des Gegenstands eines Kapitalanleger-Musterverfahrens
 Gegenstand des Kapitalanleger-Musterverfahrens
 LG Heidelberg, 25.07.2013 - 11 O 36/08
 OLG Karlsruhe, 17.03.2014 - 17 Kap 1/13
 NJW 2015, 2188
 ZIP 2015, 23
 ZIP 2015, 703
 MDR 2015, 413
 WM 2015, 563
 NZG 2015, 434
 cc) In der Rechtsbeschwerde kann das Musterverfahren nicht um neue Feststellungsziele erweitert werden (BGH, Beschluss vom 20. Januar 2015 - II ZB 11/14, WM 2015, 563 Rn. 16 ff. zum KapMuG aF;... KK-KapMuG/Rimmelspacher, 2. Aufl., § 20 Rn. 46).
 Soweit der Bundesgerichtshof in einem obiter dictum ausgeführt hat, "im Übrigen widerspräche - bei unterstellter Möglichkeit der Erweiterung des Musterverfahrens noch nach Schluss der mündlichen Verhandlung - der Erlass eines Teil-Musterentscheids entgegen der Auffassung des Musterklägers Sinn und Zweck des Musterverfahrens" (Beschluss vom 20. Januar 2019 - II ZB 11/14 -, NJW 2015, 2188, Rn. 22, juris), versteht der Senat dies nicht dahingehend, dass nach Auffassung des II. Zivilsenates des Bundesgerichtshofs ein Teil-Musterentscheid per se ausgeschlossen sein soll.
 Im Verfahren der Rechtsbeschwerde kann das Musterverfahren indes nicht mehr um neue Feststellungsziele erweitert werden (BGH, Beschluss vom 20. Januar 2015 - II ZB 11/14, ZIP 2015, 703 Rn. 16 ff.;... Beschluss vom 19. September 2017 - XI ZB 17/15, ZIP 2017, 2253 Rn. 62).
 Nach der Rechtsprechung des BGH (...BGH, NJW-RR 2009, 853, 854 Rn. 8 allgemein zur Klageerweiterung nach letzter mündlicher Verhandlung; BGH, NJW 2015, 2188, 2189 Rn. 16 zur Gegenstandserweiterung eines KapMuG-Verfahrens) ist ein Musterfeststellungsantrag nach letzter mündlicher Verhandlung unzulässig.


type: wikipedia

text:
Autismikirjolla, myös "autisminkirjo" tai "autismin kirjo", viitataan Autismisäätiön sekä Autismi- ja Aspergerliiton mukaan niin sanottuihin laaja-alaisiin kehityshäiriöihin, kuten Aspergerin oireyhtymä, autistinen häiriö tai tarkemmin määrittelemätön laaja-alainen kehityshäiriö, joiden väestöosuuden arvioidaan olevan 0,9–2,6 prosenttia. Termin "autisminkirjo" käytöllä viitataan otaksumaan, että näissä oireyhtymissä olisi kysymys pohjimmiltaan samasta ilmiöstä.
 Termiä suppeammassa merkityksessä käytettäessä joskus edellä mainittujen Aspergerin oireyhtymän, autistisen häiriön ja tarkemmin määrittelemättömän laaja-alaisen kehityshäiriön lisäksi autisminkirjoon voidaan lukea kuuluvaksi myös epätyypillinen autismi, älylliseen kehitysvammaisuuteen ja kaavamaisiin liikkeisiin liittyvä hyperaktiivisuusoireyhtymä sekä erittäin harvinaiset Rettin oireyhtymä ja Hellerin tauti. Monet tutkijat ovat sitä mieltä, etteivät kolme viimeksi mainittua kuulu autisminkirjoon. Rettin oireyhtymää sekä älylliseen kehitysvammaisuuteen ja kaavamaisiin liikkeisiin liittyvää hyperaktiivisuusoireyhtymää ei olekaan sisällytetty Amerikan psykiatrisen yhdistyksen uusimman mielenterveyden häiriöiden luokituksen DSM-5 autismikirjon häiriö -diagnoosiin, joka on korvannut muiden autisminkirjon tilojen erillisdiagnoosit.
 Autisminkirjon häiriö ICD-11:ssä
 Vaikka termiä "autismi(n)kirjon häiriö", englanniksi "autism spectrum disorder", on jo 2000-luvun alkupuolelta alkaen tutkimuskirjallisuudessa yleisesti käytetty epämääräisesti viittaamaan laaja-alaisten kehityshäiröiden muodostamaan kokonaisuuteen tai osaan siitä, termillä ei ole ollut yleisesti määriteltyä täsmällistä sisältöä ennen Amerikan psykiatrisen yhdistyksen käsikirjan DSM-5 julkaisua vuonna 2013. Kansainvälisen sairausluokituksen versio ICD-11 julkaistiin vuonna 2018, mutta se suunnitellaan otettavan käyttöön vasta 2022. Siinä autisminkirjon häiriön yleinen luonnehdinta on seuraava:
 Autisminkirjon häiriölle on tunnusomaista pysyvä puute kyvyssä aloittaa ja ylläpitää vastavuoroista sosiaalista vuorovaikutusta ja sosiaalista viestintää sekä joukko rajoitettuja, toistavia ja joustamattomia käyttäytymiskaavioita ja mielenkiinnon kohteita. Häiriön alkaminen sijoittuu kehityskauteen, tyypillisesti varhaislapsuuteen, mutta oireet eivät välttämättä käy selviksi kuin vasta myöhemmin, kun sosiaaliset vaatimukset ylittävät kyvyt. Puutteet ovat riittävän vakavia heikentääkseen toimintakykyä henkilökohtaisen, perhe-, sosiaalisen, koulutus-, työ- tai muilla tärkeillä elämän alueilla. Ne ovat yleensä yleinen piirre yksilön toiminnassa ja ovat havaittavissa kaikissa tilanteissa, vaikka ne voivat vaihdella sosiaalisen, opetuksellisen tai muun tilanteen mukaan. Autisminkirjoon kuuluvilla yksilöillä älyllisen ja kielellisen kyvykkyyden taso voi olla hyvin vaihteleva.
 Edelleen ICD-11 jaottelee autisminkirjon häiriön alalajeihin sen mukaan, miten esiintyy älyllisen tai toiminnallisen kielen kehityksen häiriintyneisyyttä. Näin saadaan seuraavat kahdeksan eri tyyppiä:
 Autisminkirjon häiriö ilman älyllisen tai kielen kehityksen häiriötä:
 Kaikki autisminkirjon häiriön määrittelevät vaatimukset täyttyvät. Älykkyys ja sopeutumiskäyttäytyminen ovat vähintään keskitasoisia siten, että sijoittuvat normaalijakautuman asteikolla vähintään noin alemman 2,3 prosentin pisteen (keskiarvo miinus kaksi keskihajontaa) yläpuolelle. Esiintyy vain lievä tai ei ollenkaan puutetta yksilön kyvyssä käyttää puhuttua tai merkkikieltä välineellisiin tarkoituksiin, kuten henkilökohtaisten tarpeiden ja toiveiden ilmaiseminen.
 Autisminkirjon häiriö, johon liittyy älyllisen kehityksen häiriö muttei kielen kehityksen häiriötä:
 Kaikki sekä autisminkirjon häiriön että älyllisen kehityksen häiriön määrittelevät vaatimukset täyttyvät ja esiintyy vain lievä tai ei ollenkaan puutetta yksilön kyvyssä käyttää puhuttua tai merkkikieltä välineellisiin tarkoituksiin kuten henkilökohtaisten tarpeiden ja toiveiden ilmaiseminen. Samalla esiintyvä älyllisen kehityksen häiriö pitäisi luokitella erikseen käyttäen sopivaa luonnehdintaa vakavuuden osoittamiseksi: lievä, kohtalainen, vakava, syvä, väliaikainen. Koska autisminkirjon häiriöön luonnostaan liittyy sosiaalisen kyvyn puutteita, älyllisen kehityksen häiriön arvioinnissa pitäisi painottaa enemmän kykyä käsitteelliseen ajatteluun ja käytännön toimintaan kuin sosiaaliseen sopeutumiseen.
