text:
14.8.2010
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 L 215/27
 Pagal tarptautinę viešąją teisę juridinę galią turi tik JT EEK tekstų originalai. Šios taisyklės statusas ir įsigaliojimo data turėtų būti tikrinami pagal paskutinę statusą nurodančio JT EEK dokumento TRANS/WP.29/343 versiją, kurią galima rasti:
 http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (toliau – JT EEK) taisyklė Nr. 26 – „Suvienodintos transporto priemonių patvirtinimo, atsižvelgiant į jų išorines iškyšas, nuostatos“
 Įtrauktas visas galiojantis tekstas iki:
 03 serijos pakeitimų 1 papildymas. Įsigaliojimo data: 2007 m. birželio 11 d.
 TURINYS
 TAISYKLĖ
 1.
 Taikymo sritis ir tikslas
 2.
 Apibrėžtys
 3.
 Patvirtinimo paraiška
 4.
 Patvirtinimas
 5.
 Bendrieji reikalavimai
 6.
 Konkretūs techniniai reikalavimai
 7.
 Transporto priemonės tipo pakeitimas ir išplėtimo patvirtinimas
 8.
 Gamybos atitiktis
 9.
 Baudos už gamybos neatitiktį
 10.
 Visiškas gamybos nutraukimas
 11.
 Patvirtinimo bandymus atliekančių techninių tarnybų ir administracinių padalinių pavadinimai ir adresai
 12.
 Pereinamojo laikotarpio nuostatos
 PRIEDAI
 1 priedas
 Pranešimas dėl transporto priemonės tipo patvirtinimo suteikimo arba išplėtimo patvirtinimo, arba atsisakymo suteikti patvirtinimą arba patvirtinimo panaikinimo, arba visišką gamybos nutraukimo atsižvelgiant į jos išorines iškyšas
 2 priedas
 Patvirtinimo ženklų išdėstymas
 3 priedas
 Iškyšų ir tarpų matmenų nustatymo metodai
 4 priedas
 Pranešimas dėl bagažo lentynos, slidžių laikiklių arba radijo įrangos perdavimo ar priėmimo antenos – atskirojo techninio agregato – tipo patvirtinimo suteikimo arba išplėtimo patvirtinimo, arba atsisakymo suteikti patvirtinimą, arba patvirtinimo panaikinimo, arba visiško gamybos nutraukimo
 1. TAIKYMO SRITIS IR TIKSLAS
 1.1.
 Ši taisyklė taikoma M1 kategorijos transporto priemonių išorinėms iškyšoms (1). Ji netaikoma išoriniams galinio vaizdo veidrodžiams arba vilkties įtaisų rutuliams.
 1.2.
 Šia taisykle siekiama sumažinti pavojų sužaloti asmenį, jeigu per avariją transporto priemonės kėbulas nublokštų asmenį arba jį kliudytų, ar sumažinti sužalojimo sunkumą. Minėtas siekis apima stovinčią ir važiuojančią transporto priemonę.
 2. APIBRĖŽTYS
 Šioje taisyklėje:
 2.1. Transporto priemonės tipo patvirtinimas– transporto priemonės tipo patvirtinimas, atsižvelgiant į išorines jos iškyšas.
 2.2. Transporto priemonės tipas– variklinių transporto priemonių, nesiskiriančių tam tikrais esminiais aspektais, pvz., išorinio paviršiaus forma ar medžiagomis, kategorija.
 2.3. Išorinis paviršius– transporto priemonės išorė, įskaitant variklio dangtį, bagažinės dangtį, duris, sparnus, stogą, apšvietimo ir apšvietimo–signalizavimo įtaisus ir matomas stiprinamąsias sudedamąsias dalis.
 2.4. Grindų linija– toliau nurodytu būdu nubrėžta linija:
 statusis neapibrėžto aukščio kūgis, kurio kraštinė su vertikale sudaro 30o kampą, išoriniu pakrautos transporto priemonės paviršiumi traukiamas taip, kad kūgis kėbulą liestų žemiausiame jo išorinio paviršiaus taške. Grindų linija – tų sąlyčio taškų geometrinė trajektorija. Nustatant grindų liniją, transporto priemonės kėlimo keltuvu taškų, išmetamųjų vamzdžių ir ratų nepaisoma. Laikoma, kad erdvė tarp ratų išorinio ir vidinio gaubtų – tai tariamas paviršius, kuris yra tolygus gretimo išorinio paviršiaus tęsinys. Nustatant grindų liniją, atsižvelgiama į buferį abiejuose transporto priemonės galuose. Atsižvelgiant į konkrečią transporto priemonę, grindų linijos trajektorija gali būti ties buferio skerspjūvio pakraščiu arba kėbulo plokšte po buferiu. Jeigu vienu metu nustatomi du arba daugiau lietimosi taškų, nustatant grindų liniją naudojamas žemesnis lietimosi taškas.
 2.5. Kreivės spindulys– apskritimo lanko, kuris labiausiai atitinka tam tikros apvalios sudedamosios dalies formą, spindulys.
 2.6. Pakrauta transporto priemonė– tai transporto priemonė, pakrauta iki didžiausios techniškai leistinosios masės. Transporto priemonės su hidropneumatinėmis, hidraulinėmis ar pneumatinėmis pakabomis arba automatinio išlyginimo atsižvelgiant į apkrovą įtaisais bandomos gamintojo nurodytomis nepalankiausioms įprasto naudojimo sąlygomis.
 2.7. Labiausiai išsikišęs išorinis transporto priemonės kraštas– plokštuma (transporto priemonės šonų atžvilgiu), lygiagreti išilginei transporto priemonės simetrijos plokštumai, sutampanti su tolimiausiu šoniniu kraštu, o transporto priemonės priekio ir galo atžvilgiu – statmena skersinė transporto priemonės plokštuma, sutampanti su jos priekiniu ir galiniu kraštais, neatsižvelgiant į tokias dalis:
 2.8. Prie plokštės pritvirtintos sudedamosios dalies „iškyšos matmuo“– pagal šios taisyklės 3 priedo 2 pastraipoje aprašytą metodą nustatytas matmuo.
 2.9. Vardinė plokštės linija– linija, kertanti per du rutulio centre esančius taškus, kai to rutulio paviršius pirmą ir paskutinį kartą paliečia sudedamąją dalį, pagal šios taisyklės 3 priedo 2.2 pastraipoje pateiktą aprašymą atliekant matavimo procedūrą.
 2.10. Antena– bet koks įtaisas, siunčiantis ir (arba) priimantis elektromagnetinius signalus.
 3. PATVIRTINIMO PARAIŠKA
 3.1.
 Paraiška transporto priemonės tipui suteikti patvirtinimą atsižvelgiant į jos išorines iškyšas
 3.1.1.
 Paraišką transporto priemonės tipui suteikti patvirtinimą atsižvelgiant į jos išorines iškyšas pateikia transporto priemonės gamintojas arba jo tinkamai įgaliotas atstovas.
 3.1.2.
 Prie paraiškos pateikiami šie dokumentai trimis egzemplioriais:
 3.1.2.1.
 transporto priemonės priekinių, galinių ir šoninių dalių nuotraukos, padarytos 30°–45° kampu į vertikalią išilginę transporto priemonės vidurinę simetrijos plokštumą;
 3.1.2.2.
 buferių brėžiniai su nurodytais matmenimis ir, jeigu reikia;
 3.1.2.3.
 tam tikrų išorinių iškyšų brėžiniai ir, jeigu reikia, išorinio paviršiaus, kuris nurodytas 6.9.1 pastraipoje, tam tikrų dalių brėžiniai.
 3.1.3.
 Techninei tarnybai, atsakingai už patvirtinimo bandymų atlikimą, pateikiama patvirtino tipo reikalavimus atitinkanti transporto priemonė. Minėtai techninei tarnybai paprašius, taip pat pateikiamos tam tikros sudedamosios dalys arba naudotų medžiagų tam tikri bandiniai.
 3.2.
 Paraiška tipui suteikti patvirtinimą atsižvelgiant į atskiruoju techniniu agregatu laikomas bagažo lentynas, laikiklius slidėms, radijo įrangos perdavimo arba priėmimo antenas.
 3.2.1.
 Paraišką tipui suteikti patvirtinimą atsižvelgiant į atskiruoju techniniu agregatu laikomas bagažo lentynas, laikiklius slidėms, radijo įrangos perdavimo arba priėmimo antenas pateikia transporto priemonės arba minėtų atskirųjų techninių agregatų gamintojas ar pastarųjų tinkamai įgalioti atstovai.
 3.2.2.
 Su paraiškomis dėl visų tipų visų 3.2.1 pastraipoje nurodytų įtaisų pateikiama:
 3.2.2.1.
 po tris dokumentų, kuriuose nurodomos techninės atskirojo techninio agregato charakteristikos, ir surinkimo nurodymų, privalomų pridėti prie visų parduodamų atskirųjų techninių agregatų, kopijas;
 3.2.2.2.
 atskirojo techninio agregato tipo pavyzdys. Jeigu atsakinga institucija nuspręstų, ji gali prašyti pateikti daugiau pavyzdžių.
 4. PATVIRTINIMAS
 4.1.
 Transporto priemonės tipo patvirtinimas atsižvelgiant į jos išorines iškyšas
 4.1.1.
 Jeigu pateiktos patvirtinti pagal šią taisyklę transporto priemonės tipas atitinka 5 ir 6 pastraipų reikalavimus, tam transporto priemonės tipui suteikiamas patvirtinimas.
 4.1.2.
 Visiems patvirtintiems transporto priemonės tipams suteikiamas patvirtinimo numeris. Pirmi du patvirtinimo numerio skaitmenys (šiuo metu skaitmenys 03 atitinka 03 serijos pakeitimus) nurodo pakeitimų, apimančių suteikiant patvirtinimą priimtus naujausius svarbius techninius taisyklės pakeitimus, seriją. Ta pati susitariančioji šalis minėto numerio negali suteikti kitam transporto priemonės tipui.
 4.1.3.
 Apie patvirtinimo suteikimą pagal šią taisyklę transporto priemonės tipui, patvirtinimo galiojimo pratęsimą, atsisakymą suteikti patvirtinimą, patvirtinimo paskelbimą netekusiu galios arba visiškai nutrauktą transporto priemonės tipo gamybą šią taisyklę taikančioms 1958 m. susitarimo šalims pranešama šios taisyklės 1 priede pateiktą pavyzdį atitinkančia forma.
 4.1.4.
 Visos transporto priemonės, atitinkančios pagal šią taisyklę patvirtinto tipo reikalavimus, patvirtinimo formoje nurodytoje pastebimoje ir lengvai prieinamoje vietoje žymimos tarptautiniu patvirtinimo ženklu, sudarytu iš:
 4.1.4.1.
 apskritimo, apjuosiančio „E“ raidę, po kurio nurodomas skiriamasis patvirtinimą suteikusios šalies numeris;
 4.1.4.2.
 šios taisyklės numerio, po kurio eina „R“ raidė, brūkšnio ir 4.1.4.1. pastraipoje nustatytam apskritimui iš dešinės – patvirtinimo numerio.
 4.1.5.
 Šalyje, kuri pagal šią taisyklę suteikė patvirtinimą, 4.1.4.1 pastraipoje nustatytas simbolis turi būti pakartotas, jeigu transporto priemonė patvirtinto transporto priemonės tipo reikalavimus atitinka pagal vieną arba daugiau prie susitarimo pridėtų taisyklių. Minėtu atveju visų taisyklių, pagal kurias patvirtinimas buvo suteiktas šalyje, patvirtinimą suteikusioje pagal šią taisyklę, papildomi numeriai ir simboliai vertikaliai vienas po kitu išdėstomi į dešinę nuo 4.1.4.l pastraipoje nustatyto simbolio.
 4.1.6.
 Patvirtinimo ženklas turi būti aiškiai įskaitomas ir nenutrinamas.
 4.1.7.
 Patvirtinimo ženklu pažymima vieta prie transporto priemonės duomenų plokštelės, kurią pritvirtina gamintojas, arba minėtu ženklu žymima duomenų plokštelė.
 4.1.8.
 Šios taisyklės 2 priede pateikiami patvirtinimo ženklų išdėstymo pavyzdžiai.
 4.1.9.
 Kompetentinga institucija, prieš suteikdama tipo patvirtinimą, patikrina, ar taikomos nustatytus reikalavimus atitinkančios priemonės, užtikrinančios veiksmingą produkcijos atitikties kontrolę.
 4.2.
 Patvirtinimas atsižvelgiant į atskiruoju techniniu agregatu laikomas bagažo lentynas, laikiklius slidėms, radijo įrangos perdavimo arba priėmimo antenas
 4.2.1.
 Jeigu pagal šią taisyklę patvirtinti pateiktas atskirasis techninis agregatas atitinka 6.16, 6.17 ir 6.18 pastraipų reikalavimus, tam atskirajam techniniam agregatui suteikiamas tipo patvirtinimas.
 4.2.2.
 Visiems patvirtintiems atskirojo techninio agregato tipams suteikiamas patvirtinimo numeris. Pirmi du patvirtinimo numerio skaitmenys (šiuo metu skaitmenys 02 atitinka 02 pakeitimų seriją, kuri įsigaliojo 1996 m. gruodžio 13 d.) nurodo pakeitimų, apimančių suteikiant patvirtinimą priimtus naujausius svarbius techninius taisyklės pakeitimus, seriją Ta pati susitariančioji šalis minėto numerio negali suteikti kitam atskirojo techninio agregato tipui.
 4.2.3.
 Apie patvirtinimo suteikimą pagal šią taisyklę atskirojo techninio agregato tipui, patvirtinimo galiojimo pratęsimą, atsisakymą suteikti patvirtinimą, patvirtinimo paskelbimą netekusiu galios arba visiškai nutrauktą atskirojo techninio agregato tipo gamybą šią taisyklę taikančioms 1958 m. susitarimo šalims pranešama šios taisyklės 1 priede pateiktą pavyzdį atitinkančia forma
 4.2.4.
 Visi atskirieji techniniai agregatai, atitinkantys pagal šią taisyklę patvirtinto tipo reikalavimus, patvirtinimo formoje nurodytoje pastebimoje ir lengvai prieinamoje vietoje žymimi tarptautiniu patvirtinimo ženklu, sudarytu iš:
 4.2.4.1.
 apskritimo, apjuosiančio „E“ raidę, po kurio nurodomas skiriamasis patvirtinimą suteikusios šalies numeris (2);
 4.2.4.2.
 šios taisyklės numerio, po kurio eina „R“ raidė, brūkšnio ir 4.1.4.1. pastraipoje nustatytam apskritimui iš dešinės – patvirtinimo numerio.
 4.2.5.
 Patvirtinimo ženklas turi būti aiškiai įskaitomas ir nenutrinamas.
 4.2.6.
 Patvirtinimo ženklu pažymima vieta prie transporto priemonės duomenų plokštelės, kurią pritvirtina gamintojas, arba minėtu ženklu žymima duomenų plokštelė.
 4.2.7.
 Šios taisyklės 2 priede pateikiami patvirtinimo ženklų išdėstymo pavyzdžiai.
 4.2.8.
 Kompetentinga institucija, prieš suteikdama tipo patvirtinimą, patikrina, ar taikomos nustatytus reikalavimus atitinkančios priemonės, užtikrinančios veiksmingą produkcijos atitikties kontrolę.
 5. BENDRIEJI REIKALAVIMAI
 5.1.
 Šios taisyklės nuostatos netaikomos toms išorinio paviršiaus dalims, kurios, jeigu transporto priemonė pakrauta ir jeigu jos visos durys, langai, bagažinės dangtis ir variklio gaubtas ir t. t. uždaryti,:
 5.1.1.
 yra didesniame nei 2 m aukštyje, arba
 5.1.2.
 žemiau grindų linijos, arba
 5.1.3.
 yra tokioje vietoje, kad minėtų dalių, jeigu tų dalių būklė yra statinė arba jeigu jos yra naudojamos, negalima sujungti 100 mm skersmens rutuliu.
 5.2.
 Iš transporto priemonės išorinio paviršiaus tiesiai į išorę neturi kyšoti jokios smailios arba aštriomis briaunomis dalys ar tokios formos, matmenų, arba stiprumo ir nukreiptos į tokią pusę iškyšos, kad susidūrimo atveju, jeigu asmuo trenktųsi į išorinį paviršių arba tas paviršius kliudytų asmenį, dėl minėtų dalių ir iškyšų padidėtų pavojus sužaloti asmenį arba jis būtų sužalojamas sunkiau.