 Autisminkirjon häiriö, johon liittyy kielen kehityksen häiriö muttei älyllisen kehityksen häiriötä:
 Kaikki autisminkirjon häiriön määrittelevät vaatimukset täyttyvät. Älykkyys ja sopeutumiskäyttäytyminen ovat vähintään keskitasoisia siten, että sijoittuvat normaalijakautuman asteikolla vähintään noin alemman 2,3 prosentin pisteen yläpuolelle. Sen sijaan puhutussa tai muuten viestityssä kielessä esiintyy merkittävää puutteellisuutta otettaessa huomioon yksilön ikä: yksilö pystyy käyttämään vain yksittäisiä sanoja tai yksinkertaisia lauseita välineellisiin tarkoituksiin kuten henkilökohtaisten tarpeiden ja toiveiden ilmaisemiseen.
 Autisminkirjon häiriö, johon liittyy sekä älyllisen kehityksen että kielen kehityksen häiriö:
 Kaikki sekä autisminkirjon häiriön että älyllisen kehityksen häiriön määrittelevät vaatimukset täyttyvät. Otettaessa huomioon yksilön ikä kyvyssä käyttää toiminnallista kieltä välineellisiin tarkoituksiin (esim. ilmaisemaan henkilökohtaisia tarpeita ja toiveita) on merkittävä puute tai kykyä ei lainkaan ole. Samalla esiintyvä älyllisen kehityksen häiriö pitäisi luokitella erikseen käyttäen sopivaa luonnehdintaa vakavuuden osoittamiseksi: lievä, kohtalainen, vakava, syvä, väliaikainen. Koska autisminkirjon häiriöön luonnostaan liittyy sosiaalisen kyvyn puutteita, älyllisen kehityksen häiriön arvioinnissa pitäisi painottaa enemmän kykyä käsitteelliseen ajatteluun ja käytännön toimintaan kuin sosiaaliseen sopeutumiseen.
 Autisminkirjon häiriö, johon liittyy kielen käytön puuttuminen muttei älyllisen kehityksen häiriötä:
 Kaikki autisminkirjon häiriön määrittelevät vaatimukset täyttyvät. Älykkyys ja sopeutumiskäyttäytyminen ovat vähintään keskitasoisia siten, että sijoittuvat normaalijakautuman asteikolla vähintään noin alemman 2,3 prosentin pisteen yläpuolelle. Otettaessa huomioon yksilön ikä kyky käyttää toiminnallista kieltä välineellisiin tarkoituksiin (esim. ilmaisemaan henkilökohtaisia tarpeita ja toiveita) puuttuu kokonaan tai melkein.
 Autisminkirjon häiriö, johon liittyy älyllisen kehityksen häiriö ja kielen käytön puuttuminen:
 Kaikki sekä autisminkirjon häiriön että älyllisen kehityksen häiriön määrittelevät vaatimukset täyttyvät. Otettaessa huomioon yksilön ikä kyky käyttää puhuttua tai merkein viestittyä kieltä välineellisiin tarkoituksiin (esim. ilmaisemaan henkilökohtaisia tarpeita ja toiveita) puuttuu kokonaan tai melkein. Samalla esiintyvä älyllisen kehityksen häiriö pitäisi luokitella erikseen käyttäen sopivaa luonnehdintaa vakavuuden osoittamiseksi: lievä, kohtalainen, vakava, syvä, väliaikainen. Koska autisminkirjon häiriöön luonnostaan liittyy sosiaalisen kyvyn puutteita, älyllisen kehityksen häiriön arvioinnissa pitäisi painottaa enemmän kykyä käsitteelliseen ajatteluun ja käytännön toimintaan kuin sosiaaliseen sopeutumiseen.
 Muu määritelty autisminkirjon häiriö
 Määrittelemätön autisminkirjon häiriö
 Sairaus vai erilaisuutta?
 Jotkut tutkijat ovat arvostelleet kielteisesti värittyneen ilmauksen "häiriö" käyttämistä etenkin Aspergerin oireyhtymän sekä älyllistä kehitysvammaisuutta sisältämättömän autismin (HFA) tapauksessa, koska heidän mielestään niissä olisi kysymys pikemminkin erilaisuudesta kuin sairaudesta. Englanninkielisissä maissa onkin näkynyt merkkejä asennemuutoksesta, joka tulee esiin niin, että ihmiset ovat luopuneet sanan "häiriö" käytöstä tässä yhteydessä ja alkaneet puhua autisminkirjon tiloista, engl. "autism spectrum condition". Toisaalta on ilmaantunut kokeellista tutkimusnäyttöä sellaisesta, että autisminkirjon tiloihin liittyisi aivoissa hermosolujen toimintaa häiritsevä tulehdus sekä myös erilaisia autonomisen hermoston toiminnan poikkeavuuksia. Vuonna 2013 julkaistussa yhdysvaltalaisessa mielenterveyden häiriöiden käsikirjassa DSM-5 päädyttiinkiin käyttämään termiä autismikirjon häiriö, "autism spectrum disorder".
 Autististen ihmisten yhdistysten kattojärjestön kyselytutkimuksen mukaan valtaosa autisteista ei tahdo autismin parannusta tai ehkäisyä. Euroopan unionin rahoituksella vuonna 2022 tehtävä Gemma-tutkimus onkin herättänyt kritiikkiä siitä, että siinä tulkitaan tutkittavan, miten Aspergerin syndroomaa voisi ennalta ehkäistä. Tutkimuksen tiedotteessa korostetaan, että Asperger on taakka ihmiselle itselleen ja ympäristölle ja aiheuttaa suuria kustannuksia yhteiskunnalle. Tiedote on koettu vihapuheena ja tutkimus eugenistisena. Viisivuotinen tutkimus aloitettiin 2019.
 Esiintyvyys
 2010-luvun aikana on suoritettu useampia väestöseulontoihin perustuvia tutkimuksia, jotka ovat antaneet aiempia tutkimuksia luotettavampia tuloksia. Näiden tutkimusten mukaan DSM-tautiluokituksen mukainen osuus autismin kirjon henkilöiden väestönosuudesta PDD-NOS-tapaukset mukaan luettuna vaihtelee välillä 0,9–2,6 prosenttia. Arviohaarukan suuruus johtuu lähinnä siitä, että osassa tutkimuksia on lähetetty potentiaalisia kirjolaisia jatkotutkimuksiin herkemmin kuin toisissa tutkimuksissa. Mitä alemmas vaadittu seulontalomakkeesta saatu vähimmäispisteraja asetetaan, sitä suurempi osa autisminkirjolaisista löydetään seulontaa seuraavassa diagnostisessa jatkotutkimuksessa. Suurin ja kattavin tähän asti suoritetuista väestönseulontatutkimuksista on antanut tulokseksi, että 2,6 prosenttia väestöstä sijoittuisi autismin kirjolle. Suomessa olisi tämän mukaan noin 140 000 autisminkirjolaista.
 Suuri osa autismikirjon diagnoosin saaneista ihmisistä on miehiä, mutta tämä johtuu ainakin osaksi siitä, että miehet saavat diagnoosin naisia helpommin. Epäsuhtaiset diagnoosikäytännöt ovat johtaneet siihen, että autismikirjon diagnoosin saaneilta naisilta löytyy keskimäärin kolme kertaa enemmän geenien kopiovirheitä kuin diagnosoiduilta miehiltä.
 Uusien tutkimusten myötä on havaittu, että miesten yliedustus on huomattavasti pienempää kuin aiemmin on arvioitu. Silti uusienkin tutkimusten valossa näyttää siltä, että autismin kirjon miehiä olisi yli kaksinkertainen määrä naisiin verrattuna. Etenkin kehitysvammaisten kirjolaisten keskuudesta löytyy miesten yliedustusta.