 5.3.
 Iš transporto priemonių išorinio paviršiaus neturi kyšoti jokia į išorę nukreipta dalis, galinti kliudyti pėsčiuosius, dviratininkus arba motociklininkus.
 5.4.
 Jokios išorinio paviršiaus kyšančios dalies kreivės spindulys neturi būti mažesnis nei 2,5 mm. Šis reikalavimas netaikomas išorinio paviršiaus dalims, kurios išsikiša mažiau nei 5 mm, tačiau į išorę nukreipti tų dalių kampai turi būti buki, išskyrus tuo atveju, jeigu minėtos dalys išsikiša ne daugiau nei 1,5 mm.
 5.5.
 Iš išorinio paviršiaus kyšančių dalių, kurių kietumas pagal Šorą, išmatuotas taikant A skalę, nėra didesnis nei 60 sąlyginių vienetų, kreivės spindulys gali būti mažesnis nei 2,5 mm.
 Matuojamas į transporto priemonę įmontuotos sudedamosios dalies kietumas. Jeigu kietumo neįmanoma išmatuoti pagal Šorą, taikant A skalę, kietumą galima nustatyti atliekant palyginamuosius matavimus.
 5.6.
 5.1–5.5 pastraipų nuostatos taip pat taikomos konkretiems 6 pastraipoje pateiktiems techniniams reikalavimams, išskyrus tuo atveju, jeigu minėti techniniai reikalavimai aiškiai nustatyti kitaip.
 6. KONKRETŪS TECHNINIAI REIKALAVIMAI
 6.1. Dekoratyvinės detalės
 6.1.1.
 Pritvirtintos dekoratyvinės detalės, išsikišusios nuo savo atramos daugiau nei 10 mm, bet kuria kryptimi veikiamos 10 daN jėga labiausiai išsikišusiame taške, esančiame plokštumoje, kuri yra beveik lygiagreti paviršiui, prie kurio jos yra pritvirtintos, turi įsitraukti, atsikabinti ar nulinkti. Šios nuostatos netaikomos dekoratyvinėms radiatoriaus grotelių detalėms – joms taikomi tiki bendri 5 pastraipos reikalavimai. 10 daN apkrovos jėga sukuriama plokščio galo ne didesnio nei 50 mm skersmens tvokle Jeigu tvoklės naudoti neįmanoma, pasirenkamas lygiavertis metodas. Kai dekoratyvinės detalės įsitraukia, atsiskiria arba išlinksta, likusios jų dalys neturi kyšoti daugiau nei 10 mm. Minėtos iškyšos bet kokiu atveju turi atitikti 5.2 pastraipos nuostatas. Jeigu dekoratyvinė detalė pritvirtinta prie atramos, pastaroji laikoma atraminio paviršiaus, o ne dekoratyvinės detalės dalimi.
 6.1.2.
 Išorinio paviršiaus apsauginėms juostelėms arba gaubtams netaikomi 6.1.1 pastraipos reikalavimai. Tačiau apsauginės juostelės ir gaubtai turi būti stipriai pritvirtinti prie transporto priemonės.
 6.2. Priekiniai žibintai.
 6.2.1.
 Ant priekinių žibintų leidžiama tvirtinti išsikišantį žibinto snapelį ir lankelį, jeigu snapelis ir lankelis už priekinio žibinto išorinio permatomo paviršiaus išsikiša ne daugiau nei 30 mm, o snapelio ir lankelio kreivės spindulys bet kokioje vietoje nėra mažesnis nei 2,5 mm. Jeigu priekinis žibintas tvirtinamas už papildomo skaidraus paviršiaus, iškyšos ilgis matuojamas nuo labiausiai išsikišusio skaidraus paviršiaus taško. Iškyšos matuojamos pagal šios taisyklės 3 priedo 3 pastraipoje aprašytą metodą.
 6.2.2.
 Įtraukiamieji priekiniai žibintai, nustatyti į naudojimo padėtį ir įtraukti, turi atitikti 6.2.1 pastraipos nuostatas.
 6.2.3.
 6.2.1 pastraipos nuostatos netaikomos į transporto priemonės kėbulą „įleistiems“ arba jos kėbulo „apgaubtiems“ priekiniams žibintams, jeigu kėbulas atitinka 6.9.1 pastraipos reikalavimus.
 6.3. Grotelės ir tarpai.
 6.3.1.
 5.4. pastraipos reikalavimai netaikomi tarpams tarp įtvirtintųjų ar paslankiųjų sudedamųjų dalių, įskaitant oro ėmiklio ar išleidimo angos grotelių ir radiatoriaus grotelių tarpus, jeigu tarpas tarp dviejų gretimų dalių nėra didesnis nei 40 mm ir jeigu grotelės bei tarpai atlieka tam tikrą funkciją. 40–25 mm tarpų kreivės spindulys turi būti 1 mm arba didesnis. Tačiau jeigu atstumas tarp dviejų gretimų dalių yra 25 mm arba mažesnis, dalių išorinių paviršių kreivės spindulys neturi būti mažesnis nei 0,5 mm. Atstumas tarp grotelių dviejų gretimų dalių arba tarpų išmatuojamas pagal šios taisyklės 3 priedo 4 pastraipoje aprašytą metodą.
 6.3.2.
 Grotelių arba tarpo visų dalių priekinio ar šoninio paviršių sandūra turi būti suapvalinta.
 6.4. Priekinio stiklo valytuvai.
 6.4.1.
 Priekinio stiklo valytuvai turi būti tokios konstrukcijos, kad valytuvo strypas būtų su apsauginiu gaubtu, kurio kreivės spindulys atitiktų 5.4 pastraipos reikalavimus, o valytuvo galo paviršiaus plotas būtų ne mažesnis nei 150 mm2. Jeigu dangteliai yra apvalūs, jų išsikišusio paviršiaus plotas turi būti ne mažesnis nei 150 mm2, matuojant ne didesniu nei 6,5 mm atstumu nuo toliausiai išsikišusio taško. Šiuos reikalavimus taip pat turi atitikti galinio lango ir priekinio žibinto valytuvai.
 6.4.2.
 5.4 pastraipa netaikoma stiklo valytuvo šluostikliams arba visoms kitoms atraminėms dalims. Tačiau minėti įtaisai turi būti pagaminti be jokių aštrių kampų ir smailių ar aštrių dalių.
 6.5. Buferiai.
 6.5.1.
 Siekiant sumažinti susidūrimo riziką, buferių galai turi būti užlenkti išorinio paviršiaus link. Laikoma, kad šis reikalavimas yra įvykdytas, jeigu buferis yra pritvirtintas kėbulo įduboje ar integruotas į kėbulą arba buferio galas palenktas taip, jog prie jo negalėtų prisiliesti 100 mm skersmens rutulys, o tarpas tarp buferio galo ir gretimo kėbulo nėra didesnis nei 20 mm.
 6.5.2.
 Jeigu buferio, kuris sutampa su automobilio apybrėžos vertikalia projekcija, linija brėžiama standžiame paviršiuje, to paviršiaus visuose taškuose, nuo apybrėžos į vidinę pusę esančiuose ne didesniu nei 20 mm atstumu, kreivės spindulys turi būti ne mažesnis nei 5 mm, o visais kitais atvejais – to paviršiaus kreivės spindulys turi būti ne mažesnis nei 2,5 mm. Minėta nuostata taikoma zonos daliai, nuo apybrėžos nutolusiai ne didesniu nei 20 mm atstumu į vidaus pusę ir esančiai tarp dviejų vertikalių plokštumų, kuri su transporto priemonės išilgine simetrijos plokštuma sudaro 15 0 kampą (žr. 1 brėž.), lietimosi taškų ir prieš tuos taškus (arba už jų, jei tai galinis buferis).
 6.5.3.
 6.5.2 pastraipos reikalavimas netaikomas buferio dalims, prie jo pritvirtintoms dalims arba buferio įdėklams, kurie išsikiša mažiau nei 5 mm, ypač priekinio žibinto apliejiklių bendriems purkštukams ir dangteliams; tačiau minėtų dalių į išorę nukreiptos briaunos neturi būti aštrios, išskyrus jeigu tos dalys išsikiša mažiau nei 1,5 mm.
 6.6. Rankenos, vyriai, durų, bagažo skyrių ir variklio gaubtų atidarymo mygtukai; degalų bako pylimo angos dangteliai ir apgaubai.
 6.6.1.
 Iškyša neturi būti didesnė nei 40 mm, jei tai durų arba bagažo skyriaus rankenėlės, ir 30 mm – visais kitais atvejais.
 1 brėžinys
 6.6.2.
 Jeigu durų, kad jas būtų galima atidaryti, šonines rankenėles reikia pasukti, tos rankenėlės turi atitikti vieną arba kelis iš šių reikalavimų:
 6.6.2.1.
 jei tai rankenėlės, kurios pasukamos lygiagrečiai durų plokštumai, rankenėlių galai turi būti nukreipti atgal. Minėtų rankenėlių galas turi būti palenktas durų plokštumos link ir įrengtas tarp apsauginių apvadų arba nišoje.
 6.6.2.2.
 Nepasuktos rankenos, kurias į išorę galima pasukti bet kokia durų plokštumai nelygiagrečia kryptimi, turi būti apsuptos apsauginiais apvadais arba rengtos įduboje. Pasukamasis rankenos galas turi būti užlenktas durų plokštumos link arba į apačią.
 Vis dėlto rankenas, kurios neatitinka minėtos pastarosios sąlygos, galima naudoti, jeigu:
 a)
 jos turi atskirą grąžinamąjį mechanizmą;
 b)
 sugedus grąžinamajam rankenos mechanizmui, jos neturi išsikišti daugiau nei 15 mm;
 c)
 atlinkusios rankenos, kaip aprašyta pirmiau, atitinka 5.4 pastraipos nuostatas;
 ir
 d)
 rankenų galo paviršiaus plotas, išmatuotas ne didesniu nei 6,5 mm atstumu nuo toliausiai išsikišusio taško, nėra mažesnis nei 150 mm2.
 6.7. Ratai, rato tvirtinimo veržlės, rato stebulės gaubtai ir rato diskai.
 6.7.1.
 5.4 pastraipos reikalavimai netaikomi.
 6.7.2.
 Ratai, ratų tvirtinimo veržlės, ratų stebulės gaubtai ir ratų diskai turi būti be jokių smailių ar aštrių iškyšų, išsikišančių už išorinės ratlankio plokštumos. Naudoti sparnuotųjų veržlių neleidžiama.
 6.7.3.
 Transporto priemonei važiuojant tiesiai, jokia kita ratų dalis, esanti virš horizontalios plokštumos, einančios per ratų sukimosi ašį, išskyrus padangas, neturi išsikišti už išorinio paviršiaus ar konstrukcijos vertikalios projekcijos horizontalioje plokštumoje. Tačiau, jeigu tai būtina atsižvelgiant į funkcinius reikalavimus, ratus dengiantys diskai ir rato tvirtinimo veržlės gali išsikišti už vertikalios išorinio paviršiaus ar konstrukcijos vertikalios projekcijos, jeigu išsikišančios dalies paviršiaus kreivės spindulys nėra mažesnis nei 30 mm ir jeigu ji už vertikalaus išorinio paviršiaus ar konstrukcijos projekcijos išsikiša ne daugiau nei 30 mm.
 6.8. Metalo lakštų briaunos
 6.8.1.
 Lakštinio metalo kraštai, pvz., latakėlio vandeniui nutekėti kraštai bei stumdomųjų durų kreipiamosios, turi būti užlenkti arba ant jų turi būti uždėtas apsauginis gaubtelis, atitinkantis jam taikomus šios taisyklės reikalavimus.
 Neapsaugota briauna laikoma užlenkta atgal jeigu ji yra užlenkta atgal maždaug 180o arba yra užlenkta link kėbulo taip, kad prie jos negalėtų prisiliesti 100 mm skersmens rutulys.
 5.4 pastraipos reikalavimai netaikomi šiems lakštinio metalo kraštams: variklio gaubto galiniam kraštui ir galinės bagažinės priekiniam kraštui.
 6.9. Kėbulo plokštės
 6.9.1.
 Kėbulo plokščių užlankų kreivės spindulys gali būti mažesnis nei 2,5 mm, jeigu jis nėra mažesnis nei viena dešimtoji iškyšos „H“ aukščio, išmatuoto 3 priedo 1 pastraipoje aprašytu metodu.
 6.10. Šoniniai oro srauto aptakai arba lietaus lašų kreiptuvai
 6.10.1.
 Šoninių aptakų arba kreiptuvų briaunų, kurias galima nukreipti į išorę, kreivės spindulys turi būti bent 1 mm.
 6.11. Gembės, į kurias įremiamas kėliklis, ir išmetimo vamzdžiai
 6.11.1.
 Gembės, į kurias įremiamas kėliklis, ir išmetimo vamzdis (-džiai) už grindų linijos vertikalios projekcijos, esančios virš minėtų dalių, neturi išsikišti daugiau nei 10 mm. Nukrypstant nuo minėto reikalavimo, išmetimo vamzdis už vertikalios grindų linijos projekcijos gali išsikišti daugiau nei 10 mm, jeigu vamzdžio kraštai yra suapvalinti ir kreivės spindulys nėra mažesnis nei 2,5 mm.
 6.12. Oro įleidimo ir išleidimo sklendės
 6.12.1.
 Oro įleidimo ir išleidimo angos sklandės, nustatytos į visas naudojimo padėtis, turi atitikti 5.2 ir 5.4 pastraipų reikalavimus.
 6.13. Stogas
 6.13.1.
 Į stogus, kuriuos galima darinėti, atsižvelgiama tik tada, kai jie yra uždaryti.
 6.13.2.
 Transporto priemonės nuimamu viršumi išbandomos ir su viršumi, ir be jo.
 6.13.2.1.
 Kai viršus nuleistas, transporto priemonė nėra išbandoma tariamo paviršiaus, kurį suformuoja pakeltas viršus, atžvilgiu.
 6.13.2.2.
 Jeigu kaip standartinė įranga pateikiamas transporto priemonės nuimamąjį viršų pakeliančios ir nuleidžiančios svirčių ir trauklių sistemos gaubtas, kuriuo minėta sistema uždengiama nuleidus nuimamąjį viršų, bandymas atliekamas uždėjus gaubtą.
 6.14. Langai
 6.14.1.
 Į išorę nuo transporto priemonės paviršiaus atidaromi langai, nustatyti į visas naudojimo padėtis, turi atitikti šias nuostatas:
 6.14.1.1.
 turi būti be į priekį atsikišusių jokių;
 6.14.1.2.
 jokia lango dalis neturi kyšoti už toliausio išorinio transporto priemonės krašto.
 6.15. Valstybinio numerio ženklo laikikliai
 6.15.1.
 Transporto priemonės gamintojo įrengti valstybinio numerio ženklo laikikliai turi atitikti šios taisyklės 5.4 pastraipos reikalavimus, jeigu prie laikiklių prisiliečia 100 mm skersmens rutulys, kai valstybinio numerio ženklas pritvirtintas pagal transporto priemonės gamintojo rekomendaciją.
 6.16. Bagažo laikikliai ir slidžių laikikliai
 6.16.1.
 Bagažo laikikliai ir slidžių laikikliai turi būti pritvirtinti prie transporto priemonės taip, kad bent viena kryptimi būtų stacionariai užfiksuoti ir kad galėtų išlaikyti horizontalias, išilgines ir skersines jėgas, kurios yra bent ne mažesnės nei gamintojo nurodyta vertikali laikiklio keliamoji galia. Bandant prie transporto priemonės pagal gamintojo nurodymus pritvirtintus bagažo laikiklius ir slidžių laikiklius, bandomąja apkrova turi būti veikiama ne viena, o daugiau vietų.
 6.16.2.
 Paviršiai, prie kurių po laikiklio pritvirtinimo galima prisiliesti 165 mm skersmens rutuliu, turi būti be dalių, kurių kreivės spindulys būtų mažesnis nei 2,5 mm, jeigu negalima taikyti 6.3 pastraipos nuostatų.
 6.16.3.