 Uusien autisminkirjon diagnoosien määrä on noussut Yhdysvalloissa vuosien 1975 ja 2012 välillä 0,2 promillesta kahteen prosenttiin. Englannissa vuonna 2011 tehdyssä laajassa epidemiologisessa väestötutkimuksessa ei kuitenkaan havaittu autisminkirjon tilojen yleistymistä. Tulos saattaa merkitä sitä, että diagnoosien kasvu selittyisi Aspergerin oireyhtymän lisäämisellä tautiluokitukseen ja Kannerin oireyhtymän aiempaa paremmalla diagnosoinnilla. Toinen mahdollisuus on, että Kannerin oireyhtymä on yleistynyt, sillä laitoksissa asuva väestö oli rajattu kyseisen tutkimuksen ulkopuolelle. Kannerin oireyhtymän mahdollinen lisääntyminen saattaisi selittyä sillä, että syntyvien lasten vanhemmat ovat aiempaa iäkkäämpiä. Määrän lisääntymisen on epäilty liittyvän lisääntyneeseen masennuslääkkeiden käyttöön, mutta tämä lisääntyminen on todettavissa vain masennuslääkkeitä masennusoireisiin, mutta ei muihin oireisiin käyttäneillä äiti-lapsipareilla.
 Kannerin ja Aspergerin oireyhtymän väliset erot
 Kannerin oireyhtymä eroaa Aspergerin oireyhtymästä kolmella tavalla. Yhtenä erona on se, että Kannerin oireyhtymän tunnusmerkit voidaan havaita jo alle kolmen vuoden iässä. Kannerin oireyhtymäisillä saattaa myös esiintyä kielenkehityksen ongelmia, kun taas Aspergerin oireyhtymäisillä esiintyy usein kielellistä lahjakkuutta.
 Kolmas eroavaisuus on siinä, että Kannerin oireyhtymään saattaa liittyä merkittäviä ongelmia kognitiivisessa kehityksessä, kun taas normaalia alhaisempi älykkyys sulkee pois Aspergerin oireyhtymän mahdollisuuden.
 Tutkija Lorna Wingin mukaan Aspergerin ja Kannerin oireyhtymissä oli kyse periaatteessa samasta ilmiöstä, mutta henkilön älyllinen kehitysaste määräsi pitkälti sen, miten sosiaalisen vuorovaikutuksen ongelmat näkyivät käytännössä. Autismitutkimuksen pioneerin Hans Aspergerin mukaan muutkin autistiset piirteet ilmenivät kehitysvammaisilla voimakkaammin kuin muilla kirjolaisilla. Suurin osa tutkijoista on edelleen sitä mieltä, että Kannerin ja Aspergerin oireyhtymissä on kyse saman jatkumon eri päistä. Osa tutkijoista on kuitenkin sitä mieltä, että kyseessä olisi kaksi toisistaan selvästi erottuvaa osajoukkoa. Esimerkiksi vuonna 2013 julkaistussa yhdysvaltalaistutkimuksessa havaittiin, että valtaväestön, Kannerin autistien ja aspergerinsyndroomaisten aivot käsittelevät kieltä kullekin ryhmälle ominaisella tavalla.
 Autisminkirjon geneettinen pohja
 Autisminkirjon oireyhtymien perimmäistä syytä ei ole pystytty selvittämään, mutta on jonkin verran tutkimusnäyttöä sellaisesta, että aiheuttaja olisivat geeneissä tapahtuneet rakenteelliset tai toiminnalliset muutokset. Kysymyksessä usein olisi monien geenimuutosten yhteisvaikutus, mikä selittäisi autisminkirjon oireyhtymissä esiintyvien oireiden monimuotoisuuden. Osa muutoksista olisi peräisin aiemmilta sukupolvilta, osa syntyisi vasta sikiönkehityksen aikana. 2000-luvun alussa aloitettu kansainvälinen Autism Genome Project on keskittynyt autisminkirjon tiloja aiheuttavien kromosomimutaatioiden tutkimiseen. Tällaisia altistavia eli autismin esiintymisen todennäköisyyttä väestötasolla lisääviä geenimuutoksia onkin löytynyt jo satoja. Jotkin muutokset näyttäisivät liittyvän Aspergerin oireyhtymään, jotkin Kannerin autismiin ja jotkin molempiin.
 Uusimpien tutkimusten mukaan puolet autisminkirjon tiloja aiheuttavista geneettisistä muunnoksista olisi perinnöllisiä eli edellisiltä sukupolvilta saatuja ja puolet ympäristötekijöiden aikaansaamia uusia mutaatioita. Muun muassa psyykenlääkkeiden käytön, tupakoinnin ja ilmansaasteille tai torjunta-aineille altistumisen on todettu lisäävän todennäköisyyttä synnyttää autistinen lapsi. Myös synnytyksenaikaiset komplikaatiot ja raskaana olevan äidin sairaudet lisäävät autisminkirjon oireyhtymien todennäköisyyttä.
 Iäkkäille vanhemmille ja etenkin iäkkäille miehille syntyy selvästi enemmän autisminkirjon lapsia, mutta ei tiedetä, johtuuko se ikääntymiseen liittyvistä muutoksista vai siitä, että autisminkirjon henkilöt saavat lapsia usein muita iäkkäämpinä.
 Autisminkirjoon liittyvät fysiologiset muutokset
 Autistisilla lapsilla on havaittu tutkimuksissa laajalle levinneitä immuunijärjestelmän muutoksia sekä solutasolla että aineenvaihdunnan tasolla. Useimmat autismikirjon oireet liittyvät läheisesti aivojen hermosolujen glutaminergisen viestinvälitysjärjestelmän sääntelyhäiriöön, johon liittyy tulehdusta aiheuttavien immunosytokiinien reseptoritoiminnan lisääntyminen.
 Texasin yliopiston tutkimusryhmä havaitsi vuonna 2016, että autististen poikien veren seerumissa on keskimäärin yli puolta vähemmän immunoglobuliini G-ykköstä. Onkin olemassa tutkimusnäyttöä siitä, että autismikirjon lasten aivojen eri osissa on käynnissä krooninen tulehdustila, joka aiheuttaa hermosolujen tuhoutumista.
 Vuonna 2018 julkaistussa tutkimuksessa saatiin viitteitä siitä, että autismin kirjolla olevien eri ikäisten ihmisten aivoissa esiintyy äärimmäisen korkeita ja soluille myrkyllisiä alumiinipitoisuuksia mikroglia-solujen kaltaisissa soluissa sekä muissa inflammaatioon liittyvissä ei-neuroneenisissa soluissa, jotka sijaitsivat aivokalvolla ja aivojen verisuonissa sekä harmaassa ja valkeassa aivoaineessa.. Tutkittujen autismikirjon ihmisten alumiinin määrä aivoissa ylitti jopa Alzheimer-potilaiden aivoista löydetyn alumiinin määrän. Tulosten perusteella vaikuttaa siltä, että autismikirjon ihmisten veri-aivoeste toimii niin huonosti, ettei se kykene estämään alumiinin kulkeutumista aivoihin. Alumiini saattaa päätyä autismikirjon ihmisten aivoihin esimerkiksi imunesteen ja immuunipuolustuksen solujen mukana..
 Lisäksi on olemassa tutkimusnäyttöä siitä, että tulehdusvasta-aineet, joita on löytynyt ainoastaan joidenkin autististen lasten äitien elimistöstä, aiheuttavat autismikirjon tiloihin liittyviä oireita koe-eläimillä, jotka on altistettu ennen syntymäänsä näille vasta-aineille.
 New Yorkin yliopiston tutkijaryhmä havaitsi vuonna 2015, että autismikirjon ihmisten aivojen verisuonten rakenne on epätasainen muun muassa aivokuorella, väli- ja pikkuaivoissa sekä kasvojentunnistusta säätelevällä aivoalueella. Verisuonten epätasaisuus johtaa aivotoimintaa häiritsevään verenkierron epätasaisuuteen. Uusi tutkimus on myös osoittanut, että autismikirjon häiriössä aivotoiminnalle on tyypillistä normaalia vähäisempi hermosolujen välinen liikenne joillakin aivoalueilla sekä epänormaalin suuri aaltoilu, joka syntyy siitä, että hermosolujen välinen epänormaalin vähäinen liikenne lisääntyy aaltomaisesti saavuttaen välillä huippuja, joiden aikana liikenne äityy poikkeuksellisen runsaaksi.