 Tvirtinimo dalys, pvz., varžtai, kurios yra prisukamos arba atsukamos be įrankių, už 6.16.2 pastraipoje nurodytų paviršių neturi kyšoti daugiau nei 40 mm, iškyšą išmatuojant pagal 3 priedo 2 pastraipoje nustatytą metodą, o tais atvejais, jeigu naudojamas minėto priedo 2.2 pastraipoje nustatytas metodas – išmatuojant 165 mm skersmens rutuliu.
 6.17. Antenos
 6.17.1.
 Radijo įrangos priėmimo bei siuntimo antenos prie transporto priemonės turi būti pritvirtintos taip, kad, jeigu jų laisvasis galas, anteną nustačius į bet kokią gamintojo nurodytą naudojimo padėtį, yra ne didesniu nei 2 m atstumu nuo kelio paviršiaus, jos turi būti zonoje, kurią apibrėžia vertikalios plokštumos, kurios yra 10 cm atstumu į vidų nuo transporto priemonės išorinio krašto, kaip nustatyta 2.7 pastraipoje.
 6.17.2.
 Be to, antenos prie transporto priemonės turi būti pritvirtintos taip ir, jeigu reikia – laisvi antenų galai apriboti taip, kad nė viena antenos dalis nekyšotų už 2.7 pastraipoje apibrėžto išorinio transporto priemonės krašto.
 6.17.3.
 Antenų strypų kreivės spindulys gali būti mažesnis nei 2,5 mm. Tačiau laisvi galai turi būti su pritvirtintais antgaliais, kurių kreivės spindulys nėra mažesnis nei 2,5 mm.
 6.17.4.
 Antenų pagrindai neturi kyšoti daugiau nei 40 mm, jeigu jie išmatuojami 3 priedo 2 pastraipoje nustatyta tvarka.
 6.17.4.1.
 Kai nesant lankstaus strypo ar jo dalies neįmanoma nustatyti, koks yra antenos pagrindas, laikoma, kad šis reikalavimas įvykdytas, jeigu labiausiai išsikišusį antenos tašką į priekį ir atbuline kryptimi paveikus ne didesnio kaip 50 mm skersmens plokščio galo sukuriama ne didesne kaip 50daN horizontalia jėga:
 (a)
 antena palinksta link atramos ir nekyšo daugiau kaip 40 mm, arba
 (b)
 antena nulūžta, o likusioje antenos dalyje nematyti jokių aštrių ar pavojingų vietų, prie kurių gali prisiliesti 100 mm rutulys, ir ji nekyšo daugiau kaip 40 mm.
 6.17.4.2.
 6.17.4 ir 6.17.4.1 pastraipos netaikomos antenoms, esančioms už vertikalios skersinės plokštumos, einančios per vairuotojo vietos tašką R, jeigu pagal 3 priedo 2 pastraipą nustatyta didžiausia antenos iškyša, įskaitant ir jos korpusą, neviršija 70 mm.
 Jeigu antena yra už tos vertikalios plokštumos, bet kyšo daugiau kaip 70 mm, taikoma 6.17.4.1 pastraipa ir 70 mm (vietoj 40 mm) iškyšos leistina riba.
 6.18. Surinkimo nurodymai.
 6.18.1.
 Bagažo laikiklių, slidžių laikiklių, radijo įrangos priėmimo ir siuntimo antenų, kurioms buvo suteiktas atskirojo techninio agregato patvirtinimas, negalima siūlyti pirkti, parduoti ar įsigyti, jeigu su minėtais agregatais nepateikiami surinkimo nurodymai. Surinkimo nurodymuose turi būti pateikiama pakankamai informacijos, kad patvirtintas sudedamąsias dalis prie transporto priemonės būtų galima pritvirtinti pagal atitinkamas 5 ir 6 pastraipų nuostatas. Ypač turi būti nurodytos teleskopinių antenų naudojimo padėtys.
 7. TRANSPORTO PRIEMONĖS TIPO PAKEITIMAS IR IŠPLĖTIMO PATVIRTINIMAS
 7.1.
 Administraciniam padaliniui, kuris suteikė patvirtinimą transporto priemonės tipui, turi būti pranešama apie visus transporto priemonės tipo pakeitimus. Minėtas padalinys, gavęs pranešimą:
 7.1.1.
 nusprendžia, kad pakeitimai neturės didesnės neigiamos įtakos;
 7.1.2.
 arba prašo, kad bandymus atliekanti techninė tarnyba pateiktų kitą ataskaitą.
 7.2.
 Susitarimo šalims, taikančioms šią taisyklę, apie patvirtinimo suteikimą, pridėjus pakeitimų aprašymą, arba atsisakymą suteikti patvirtinimą, pranešama 4.3 pastraipoje nustatyta tvarka.
 7.3.
 Kompetentinga institucija, pratęsianti patvirtinimo galiojimą, galiojimo pratęsimui suteikia eilės numerį ir šią taisyklę taikančias kitas 1958 m. susitarimo šalis apie tai informuoja pranešimo forma, atitinkančia šios taisyklės 1 priede nustatytą pavyzdį.
 8. GAMYBOS ATITIKTIS
 8.1.
 Transporto priemonė (atskirasis techninis agregatas), patvirtinta pagal šią taisyklę, turi būti surinkta taip, kad atitiktų tipo, patvirtinto pagal 5 ir 6 pastraipų nuostatas, reikalavimus.
 8.2.
 Siekiant nustatyti, ar laikomasi 8.1 pastraipos reikalavimų, turi būti atliekami atitinkami produkcijos patikrinimai.
 8.3.
 Patvirtinimo turėtojas ypač turi:
 8.3.1.
 užtikrinti, kad būtų taikomos procedūros, tinkamos veiksmingai tikrinti produktų kokybę;
 8.3.2.
 turėti galimybę naudoti tikrinimo įrangą, reikalingą visų patvirtintų tipų atitikčiai nustatyti;
 8.3.3.
 užtikrinti, kad bandymų duomenys būtų užregistruojami ir kad susijusiais dokumentais būtų galima naudotis tokios trukmės laikotarpį, koks bus nustatytas pasikonsultavus su administracine tarnyba;
 8.3.4.
 nagrinėti visų bandymų tipų rezultatus, siekiant patikrinti, ar produkto charakteristikos išlieka nekintamos ir užtikrinti jų nekintamumą, kartu atsižvelgiant į leidžiamąsias gamybines nuokrypas;
 8.3.5.
 užtikrinti, kad su visais produkto tipais būtų atliekami bent šios taisyklės 3 priede nustatyti bandymai;
 8.3.6.
 užtikrinti, kad bet koks ėminių arba bandinių, kuriais grindžiama neatitiktis atitinkamo tipo bandymui, ėmimas būtų naudojama kaip priežastis atlikti kitą ėminių arba bandinių ėmimą ir kitą bandymą. Turi būti imamasi visų reikalingų priemonių atitinkamos produkcijos atitikčiai iš naujo užtikrinti.
 8.4.
 Kompetentinga institucija, suteikusi tipo patvirtinimą, gali bet kada patikrinti kontrolės metodų, kurie naudojami tikrinant visus gamybinius padalinius, atitiktį.
 8.4.1.
 Per visus patikrinimus, tikrinančiam pareigūnui pateikiami bandymų įrašų žurnalai ir produkcijos patikrinimo įrašai.
 8.4.2.
 Tikrinantis pareigūnas atsitiktinės atrankos būdu gali paimti bandinius, patikrintinus gamintojo laboratorijoje. Mažiausią šių bandinių skaičių galima nustatyti pagal paties gamintojo atlikto patikrinimo rezultatus.
 8.4.3.
 Jeigu nustatoma, kad kokybės lygis neatitinka reikalavimų arba manoma, kad būtina įsitikinti pagal 8.4.2 pastraipos nuostatas atliktų bandymų teisingumu, tikrinantis pareigūnas išrenka bandinius, kurie turi būti nusiųsti į tipo patvirtinimo bandymus atlikusį techninį centrą.
 8.4.4.
 Kompetentinga institucija gali atlikti bet kokį šioje taisyklėje nustatytą bandymą.
 8.4.5.
 Įprastas patikrinimų, kuriems kompetentinga institucija išduoda leidimą, dažnis – kartą per dvejus metus. Jeigu per vieną iš šių patikrinimų nustatomi neigiami rezultatai, kompetentinga institucija turi užtikrinti, kad pagal galimybes būtų imtasi visų veiksmų, būtinų kuo greičiau atkurti produkcijos atitiktį.
 9. BAUDOS UŽ GAMYBOS NEATITIKTĮ
 9.1.
 Pagal šią taisyklę transporto priemonės tipui suteiktą patvirtinimą galima paskelbti negaliojančiu, jeigu nesilaikoma 8.1 pastraipoje nustatyto reikalavimo.
 9.2.
 Jeigu šią taisyklę taikanti susitarimo šalis patvirtinimą, kurį jį buvo suteikusi, paskelbia negaliojančiu, kitas šią taisyklę taikančias susitarimo šalis apie tai ji informuoja pranešimo forma, atitinkančia šios taisyklės 1 priede nustatytą pavyzdį.
 10. VISIŠKAS GAMYBOS NUTRAUKIMAS
 Jeigu patvirtinimo turėtojas visiškai nutraukia gaminti pagal šią taisyklę patvirtintą tipą, apie jis praneša patvirtinimą suteikusiai institucijai. Minėta institucija, gavusi atitinkamą pranešimą, kitas šią taisyklę taikančias 1958 m. susitarimo šalis apie tai informuoja pranešimo forma, atitinkančia šios taisyklės 1 priede nustatytą pavyzdį.
 11. PATVIRTINIMO BANDYMUS ATLIEKANČIŲ TECHNINIŲ TARNYBŲ IR ADMINISTRACINIŲ PADALINIŲ PAVADINIMAI IR ADRESAI
 Šią taisyklę taikančios susitarimo šalys Jungtinių Tautų Organizacijos sekretoriatui praneša patvirtinimo bandymus atliekančių techninių tarnybų ir patvirtinimą suteikiančių administracinių padalinių, kuriems siunčiami apie kitose šalyse suteiktą patvirtinimą, arba atsisakymą suteikti patvirtinimą, arba patvirtinimo panaikinimą liudijantys pranešimai, pavadinimus ir adresus.
 12. PEREINAMOJO LAIKOTARPIO NUOSTATOS
 12.1.
 Jokia šią taisyklę taikanti susitariančioji šalis nuo 02 serijos pakeitimų įsigaliojimo oficialios datos neturi atsisakyti suteikti EEK patvirtinimų pagal šią taisyklę su pakeitimais, padarytais 02 serijos pakeitimais.
 12.2.
 Šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys nuo 02 serijos pakeitimų įsigaliojimo praėjus 24 mėnesiams EEK patvirtinimą suteikia tik tuomet, jeigu transporto priemonė, kurios tipas turi būti patvirtintas, atitinka šios taisyklės su pakeitimais, padarytais 02 serijos pakeitimais, reikalavimus.
 12.3.
 Pagal šią taisyklę suteikti galiojantys patvirtinimai po 36 mėn. nuo 02 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos nustoja galioti, išskyrus atvejus, kai transporto priemonės tipai atitinka šio taisyklės su pakeitimais, padarytais 02 serijos pakeitimais, reikalavimus.
 12.4.
 Nuo oficialios 03 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos jokia šią taisyklę taikanti susitariančioji šalis neturi atsisakyti suteikti patvirtinimą pagal šią taisyklę su 03 serijos pakeitimais.
 12.5.
 Praėjus 24 mėnesiams nuo 03 serijos pakeitimų įsigaliojimo datos, šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys turi suteikti patvirtinimus tik jei tvirtintinas transporto priemonių tipas atitinka šios taisyklės su 03 serijos pakeitimais reikalavimus.
 12.6.
 Nepraėjus 48 mėnesiams nuo šios taisyklės 03 serijos pakeitimų įsigaliojimo, jokia šią taisyklę taikanti susitariančioji šalis negali atsisakyti suteikti nacionalinio transporto priemonės tipo patvirtinimo, jeigu jos tipas buvo patvirtintas pagal ankstesnės šios taisyklės serijos pakeitimus.
 12.7.
 Praėjus 48 mėnesiams nuo 03 serijos pakeitimų įsigaliojimo, šią taisyklę taikančios susitariančiosios šalys gali atsisakyti pirminės nacionalinės transporto priemonės registracijos (eksploatavimo pradžia), jeigu transporto priemonė neatitinka šios taisyklės su 03 serijos pakeitimais reikalavimų.
 (1) Kaip apibrėžta Suvestinės rezoliucijos dėl transporto priemonių konstravimo (R.E.3) (dokumentas TRANS/SC1/WP29/78/3 keitimas) 7 priede.
 (2) 1 – Vokietija, 2 – Prancūzija, 3 – Italija, 4 – Nyderlandai, 5 – Švedija, 6 – Belgija, 7 – Vengrija, 8 – Čekija, 9 – Ispanija, 10 – Serbija ir Juodkalnija, 11 – Jungtinė Karalystė, 12 – Austrija, 13 – Liuksemburgas, 14 – Šveicarija. 15 (nenaudojamas), 16 – Norvegija, 17 – Suomija, 18 – Danija, 19 – Rumunija, 20 – Lenkija, 21 – Portugalija, 22 – Rusijos Federacija, 23 – Graikija, 24 – Airija, 25 – Kroatija, 26 – Slovėnija ir 27 – Slovakija, 28 – Baltarusija, 29 – Estija, 30 (nenaudojamas), 31 – Bosnija ir Hercegovina, 32 – Latvija, 33 – kol kas nepaskirtas, 34 – Bulgarija, 35 (nenaudojamas), 36 – Lietuva, 37 – Turkija, 38 (nenaudojamas), 39 – Azerbaidžanas, 40 – Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, 41 (nenaudojamas), 42 – Europos bendrija (patvirtinimus suteikia EB valstybės narės, naudodamos atitinkamą savo EEK simbolį), 43 – Japonija, 44 (nenaudojamas), 45 – Australija, 46 – Ukraina, 47 – Pietų Afrika, 48 – Naujoji Zelandija, 49 – Kipras, 50 – Malta, 51 – Korėjos Respublika. Kiti numeriai kitoms šalims bus skiriami atsižvelgiant į eilės tvarką, kuria jos ratifikuos susitarimą dėl ratinių transporto priemonių, įrangos ir jų dalių, kurias galima montuoti ratinėse transporto priemonėse ir (arba) naudoti su tomis priemonėmis, suvienodintų techninių reikalavimų ir pagal tuos reikalavimus suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų priėmimo ir paskirtus minėtus numerius Jungtinių Tautų Organizacijos Generalinis sekretorius praneš susitarimo šalims.
 1 PRIEDAS
 PRANEŠIMAS
 didžiausias formatas: A4 (210 × 297 mm))
 2 PRIEDAS
 PATVIRTINIMO ŽENKLŲ IŠDĖSTYMAS
 A PAVYZDYS
 (Žr. šios taisyklės 4.1.4 ir 4.2.4 pastraipas)
 B PAVYZDYS
 (Žr. šios taisyklės 4.1.5 pastraipą)
 (1) Antros taisyklės numeris pateiktas tik kaip pavyzdys; patikslintas absorbcijos koeficientas yra 1,30 m-1.
 3 PRIEDAS
 Iškyšų ir tarpų matmenų nustatymo metodai
 1. KĖBULO PLOKŠČIŲ UŽLANKŲ IŠKYŠOS AUKŠČIO NUSTATYMO METODAS
 1.1.
 Iškyšos H aukštis nustatomas grafiniu būdu, pagal 165 mm skersmens apskritimo kraštą, matuojamoje dalyje iš vidaus liečiantį išorinio paviršiaus tos dalies, kuri turi būti patikrinta, išorinę apybrėžą.
 1.2.
 H yra didžiausias atstumas, matuojamas išilgai tiesios linijos, kertančios 165 mm skersmens apskritimo centrą, nuo minėto apskritimo krašto iki iškyšos išorinės apybrėžos (žr. 1 brėžinį).
 1.3.
 Tais atvejais, jeigu 100 mm skersmens apskritimas tikrinamoje dalyje iš išorės neliečia išorinio paviršiaus išorinės apybrėžos, paviršiaus apybrėža toje vietoje laikomas 100 mm skersmens apskritimo lankas tarp dviejų sąlyčio su išorine apybrėža taškų (žr. 2 brėžinį).
 1.4.