 Autismikirjolaisilla on tutkimusten mukaan usein poikkeava hormoniaineenvaihdunta esimerkiksi serotoniinin, kortisolin ja testosteronin osalta. Noin kahdella kolmanneksella autismikirjolla olevista on lisäksi epänormaalin niukka melatoniinineritys, mikä saattaa selittää kirjolaisten heikkoa unenlaatua ja sitä, että kirjolaisilla on usein epätyypillinen vuorokausirytmi. Kirjolaisten aivoissa on lisäksi tavallista vähemmän elimistön vuorokausirytmiä sääteleviä RORA-geenejä (retinoic acid-related orphan receptor-alpha gene).
 Osalla autismikirjon ihmisistä on solujen energiantuotannosta vastaavien mitokondrioiden toimintahäiriö, joka johtaa laaja-alaisiin toiminnallisiin häiriöihin esimerkiksi keskushermostossa, lihaksissa ja ruoansulatuselimissä.
 Autismikirjon tiloihin liittyvät biokemialliset poikkeavuudet ovat tyypillisesti sukupuolispesifejä eli autismikirjon tilat tuottavat naisille erilaisia biomarkkereita kuin miehille. Autismikirjon naisilta löytyy muun muassa kohonneita mieshormonipitoisuuksia sekä poikkeavia kasvuhormonin ja insuliinin metaboliaan liittyvien aineiden pitoisuuksia. Autismikirjon miehiltä löytyy puolestaan kohonneita sytokiinien ja muiden tulehdukseen liittyvien aineiden pitoisuuksia. Uusimman tutkimusnäytön mukaan suurin osa autismikirjon miehistä olisi mahdollista seuloa esiin jo 1-2 vuoden iässä verestä löytyvien biomarkkereiden perusteella, jotka liittyvät muun muassa tulehduksiin ja immuunijärjestelmän toimintaan.
 Aivojen magneettikuvaukseen perustuvissa tutkimuksissa on havaittu, että autismikirjon naisten aivot ovat rakenteeltaan miehisempiä kuin muiden naisten aivot. Autismikirjon miesten aivoissa ei ole havaittu vastaavanlaista ylimaskulinisaatiota. Autismikirjon pojilla on kuitenkin havaittu tuoreessa tutkimuksessa lähes 40 prosenttia vähemmän testosteronia estrogeeniksi muuttavaa entsyymiä sekä yli kolmanneksen vähemmän estrogeeni-beta-respeptoreita, joilla on suotuisia vaikutuksia tunne-elämään ja muistitoimintoihin. Autismikirjon tytöille ei vastaavaa tutkimusta ole vielä tehty.
 Autismikirjolaisten aivokuorelta on löytynyt myös samanlaista erikoistuneiden hermorakenteiden (mini-colums) ylimäärää, jota esiintyy tutkijoiden aivoissa. Aivotutkija Kamila Markram kutsuu näitä rakenteita aivojen mikroprosessoreiksi..
 Sekä Aspergerin että Kannerin oireyhtymäisiltä on löydetty poikkeamia harmaan aivoaineen rakenteessa, mutta poikkeamat ovat hieman erilaisia näillä kahdella ryhmällä.
 Vuonna 2013 saatiin viitteitä siitä, että Aspergerin ja Kannerin oireyhtymäiset käsittelevät kieltä eri aivoalueilla. Tämä saattaisi selittää, miksi Kannerin autisteilla on usein kielellisiä vaikeuksia kun taas aspergerit ovat usein kielellisesti lahjakkaita. Tutkijat ovat havainneet myös, että autismikirjolaisten aivot prosessoivat sitä hitaammin ääniä, mitä enemmän heillä on sosiaalisia ongelmia, toistavaa käyttäytymistä ja rajoittuneita kiinnostuksenkohteita.
 Useissa tutkimuksissa on myös havaittu, että monilla autismikirjolaisilla on tavallista enemmän lyhyitä, aivoalueiden sisäisiä hermosoluyhteyksiä ja vähemmän pitkiä, eri aivoalueita toisiinsa kytkeviä yhteyksiä. Tämä saattaisi selittää sitä, että autismikirjolaisten on usein valtaväestöä helpompi syventyä tietyn aihepiirin muodostamiin laajoihinkin asiakokonaisuuksiin, mutta vaikeampi seurata nopeasti vaihtuvien ja toisiinsa liittymättömien asioiden ja ärsykkeiden virtaa.
 Mainittua "yhteysteoriaa" on kuitenkin horjuttanut kolmen tutkimusryhmän vuonna 2012 julkaisemat havainnot siitä, että pienetkin pään liikkeet magneettikuvauksen aikana saavat aikaan tulosten vääristymisen siten, että tutkittavalla näyttäisi olevan tavallista vähemmän pitkiä yhteyksiä ja tavallista enemmän lyhyitä yhteyksiä. Osalla autismikirjolaisia esiintyvä huomattavan voimakas pään heiluttelutaipumus aiheuttaisi siten tulosten vääristymisen tältä osin.
 Tutkijat epäilevät, että hermoston yli- ja aliherkkyydet johtuvat mantelitumakkeen ja ohimolohkojen epänormaalista toiminnasta.
 Riskitekijät
 Joissakin suvuissa esiintyy tavallista enemmän henkilöitä, joilla on joko diagnosoitavissa oleva laaja-alainen kehityshäiriö tai niin sanottu subkliininen autismikirjon häiriö. Esimerkiksi vuonna 2007 julkaistussa tutkimuksessa havaittiin, että kaikilla autismikirjolla olevien lasten vanhemmilla esiintyi tavallista enemmän vuorovaikutukseeen, sosiaalisiin taitoihin, huomion siirtämiseen, mielikuvitukseen ja yksityiskohtien havainnointiin liittyviä poikkeavuuksia. Muissa tutkimuksissa on todettu, että yhden tai molempien vanhempien subkliininen autismikirjon häiriö lisää lapsella todetun autismikirjon häiriön vakavuutta. Oireyhtymän vakavuus ei korreloi kuitenkaan sen kanssa, onko häiriö yhdellä vai kahdella vanhemmista.
 Autismin kirjon liitännäishäiriöt ja -sairaudet
 Autismin kirjon ihmisillä esiintyy usein eräitä muitakin perinnöllisiä neurologisia poikkeavuuksia tai sairauksia. Suomalaisen väestötutkimuksen mukaan jopa 44 prosentilla 8-vuotiaita autismin kirjolaisia esiintyisi hermovärvettä eli tic-oireita.
 Englannissa tehdyn väestötutkimuksen mukaan neljälläkymmenellä prosentilla autismin kirjon lapsia esiintyy merkittävässä määrin myös tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö ADHD:n oireita. Toisissa tutkimuksissa on havaittu, että ADHD:n diagnostiset kriteerit täyttyvät noin 30 prosentilla autismin kirjon lapsia.
 Myös unihäiriöt ovat yleisiä autismin kirjon liitännäisiä. Esimerkiksi 28 prosentilla 8-vuotiaita autismin kirjon lapsia esiintyy nukahtamisvaikeuksia.
 Noin 20 prosentilla autismin kirjon henkilöitä esiintyy laaja-alaisia oppimisvaikeuksia tai älyllistä kehitysvammaisuutta. Edellä mainittuihin lukuihin tulee kuitenkin suhtautua varauksella, sillä ne eivät perustu annettuihin kehitysvammadiagnooseihin tai todettuihin oppimisvaikeuksiin, vaan älykkyystesteistä saatuihin pistemääriin eli niin sanottuun älykkyysosamäärään. Älykkyysosamäärä ei kuitenkaan ole luotettava älyllisten kykyjen arvioinnin apuväline autismin kirjolaisten kohdalla edes yksittäisillä osa-alueilla. Esimerkiksi kirjailija Donna Williams sai kehitysvammaisuuteen viittaavan älykkyysosamäärän psykologin suorittamassa älykkystestissä. Hän sai erittäin huonot pisteet myös kielellisiä taitoja mittaavassa testiosiossa, vaikka oli suorittanut kielitieteen sivuainekokonaisuuden ja kirjoittanut kansainvälisen menestysteoksen.
 Myös epilepsia kuuluu autismin kirjon mahdollisiin neurologisiin liitännäissairauksiin.
 On viitteitä siitä, että autismin kirjolaisilla esiintyy yleisesti sympatikotoniaa eli dysautonomiaa. Sympatikotoniasta voi puolestaan seurata masennusta tai kroonisen väsymysoireyhtymän, fibromyalgian tai pakko-oreisen häiriön puhkeaminen. Suomalaisen väestötutkimuksen mukaan pakko-oireisen häiriön esiintyvyys onkin autismin kirjolaisilla moninkertaista muuhun väestöön verrattuna, sillä kymmeneltä prosentilta tutkittavista autismikirjon lapsista ja varhaisnuorista löytyi kyseinen häiriö.
 Seitsemällätoista prosentilla kahdeksanvuotiaista AS-lapsista on havaittu uhmakkuushäiriötä, mikä on huomattavasti enemmän kuin keskiverto kymmenen prosenttia. Tulos saattoi kuitenkin liittyä siihen, että tutkimuksessa käytetty esiseulontalomake sisälsi omavaltaisuutta ja muista ihmisistä piittaamattomuutta mittaavia kysymyksiä.
 Autismin kirjolaisilla esiintyy myös tavallista enemmän ruoansulatuselimistön oireilua. Autismin kirjon lapsilla on esimerkiksi moninkertainen riski sairastua krooniseen ripuliin tai ummetukseen. Osalla autismin kirjolaisista esiintyy gluteeniyliherkkyyttä, joka ilmenee kuitenkin toisella tavalla kuin keliakia. On olemassa runsaasti viitteitä siitä, että gluteenin jättäminen pois ruokavaliosta vähentää näiden henkilöiden autismioireita.
 Autismikirjon ihmisten suvuissa esiintyy tavallista enemmän autoimmuunisairauksia ja epänormaalin suuria tulehdustuotteiden pitoisuuksia. Autismikirjon ihmisillä on lisäksi noin nelinkertainen riski sairastua kakkostyypin diabetekseen.
 Diagnosoiduille autismikirjon henkilöille annetaan valtaväestöä useammin mielenterveysdiagnooseja. Esimerkiksi vuonna 2015 julkaistun yhdysvaltalaistutkimuksen mukaan autismikirjon miehet olivat saaneet masennusdiagnoosin jossain elämänsä vaiheessa kolme kertaa muita miehiä useammin ja kaksikymmentä kertaa useammin diagnoosin pakko-oireisesta häiriöstä. AS-naisilla vastaavat luvut olivat kaksi ja kahdeksan. Kaksisuuntaisen mielialahäiriön diagnoosi oli annettu kuusi kertaa useammin autismikirjon henkilöille kuin verrokeille. Ainakin osa autismikirjon henkilöille annetuista psykiatrisista diagnooseista johtuu siitä, että kaikki lääkärit eivät osaa tunnistaa autismikirjon oireyhtymiä.
 Historiaa
 Venäläinen neuropsykiatrian tohtori Grunja Suhareva julkaisi vuonna 1926 ensimmäisen tieteellisen autismin kirjon henkilöitä käsittelevän viiden lapsen tapaustutkimuksen. Suharewa kuvasi kyseisiä poikalapsia "lapsuusiän skitsoidista psykopatiaa" sairastaviksi. Kyseiset lapset luokiteltaisiin nykyisin aspergereiksi.
 Aiheeseen tartuttiin tieteellisellä rintamalla uudelleen vuonna 1938, kun itävaltalainen lastenlääkäri ja erityispedagogian uranuurtaja Hans Asperger mainitsi skitsoidit psykopaatit tieteellisessä artikkelissaan Das psychisch abnorme Kind. Asperger ei oletettavasti ollut tutustunut Suharewan artikkeliin, koska käytti näistä potilaista nimitystä autistiset psykopaatit.
 Yhdysvaltoihin emigroitunut lastenpsykiatri Leo Kanner julkaisi vuonna 1943 varhaislapsuuden autismia käsittelevän tutkimuksen. Tutkimuksen aineisto koostui pääosin kehitysvammaisiksi luokitelluista lapsista, joiden elämää seurattiin aikuisuuteen asti. Kanner esitti, että hänen kuvaamiensa potilaiden erinomainen kyky oppia ulkoa nimiä ja runoja sekä kyky muistaa tarkoin monimutkaisia kuvioita viittasi siihen, että he olivat älykkäitä siinä mielessä, miten älykkyys kyseisenä ajankohtana useimmiten ymmärrettiin. Kuitenkin vuonna 1971 julkaistun seurantatutkimuksen mukaan vain yksi Kannerin kuvaamista potilaista oli kyennyt viettämään itsenäistä elämää loppujen asuessa laitoksessa tai lapsuudenkodissaan. Kanner kritisoi etenkin julkisten sairaaloiden tapaa asuttaa autistit syvästi kehitysvammaisten tai psykoottisten ihmisten joukkoon, koska se ei antanut heille mahdollisuutta kehittyä sosiaalisesti.
 Hans Asperger julkaisi heti seuraavana vuonna saksankielisen autismin kirjoa käsittelevän ylemmän tason väitöskirjan, jonka aineisto koostui Aspergerin johtamaan sairaalakouluun siirretyistä koulunkäyntivaikeuksista kärsineistä autistisista lapsista, joita opetettiin Aspergerin kehittämillä pedagogisilla menetelmillä. Hans Asperger ei maininnut tutkimuksessaan Kanneria eikä Kanner Aspergeria. On mahdollista, etteivät heidän tutkimuksensa läpäisseet vastakkaisella puolella sotaa käyvän maan sensuurilaitosta.
 Asperger toi väitöskirjassaan esiin sen, että vain pieni osa autisteista oli kehitysvammaisia, mutta autistiset piirteet ilmenevät kehitysvammaisten kohdalla tavallista voimakkaampina. Aspergerin mukaan autismissa oli kyse jatkumosta, joka ulottui vaikeasti tai ei lainkaan kommunikoivista kehitysvammaisista neroutta lähenteleviin älykköihin. Tätä jatkumoa alettiin myöhemmin kutsua autismin kirjoksi.
 Hans Asperger esitti 1960-luvulla, että kielellinen lahjakkuus olisi yksi autismin kirjoa selkeästi jakava tekijä. Hän liitti Aspergerin syndroomaan varhaisen kielenkehityksen ja valtaväestöä suuremman kielellisen lahjakkuuden, kun taas Kannerin syndroomaan liittyy usein kielen kehityksen häiriöitä. Aspergerin mukaan autisti, joka ei opi ymmärtämään kieltä, jäisi älyllisesti kehitysvammaiseksi. Vuonna 2013 ilmestyneen yhdysvaltalaistutkimuksen tulos tukee Aspergerin näkemyksiä siinä mielessä, että siinä havaittiin, että aspergerit käsittelevät kieltä eri aivoalueilla kuin valtaväestö tai Kannerin autistit.
 Hollantilainen Van Krevelen vertaili vuonna 1963 autismia ja Aspergerin syndroomaa englanninkielisessä artikkelissaan. Van Krevelen julkaisi aiheesta uuden artikkelin vuonna 1971, jossa päätyi siihen, että autismissa olisi kyse heikon ennusteen omaavasta psykoottisesta prosessista eli vakavasti ihmisen henkiseen toimintakykyyn vaikuttavasta mielenterveyden häiriöstä, kun taas Aspergerin syndroomassa olisi kyse persoonallisuudenpiirteistä, joiden ennuste oli huomattavasti parempi. Ajatus autismista psykoottisena prosessina on sittemmin kuitenkin hylätty.