 Išorinio paviršiaus reikiamų dalių brėžinius turi pateikti gamintojas, kad būtų galima išmatuoti pirmiau minėtų iškyšų aukštį.
 1 brėžinys
 2 brėžinys
 2. PRIE IŠORINIO PAVIRŠIAUS PRITVIRTINTOS DALIES IŠKYŠOS MATAVIMO METODAS
 2.1.
 Prie išgaubtojo paviršiaus pritvirtintos sudedamosios dalies iškyšą galima išmatuoti tiesiogiai arba pagal atitinkamą pritvirtintos dalies brėžinio pjūvį.
 2.2.
 Jeigu prie paviršiaus, išskyrus išgaubtąjį paviršių, pritvirtintos sudedamosios dalies iškyšos negalima išmatuoti įprastu būdu, jos matmenys nustatomi pagal atstumo tarp 100 mm skersmens rutulio centro ir plokštės vardinės linijos didžiausią pokytį, jeigu rutuliui visą laiką liečiantis su minėta dalimi jis traukiamas išilgai tos dalies. Šio metodo taikymo pavyzdys pateiktas 3 brėž.
 3. PRIEKINIO ŽIBINTO SNAPELIO IR LANKELIO MATAVIMO METODAS
 3.1.
 Priekinio žibinto išorinio paviršiaus iškyša matuojama horizontalia kryptimi nuo 100 mm skersmens rutulio ir minėto paviršiaus lietimosi taško, kaip parodyta 4 brėž.
 4. ĮDUBŲ TARP GROTELIŲ SUDEDAMŲJŲ DALIŲ ARBA TARPŲ TARP TŲ DALIŲ MATMENŲ NUSTATYMO METODAS
 4.1.
 Atstumas tarp sudedamųjų grotelių dalių įdubų arba tarpų tarp tų dalių – tai atstumas tarp rutulio lietimosi taškus kertančių dviejų2 plokštumų, kurios statmenos lietimosi taškus jungiančiai linijai. Šio metodo taikymo pavyzdys nurodytas 5 ir 6 brėž.
 3 brėžinys
 4 brėžinys
 5 brėžinys
 6 brėžinys
 Įrašai
 Dia.= skersmuo
 measured projection= išmatuota iškyša
 visor= snapelis
 Headlamp glass= priekinio žibinto stiklas
 measured gap= išmatuotas tarpas
 4 PRIEDAS
 PRANEŠIMAS
 (didžiausias formatas: A4 (210 × 297 mm))


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 23.6.2005
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 L 161/13
 DÉCISION DU COMITÉ MIXTE DE L'EEE
 No 6/2005
 du 8 février 2005
 modifiant l'annexe II (Réglementations techniques, normes, essais et certification) de l'accord EEE
 LE COMITÉ MIXTE DE L'EEE,
 vu l'accord sur l'Espace économique européen, modifié par le protocole portant adaptation de cet accord, ci-après dénommé «l'accord», et notamment son article 98,
 considérant ce qui suit:
 (1)
 L'annexe II de l'accord a été modifiée par la décision du Comité mixte de l'EEE no 163/2004 du 3 décembre 2004 (1).
 (2)
 La directive 2004/61/CE de la Commission du 26 avril 2004 modifiant les annexes des directives 86/362/CEE, 86/363/CEE et 90/642/CEE du Conseil en ce qui concerne les teneurs maximales de certains résidus de pesticides interdits d'utilisation dans la Communauté européenne (2) doit être intégrée à l'accord,
 DÉCIDE:
 Article premier
 Le tiret suivant est ajouté aux points 38 (directive 86/362/CEE du Conseil), 39 (directive 86/363/CEE du Conseil) et 54 (directive 90/642/CEE du Conseil) du chapitre XII de l'annexe II de l'accord:
 «—
 32004 L 0061: directive 2004/61/CE de la Commission du 29 avril 2004 (JO L 127 du 29.4.2004, p. 81).»
 Article 2
 Les textes de la directive 2004/61/CE en langues islandaise et norvégienne, à publier au supplément EEE du Journal officiel de l'Union européenne, font foi.
 Article 3
 La présente décision entre en vigueur le 9 février 2005, pour autant que toutes les notifications prévues à l'article 103, paragraphe 1, de l'accord aient été faites au Comité mixte de l'EEE (3).
 Article 4
 La présente décision est publiée dans la partie EEE et dans le supplément EEE du Journal officiel de l'Union européenne.
 Fait à Bruxelles, le 8 février 2005.
 Par le Comité mixte de l'EEE
 Le président
 Richard WRIGHT
 (1) JO L 133 du 26.5.2005, p. 5.
 (2) JO L 127 du 29.4.2004, p. 81.
 (3) Pas d'obligations constitutionnelles signalées.


type: wikipedia

text:
La flegmasia cerúlea dolens (pierna dolorosa azul) es una rara manifestación de trombosis venosa profunda y resulta de una trombosis masiva que compromete masivamente el retorno venoso, secundariamente arterial por aumento de la resistencia al flujo del mismo, y finalmente isquemia.
 Este fenómeno fue descubierto por Jonathan Towne, un cirujano vascular de Milwaukee, quien también fue el primero en reportar el "síndrome blanco clot" (hoy llamada TIH= trombocitopenia inducida por heparina). Y dos de sus pacientes con TIH desarrollaron flegmasia cerulea dolens y haciéndose gangrenosa.
 Véase también
 Flegmasia
 Flegmasia alba dolens
 Referencias
 Inflamaciones
 Angiología


type: legislation

text:
 26.9.2015
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 L 251/11
 РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2015/1718 НА КОМИСИЯТА
 от 25 септември 2015 година
 за установяване на стандартни стойности при внос с цел определяне на входната цена на някои плодове и зеленчуци
 ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
 като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
 като взе предвид Регламент (ЕC) No 1308/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за установяване на обща организация на селскостопанските пазари и за отмяна на регламенти (ЕИО) No 922/72, (ЕИО) No 234/79, (ЕО) No 1037/2001 и (ЕО) No 1234/2007 (1),
 като взе предвид Регламент за изпълнение (ЕС) No 543/2011 на Комисията от 7 юни 2011 г. за определяне на подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО) No 1234/2007 на Съвета по отношение на секторите на плодовете и зеленчуците и на преработените плодове и зеленчуци (2), и по-специално член 136, параграф 1 от него,
 като има предвид, че:
 (1)
 В изпълнение на резултатите от Уругвайския кръг на многостранните търговски преговори в Регламент за изпълнение (ЕС) No 543/2011 са посочени критериите, по които Комисията определя стандартните стойности при внос от трети държави за продуктите и периодите, посочени в приложение XVI, част A от същия регламент.
 (2)
 Стандартната стойност при внос се изчислява за всеки работен ден съгласно член 136, параграф 1 от Регламент за изпълнение (ЕС) No 543/2011, като се вземат под внимание променливите данни за всеки ден. В резултат на това настоящият регламент следва да влезе в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз,
 ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
 Член 1
 Стандартните стойности при внос, посочени в член 136 от Регламент за изпълнение (ЕС) No 543/2011, са определени в приложението към настоящия регламент.
 Член 2
 Настоящият регламент влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
 Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
 Съставено в Брюксел на 25 септември 2015 година.
 За Комисията,
 от името на председателя,
 Jerzy PLEWA
 Генерален директор на генерална дирекция „Земеделие и развитие на селските райони“
 (1) ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 671.
 (2) ОВ L 157, 15.6.2011 г., стр. 1.