 Vuonna 1979 brittiläinen National Autistic Society julkaisi Communication-lehdessään käännöksen Hans Aspergerin Sveitsissä vuonna 1977 pitämästä saksankielisestä luennosta. Englantilainen psykiatri Lorna Wing julkaisi kahden vuoden kuluttua oman tapaustutkimuksensa viidestä aspergerinsyndroomaiseksi diagnosoimastaan henkilöstä. Wingin kuvaamille henkilöille annettaisiin nykyään kuitenkin diagnoosiksi Kannerin oireyhtymä, koska heillä oli merkittävää yleistä viivästyneisyyttä kielellisessä ja kognitiivisessa kehityksessä.
 Autisminkirjolaisia yhdistäviä ongelmia
 Autisminkirjolaisia yhdistää tietyntyyppinen stressiherkkyys, joka ilmenee siten, että monenlaiset tilanteet ja ympäristöt aiheuttavat ylikuormitusta ja tarvetta hakeutua sellaisiin tilanteisiin ja ympäristöihin, joissa vastaavaa kuormitusta ei synny. Autismikirjon ihmiset saivat 50 % enemmän pisteitä kuin verrokit vuonna 2015 ilmestyneessä ruotsalaistutkimuksessa, jossa mitattiin osanottajien kokemusta arjen stressaavuudesta sekä siitä, onko heillä mahdollisuutta vaikuttaa elämäänsä ja itselleen tärkeisiin asioihin ja kokivatko he selviävänsä arjen vaatimuksista. Autisminkirjon ihmisillä esiintyy kykyprofiilin epätasaisuutta, ja autisteilla on todettu uupumustilojen yhteydessä pahenevaa aistiyliherkkyyttä.
 Muita autismin kirjon tunnusmerkkejä
 Autisminkirjolaisilla on valtaväestöstä poikkeava tapa osoittaa sosiaalisuutta ja olla vuorovaikutuksessa muiden ihmisten kanssa. Lisäksi kirjolaisilla esiintyy usein tarvetta viettää aikaa oman erikoiskiinnostuksenkohteen parissa. Myös yksikanavaisuus eli monoprosessointi on ominaista autisminkirjolaisille.
 Autisminkirjolaisten vahvuuksista
 Yhdysvaltalaisessa Microsoft-yrityksessä on huomattu, että autistien voimavaroina on usein nollatoleranssi virheitä kohtaan sekä keskittyminen yksityiskohtiin ja tehtävän loppuun saattamiseen. Joillain autistisilla ihmisillä on hämmästyttävä kyky hankkia tietoa sekä yhdistää ajattelussa syvyys ja yksityiskohtaisuus.
 Autismin kirjoon erikoistunut englantilainen psykologi Tony Attwood on todennut seuraavaa:
 »Olen huomannut, että Asperger-henkilöt ovat persoonallisuudeltaan muun muassa rehellisiä, uskollisia, luotettavia ja mutkattomia ja heillä on vahva moraali ja oikeudentunto. Heidän älyllisiin kykyihinsä kuuluvat poikkeuksellisen hyvä muisti, innostus ja tietämys erityisistä kiinnostuksen kohteista, omaperäinen ajattelutapa, hyvä mielikuvitus ja ainutlaatuinen kyky ajatella visuaalisesti. Nämä luonteenpiirteet eivät koske vain Aspergerin oireyhtymää, mutta vahvistuvat sen ansiosta. Nykyään ollaan tietoisia siitä, että merkittävät tieteelliset ja taiteelliset saavutukset ovat olleet sellaisten ihmisten aikaansaannoksia, joilla on ollut erilainen tapa ajatella ja joilla on ollut paljon Aspergerin oireyhtymän kognitiiviseen profiiliin yhdistettyjä piirteitä."
 Ruotsalainen psykiatri Lena Nylander vuonna 2010 suomennetussa kirjassaan Autismin kirjo aikuisikäisillä:
 "...Henkilöillä, joilla on Aspergerin oireyhtymä tai autismi ja normaali lahjakkuustaso, on usein vahvuuksia, kuten esimerkiksi hyvä muisti. He voivat olla tarkkoja, täsmällisiä, sinnikkäitä ja rehellisiä (mitä ei aina sosiaalisissa tilanteissa arvosteta). Heillä voi olla paljon asiatietoa kiinnostuksensa kohteesta. Joillakin heistä on todella omaperäisiä ja innovatiivisia ideoita, toisilla on selviä taipumuksia taiteelliseen toimintaan tai tutkimustyöhön."
 Brittiläisen psykologian professori ja Cambridgen yliopiston alaisen autismin tutkimuskeskuksen johtaja Simon Baron-Cohenin mukaan AS-henkilöt eivät tarvitse muiden ihmisten seuraa viihtyäkseen. Lisäksi he kykenevät tarkkaan yksityiskohtien havainnointiin ja huomaavat sellaista, mikä jää muilta piiloon. AS-henkilöillä on myös kyky tutkia ja ymmärtää monimutkaisia järjestelmiä.
 Kehitys lapsuudessa ja nuoruudessa
 Monet autismin kirjon lapset eivät viihdy aikuisen sylissä ja heidän saattaa olla vaikea ystävystyä muiden lasten kanssa. Autismin kirjon lapsi saattaa esimerkiksi pitää ikäistensä lasten leikkejä lapsellisena. Lapsen kommunikaatio on usein jollain tavalla poikkeavaa, hän saattaa esimerkiksi puhua hyvin aikuismaisesti. Lapsi saattaa myös käsittää asiat kirjaimellisesti. Jotkut autismin kirjon lapset ärsyyntyvät helposti, jos heitä ei ymmärretä.
 Rutiinit ja niiden noudattaminen ovat usein tärkeitä. Nukahtamisvaikeudet ovat yleisiä. Lapsi saattaa omaksua sosiaaliset perustaidot myöhemmin kuin muut ikäisensä.
 Murrosikään saattaa liittyä identiteettikriisi, koska sosiaalisen verkostoitumisen merkitys korostuu yleensä murrosiässä. Erilaiselta vaikuttava ulkoinen olemus ja sosiaalisuuteen sekä kommunikaatioon liittyvät ongelmat saattavat vaikeuttaa myös seurustelukumppanin löytymistä. Monet kirjolaiset tajuavatkin vasta murrosiässä, kuinka erilaisia he ovat muihin verrattuina.
 Autismin kirjon tilojen diagnosointi
 Kattavimman koko väestön seulontaan perustuvan esiintyvyystutkimuksen mukaan 66 prosenttia autismin kirjon lapsista jäisi ilman diagnoosia. Tämä ei kuitenkaan päde Yhdysvalloissa, jossa jo kahdella prosentilla kouluikäisistä lapsista on jokin autismin kirjon diagnoosi.
 Jos autistinen lapsi oppii puhumaan, hän saattaa jäädä diagnosoimatta ennen kouluikää, sillä autistiset piirteet voidaan nähdä osana lapsen luonteenpiirteitä. Lasta saatetaan pitää esimerkiksi tavallista tarkempana ja ujona. Jos lapsella ei ole silmiinpistävän suuria ulospäin näkyviä ongelmia, häntä ei todennäköisesti viedä missään vaiheessa diagnosoitavaksi. Lapsena diagnosoiduilla kirjolaisilla esiintyykin diagnosoimattomia enemmän esimerkiksi ADHD:tä ja nukahtamisvaikeuksia.
 Uuden vuosituhannen aikana tapahtunut Asperger-tietoisuuden lisääntyminen on johtanut siihen, että yhä suurempi joukko aikuisia hakeutuu diagnosoitavaksi havaittuaan, että heidän ongelmansa voisivat johtua Aspergerin oireyhtymästä. Autismin kirjon oireyhtymät voidaan diagnosoida missä iässä tahansa, kunhan pystytään selvittämään, ilmenikö oireita jo lapsuudessa.
 Autismin kirjon tilat diagnosoidaan tyypillisen käyttäytymisen perusteella. Diagnosoinnissa summataan diagnostisesta oireluettelosta löytyviä tutkittavan käytökseen ja kommunikointiin liittyviä oireita. Kolme tärkeintä tutkittavaa aluetta ovat kommunikointi, sosiaalinen vuorovaikutus ja kiinnostuksen kohteet. Lisäksi autisminkirjolaisilla esiintyy lähes aina yliherkkyyttä yhden tai useamman aistin kohdalla. Nämä yliherkkyydet sisältyvät nykyisin amerikkalaiseen DSM-kriteeristöön, mutta eivät ICD-tautiluokituksen kriteereihin. Etenkin Kannerin oireyhtymässä ilmenee myös toistavaa käyttäytymistä eli sensorismia ja voimakasta tarvetta samoina toistuville rutiineille.
 Jos lapsuudessa on ilmennyt jo ennen kolmen vuoden ikää poikkeavuutta leikeissä taikka kielellisessä tai sosiaalisessa kehityksessä tai jos autistisia piirteitä omaavan lapsen kognitiivinen kehitys on merkittävästi viivästynyttä, diagnoosikriteeristön mukaiseksi diagnoosiksi tulee yleensä lapsuusiän autismi. Muissa tapauksissa diagnoosiksi tulee yleensä Aspergerin oireyhtymä.
 Yhdysvallat ja Kanada eivät käytä kansainvälistä ICD-tautiluokitusta, vaan yhdysvaltalaista DSM-luokitusta. DSM-luokitus on poikennut jonkin verran ICD:stä, minkä vuoksi näissä maissa on annettu autismin kirjon ihmisille osin eri nimisiä diagnooseja kuin muualla maailmassa. DSM:ään lisättiin vuonna 1987 tautinimeke PDD-NOS (pervasive developmental disorder not otherwise specified), jonka tarkoituksena oli kattaa autismin lievemmät muodot sekä sellaiset tapaukset, joissa aivan kaikki diagnoosikriteerit eivät täyttyneet. PDD-NOS-diagnoosista on tullut sittemmin niin yleinen, että jotkut tutkijat kutsuvat sitä jopa autismin kirjon kolmanneksi alaryhmäksi, esimerkiksi Kanadassa jopa puolet autismin kirjon diagnooseista on ollut PDD-NOS-diagnooseja. On myös viitteitä siitä, että PDD-NOS-diagnoosinimekkeen käyttö olisi alkanut levitä yli alkuperäisen käyttöaiheensa lääkäreiden alkaessa antaa sitä autismi-diagnoosin sijaan. Syynä olisi ollut usko siihen, että vanhemmat pysyvät optimistisempina, jos heidän lapselleen annetaan todellista lievempi diagnoosi. Myös Suomessa on havaittu, että lääkärit antavat usein liian lieviä diagooseja. Monelle Kannerin autistille on annettu Aspergerin oireyhtymän diagnoosi samalla kun osa aspergereista on jätetty kokonaan ilman tautiluokituksen mukaista diagnoosia.
 Yhdysvalloissa luovuttiin keväällä 2013 kaikkien edellä mainittujen diagnoosinimikkeiden käytöstä, jolloin ne korvautuivat uudella kattodiagnoosilla autism spectrum disorder, ASD (autismin kirjon häiriö). Tämä diagnoosi on jaettu oireiden vakava-asteisuuden mukaan kolmeen eri vaikeusasteeseen. PDD-NOS-diagnosoidut henkilöt ja Aspergerit sijoittuvat tyypillisesti asteille 1 ja 2 ja Kannerin autistit asteille 2 ja 3. Tämänkaltaista yksisuuntaista luokittelua on kuitenkin kritisoitu keinotekoiseksi. Autismin kirjolaiset eivät sijoitu todellisuudessa yksiulotteiselle janalle, jonka toisessa päässä olisivat syvimmin autistiset ja toisessa päässä lievimmin autistiset ihmiset, vaan autismin kirjo koostuu joukosta hyvin erilaisia vahvuuksien ja heikkouksien yhdistelmiä. On myös arvioitu, että uusien kriteerien perusteella joka neljäs normaaliälyinen aiemman kriteeristön perusteella diagnosoitu jäisi ilman diagnoosia.
 Autisminkirjolaiset työelämässä
 Diagnosoiduilla autisminkirjolaisilla esiintyy tutkimusten mukaan muuta väestöä huomattavasti enemmän työttömyyttä ja koulutusta vastaamattoman työn tekemistä. Diagnosoitujen autisminkirjolaisten on myös usein hyvin vaikea selvitä työn ja muun elämän yhteensovittamisesta, sillä monet kuormittuvat nopeasti ja heidän palautumisensa on usein hyvin hidasta. Työnantajien tarjoama osa-aikatyö on lisäksi tyypillisesti niin pienipalkkaista, että sillä ei pysty elättämään itseään ja perhettään.
 Tanskassa perustettiin vuonna 2004 insinöörialan henkilöstöyritys Specialisterne tarjoamaan rauhallisessa aistiympäristössä tapahtuvaa osa-aikatyötä aspergereille ja muille lievästi autistisille henkilöille. Etenkin firman ohjelmistotestaajat ovat hyvässä maineessa, koska he ovat tuottavampia ja tekevät 90 prosenttia vähemmän virheitä kuin muut samoissa tehtävissä toimivat. Suurin osa yrityksen työntekijöistä kykenee työskentelemään vain 20–25 tuntia viikossa, mutta kunnat maksavat Tanskassa osa- ja kokopäivätyön välisen palkkaeron henkilöille, jotka eivät kykene työskentelemään kokopäiväisesti.
 Osa Specialisternen henkilökunnasta on työkyvyttömyyseläkkeellä. Heille ei makseta palkkatukea, mutta he saavat pitää eläkkeen palkkansa lisäksi. Suomessa ei kuitenkaan myönnetä työkyvyttömyyseläkettä lievien autismin kirjon tilojen perusteella, eikä täällä myöskään kompensoida vajaakuntoisille koko- ja puolipäiväpalkan välistä erotusta.
 Kehitysvammaisia henkilöitä Specialisterne ei kykene työllistämään. Suomessa osa kehitysvammaisista autisteista työskentelee vakituisessa avotyössä esimerkiksi keittiöapulaisena tai siivoojana. Avotyöstä ei makseta kuitenkaan palkkaa eikä eläkemaksuja eivätkä avotyöntekijät ole esimerkiksi työterveyshuollon piirissä. Osa avotyön tekijöistä saa kunnan maksamaa työosuusrahaa, jonka suuruus on keskimäärin neljä euroa päivässä.
 Autismin kirjon lapset koulussa
 Koulussa autismin kirjon piirteet saattavat näkyä siinä, että oppilas on oman tiensä kulkija, eikä toimi niin kuin yleensä odottaisi ikäistensä tekevän. Monella autisminkirjolaisella on epätasainen kykyprofiili, joka voi näkyä siten, että joissakin oppiaineissa saadaan helposti täysiä pisteitä, kun taas toisista oppiaineista selviäminen vaatii suuria ponnisteluja. Myös ryhmätöihin osallistuminen saattaa olla vaikeaa.
 Vuonna 2011 voimaan tulleen perusopetuslain mukaan opetusta voidaan eriyttää sekä menetelmällisesti että sisällöllisesti esimerkiksi lapsen oppimistyylin ja mielenkiinnon kohteiden mukaan. Eriyttämistä voidaan käyttää sekä siinä tapauksessa, että tavanomainen opetus on liian vaikeasti omaksuttavaa että silloin kun se ei tarjoa oppilaalle riittävästi haastetta.
 Joillain autismin kirjon lapsilla on myös tarkkaavaisuushäiriö ADD, mikä saattaa oireilla siten, että lapsen on vaikea keskittyä opiskeluun. Jos kirjolaisella on laaja-alaisia oppimisvaikeuksia tai älyllinen kehitysvamma, hän saattaa tarvita henkilökohtaisen opetussuunnitelman ja mukautettua opetusta.
 Autismin kirjon lapsen vahvuuksia voidaan huomioida esimerkiksi seuraavasti :
 Lapsi viihtyy paremmin esineiden kuin ihmisten parissa — ei siis tarvitse huolestua, jos lapsi leikkii mielellään yksin.
 Lapsi viestii vähemmän kuin muut — on seurattava tarkemmin lapsen tarpeita.
 Lapsi mieluummin seuraa omia mielihalujaan ja uskomuksiaan — kannustetaan lasta oppimaan rakentavia asioita.
 Lapsi ei ole kiinnostunut yhteisistä tekemisistä muiden lasten kanssa — annetaan lapselle tilaisuus toimia ryhmässä myös itsenäisesti.
 Lapsella on vahvat mielenkiinnon kohteet — hyödynnetään mielenkiinnon kohteita vaikeiden asioiden oppimiseksi.
 Lapsi havaitsee yksityiskohdat tarkasti — esimerkiksi marjassa ja sienimetsässä tästä on iloa koko perheelle.
 Lapsi huomaa asioita, joita muut eivät huomaa — kannattaa luottaa lapseen siinä, miten hän kokee tilanteen.
 Lapsen käsitys olennaisesta poikkeaa muista — antaa uuden näkökulman ja auttaa näkemään asioita uudessa valossa.
 Lasta voivat kiinnostaa kuviot, muodot, numerot, kirjaimet ja listat — lähtee oppimisessa mielellään yksityiskohdista ja toistosta.
 Lasta kiinnostavat pienet, kompleksit tai abstraktit systeemit — ymmärtää kokonaisuuksia, kun niistä tehdään järjestelmiä.
 Lapsi lajittelee ja ryhmittelee mielellään kiinnostuksensa kohteet — siivous ja järjesteleminen kiinnostavat toisin kuin muita lapsia.
 Lapsi pyrkii tilanteiden hallintaan ja välttää epävarmuutta — suunnittelee mielellään esimerkiksi yhteisiä aikatauluja ja seuraa niiden toteutumista.
 Laaja-alaisten kehityshäiriöiden diagnoosikoodit kansainvälisessä tautiluokituksessa (ICD-10)
 F84.0
 Kannerin oireyhtymä (varhaislapsuuden autismi)
 F84.1
 Epätyypillinen autismi
 F84.2
 Rettin oireyhtymä
 F84.3
 Hellerin oireyhtymä (disintegratiivinen kehityshäiriö)
 F84.4
 Älylliseen kehitysvammaisuuteen ja kaavamaisiin liikkeisiin liittyvä hyperaktiivisuusoireyhtymä
 F84.5
 Aspergerin oireyhtymä
 F84.8
 Muu lapsuusiän laaja-alainen kehityshäiriö
 F84.9
 Määrittämätön lapsuusiän laaja-alainen kehityshäiriö
 Katso myös
 Autismipiirteisyys (engl. broad autism)
 Luettelo tunnetuista autismin kirjon henkilöistä
 Stressi
 Autismi- ja Aspergerliitto
 Autistien oikeuksien liike
 Autistien oikeuksien päivä (Autistic Pride Day)
 Maailman autismitietoisuuden päivä
 Neurodiversiteetti
 Neurologinen poikkeavuus
 Neuropsykologia
 Lähteet
 Marja-Leena Mattila: Autism spectrum disorders: an epidemiological and clinical study. Väitöstutkimus. Oulun yliopiston lääketieteellinen tiedekunta 2014. (myös urn.fi:ssä)
 Autismikirjon häiriö uusimman DSM-5 luokituksen mukaan
 Temple Grandin and Richard Panek: The autistic brain. Alkuperäisjulkaisu Yhdysvalloissa (Mariner Books 2013, New York). Julkaistu vuonna 2014 myös Euroopassa (Rider books 2014, London).
 Young Shin Kim, Bennett L. Leventhal; Yun-Joo Koh ym. Prevalence of Autism Spectrum Disorders in a Total Population Sample. American Journal of Psychiatry 168:904–912. September 2011. (myös psychiatryonline.org:ssa)
 Viitteet
 Aiheesta muualla
 Autismikirjon häiriö uusimman DSM-5 luokituksen mukaan
 Ylen Elävä arkisto: Palapelejä ja pieniä iloja (Inhimillinen tekijä -ohjelmasarjan haastattelussa 13.2.2008 autismikouluttaja Heta Pukki, kirjailija Eeva Poranen ja näyttelijä Pirkko Hämäläinen)
 Suomen Aspergeryhdistys
 Autismi- ja Aspergerliitto
 Autistic Self Advocacy Network (ASAN)
 Autismi
 Seulonnan keskeiset artikkelit


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 11.10.2008
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea
 C 260/14
 Rikors ippreżentat fit-30 ta' Lulju 2008 — Tresplain Investments vs UASI — Hoo Hing (Golden Elephant Brand)
 (Kawża T-303/08)
 (2008/C 260/26)
 Lingwa tar-rikors: L-Ingliż
 Partijiet
 Rikorrenti: Tresplain Investments Ltd (Hong Kong, iċ-Ċina) (rappreżentant: McFarland, Barrister)
 Konvenut: L-Uffiċċju għall-Armonizzazzjoni fis-Suq Intern (Trade marks u Disinni)
 Parti oħra quddiem il-Bord ta' l-Appell: Hoo Hing Holdings Ltd (Romford, ir-Renju Unit)
 Talbiet tar-rikorrenti
 —
 tannulla d-deċiżjoni ta' l-Ewwel Bord ta' l-Appell ta' Uffiċċju għall-Armonizzazzjoni fis-Suq Intern (Trade marks u Disinni) tas-7 ta' Mejju 2008 fil-każ R 889/2007-1; u
 —
 tikkundanna lill-UASI għall-ispejjeż.
 Motivi u argumenti prinċipali
 Trade mark Komunitarja rreġistrata li hija s-suġġett tat-talba għal dikjarazzjoni ta' invalidità: It-trade mark figurattiva “Golden Elephant Brand” għal prodotti fil-klassi 30 — Reġistrazzjoni ta' trade mark Komunitarja Nru 241 810
 Proprjetarju tat-trade mark Komunitarja: Ir-rikorrenti
 Parti li qed titlob id-dikjarazzjoni ta' invalidità tat-trade mark Komunitarja: Il-parti l-oħra fil-proċedimenti quddiem il-Bord ta' l-Appell
 Dritt tat-trade mark tal-parti li qed titlob id-dikjarazzjoni ta' invalidità: It-trade mark figurattiva mhux irreġistrata “GOLDEN ELEPHANT”, li kienet tintuża fir-Renju Unit
 Deċiżjoni tad-Diviżjoni tal-Kanċellazzjoni: Ċaħda tat-talba għal dikjarazzjoni ta' invalidità
 Deċiżjoni tal-Bord ta' l-Appell: Annullament tad-deċiżjoni tad-Diviżjoni tal-Kanċellazzjoni
 Motivi invokati: Ksur ta' l-Artikoli 73 u 74(1) tar-Regolament tal-Kunsill Nru 40/94 billi l-Bord ta' l-Appell żbalja meta ħa in kunsiderazzjoni fatti allegati, kif ukoll preżunzjonijiet u assunzjonijiet legali li ma kinux introdotti jew sostanzjati mill-partijiet, meta fl-istess ħin irrifjuta li jieħu in kunsiderazzjoni fatti, provi u argumenti oħra mressqa mir-rikorrenti; ksur ta' l-Artikolu 8(4) tar-Regolament tal-Kunsill Nru 40/94 billi l-Bord ta' l-Appell żbalja meta kkonstata li kien hemm probabbiltà ta' konfużjoni bejn it-trade marks ikkonċernati u, b'riżultat ta' dan, probabbiltà ta' danni.