 ПРИЛОЖЕНИЕ
 Стандартни стойности при внос за определяне на входната цена на някои плодове и зеленчуци
 (EUR/100 kg)
 Код по КН
 Код на третa държавa (1)
 Стандартна стойност при внос
 0702 00 00
 MA
 204,2
 MK
 44,1
 TR
 81,7
 XS
 50,7
 ZZ
 95,2
 0707 00 05
 MK
 46,1
 TR
 137,2
 ZZ
 91,7
 0709 93 10
 TR
 138,3
 ZZ
 138,3
 0805 50 10
 AG
 150,3
 AR
 147,6
 BO
 135,7
 CL
 147,7
 EG
 55,4
 UY
 77,1
 ZA
 136,3
 ZZ
 121,4
 0806 10 10
 EG
 154,0
 MK
 29,8
 TR
 132,4
 ZZ
 105,4
 0808 10 80
 AR
 264,2
 CL
 148,5
 NZ
 142,5
 US
 107,9
 UY
 48,0
 ZA
 131,3
 ZZ
 140,4
 0808 30 90
 AR
 88,2
 CL
 148,3
 NZ
 175,8
 TR
 128,6
 ZA
 220,9
 ZZ
 152,4
 0809 30 10, 0809 30 90
 MK
 84,1
 TR
 151,2
 ZZ
 117,7
 0809 40 05
 BA
 54,9
 MK
 38,7
 XS
 61,9
 ZZ
 51,8
 (1) Номенклатура на държавите, определена с Регламент (ЕC) No 1106/2012 на Комисията от 27 ноември 2012 година за прилагане на Регламент (ЕО) No 471/2009 на Европейския парламент и на Съвета относно статистиката на Общността за външната търговия с трети страни по отношение на актуализиране на номенклатурата на държавите и териториите (ОВ L 328, 28.11.2012 г., стр. 7). Код „ZZ“ означава „с друг произход“.


type: other

text:
Estatutos – Colégio Notarial do Brasil – Secção Pernambuco
 ESTATUTO DO COLÉGIO NOTARIAL DO BRASIL – SECÇÃO DE PERNAMBUCO
 CAPÍTULO I DA DENOMINAÇÃO, DURAÇÃO, OBJETIVOS E SEDE
 Artigo 1o – O Colégio Notarial do Brasil – Secção de Pernambuco, entidade de classe, doravante designada simplesmente CNB/PE, é uma associação sem fins econômicos, filiada ao Colégio Notarial do Brasil, tem competência e autonomia administrativa, patrimonial e representativa em todo o Estado de Pernambuco, com sede e foro na cidade do Recife, sendo indeterminado o seu prazo de duração.
 Artigo 2o – São objetivos do CNB-PE:
 a) congregar os notários em todo o Estado de Pernambuco, divulgando os princípios e a doutrina da instituição notarial do tipo latino;
 b) defender, judicial ou extrajudicialmente, os interesses, direitos e prerrogativas de seus associados, inclusive podendo propor ações judiciais pertinentes à sua competência e outras medidas cabíveis;
 c) representar os notários pernambucanos junto aos Poderes Públicos e perante terceiros, designando delegações em jornadas, congressos e demais eventos;
 d) propugnar por leis que elevem e resguardem a dignidade do notariado e a sua função;
 f) promover manifestações culturais que visem ao aperfeiçoamento da instituição notarial, inclusive editando publicações dirigidas ao público interno e externo;
 g) incentivar a criação de sub-seções regionais da entidade, com objetivos comuns;
 h) participar de outras entidades congêneres que propugnem por objetivos idênticos ou semelhantes;
 i) participar de outras sociedades que tenham por objetivo novas tecnologias aplicáveis à atividade notarial, especialmente as que digam respeito ao documento informático e à certificação eletrônica ou digital,
 j) zelar pelo decoro profissional, a maior eficácia dos serviços notariais e o cumprimento dos princípios de ética profissional, para aumentar o prestígio da classe;
 k) interagir permanentemente com o Colégio Notarial do Brasil, em nível nacional e regional, bem como com instituições similares internacionais, promovendo constante intercâmbio de estudos, leis, projetos e bibliografias em relação às instituições notariais, seus objetivos e o adequado desempenho de suas funções.
 Parágrafo Único – É expressamente vedado ao CNB/PE participar, apoiar ou difundir, ativa ou passivamente, quaisquer manifestações de caráter político-partidário, racial ou religioso.
 Artigo 3o – O CNB/PE terá sua sede social e administrativa na cidade do Recife/PE, na Rua Engenheiro Ubaldo Gomes de Matos, 119, conjunto 506, no bairro de Santo Antônio, CEP 50.010-310, onde serão registrados todos os seus atos constitutivos.
 Artigo 4o – Poderão ser admitidos como associados do CNB/PE:
 a) como associado permanente, toda pessoa física que detenha em caráter definitivo a delegação notarial, no Estado de Pernambuco;
 b) como Associado aderente,o Tabelião em exercício ou designado, e um substituto por tabelionato, com direito a voz e voto;
 c) como associado aderente previdenciário, quem assim seja designado pelo associado permanente, bem como empregados ou colaboradores do serviço notarial ou de registro, para fins exclusivos de participação em eventual plano de previdência instituído ou contratado pelo CNB/PE, dentro da legislação pertinente; e,
 d) como associado institucional, qualquer pessoa jurídica que seja criada como seção estadual ou regional do Colégio Notarial do Brasil, e que contribua financeiramente para a consecução dos objetivos sociais.
 Parágrafo Único – Os associados não respondem solidária ou subsidiariamente pelas obrigações contraídas pelo Colégio Notarial do Brasil.
 Artigo 5o – O exercício de qualquer direito inerente à qualidade de associado individual ou aderente não será permitido àquele que não estiver em dia com as contribuições determinadas pelo CNB/PE.
 d) desempenhar com eficiência as funções que lhes forem atribuídas em comissões ou encargos eletivos que lhes forem confiados.
 a) tomar parte nas Assembléias Gerais, regularmente convocadas e instaladas e participar como convidados, de reuniões da Diretoria;
 b) votar e ser votado, quando associado permanente ou aderente;
 c) solicitar a convocação de Assembléia Geral Extraordinária, conjuntamente com outros que, estando em pleno uso e gozo de seus direitos, satisfaçam o quorum exigido por este Estatuto;
 Artigo 8o – O associado que desejar demitir-se desta condição deverá comunicar a Secretaria do Colégio com antecedência de 30 (trinta) dias, mediante requerimento formulado nos termos do Regulamento Interno, com a fundamentação por escrito da decisão.
 Artigo 9o – Os associados estarão sujeitos às penalidades de advertência, suspensão e eliminação, impostas pelo Conselho de ética, assegurada prévia e ampla defesa e recurso à Assembleia Geral.
 1o- a penalidade de advertência será imposta ao associado que transgredir qualquer disposição destes Estatutos ou do Regimento Interno.
 2o- a penalidade de suspensão, por até um ano, será imposta ao associado que:
 a) já tenha sofrido penalidade de advertência por duas vezes;
 b) não se submeta às deliberações da Assembleia Geral;
 c) que cometa infração grave à ética profissional,a juízo do Conselho referido no caput deste artigo.
 3o- A penalidade de exclusão do quadro social será imposta ao associado que reincidir em falta pela qual tenha sofrido penalidade de suspensão, por incontinência em sua conduta pública ou deixe de adimplir por 2( dois) anos consecutivos as contribuições associativas devidas.
 4o – Contra a aplicação de qualquer penalidade caberá recurso à Assembléia Geral,com efeito suspensivo, que deverá ser feito dentro de 15 (quinze) dias a partir da data em que o punido tiver conhecimento da respectiva pena.
 CAPÍTULO III – DOS ÓRGÃOS DO COLÉGIO NOTARIAL DO BRASIL – SECÇÃO DE PERNAMBUCO
 Artigo 10 –São órgãos do CNB/PE:
 c) Conselho Fiscal;e
 Artigo 11 – A Assembleia Geral dos associados é o órgão deliberativo e soberano do Colégio Notarial do Brasil, sendo suas atribuições, além de outras previstas neste Estatuto:
 c) deliberar, examinar, discutir e votar o relatório anual da Diretoria e do Conselho Fiscal, bem como o Balanço Geral da Receita e Despesa;
 f) julgar recurso de associado sobre aplicação de penalidade imposta pela Diretoria ou pelo Conselho de ética;
 g) homologar ou anular a aplicação de penalidade de exclusão de qualquer associado, em decorrência de justa causa, a ser apurada em procedimento regular, assegurando-se ao penalizado amplo direito de defesa;
 h) autorizar a aquisição, alienação e constituição de ônus sobre os imóveis do Colégio, independentemente de seu valor;
 Artigo 12 – A Assembleia Geral será convocada:
 I- até o final do mês de abril de cada ano, para discussão e votação do relatório da Diretoria e do balanço geral das receitas e despesas relativas ao exercício anterior, com o respectivo parecer do Conselho Fiscal, e para tratar sobre assuntos de interesse geral;
 II- no mês de novembro de cada ano, para discussão e votação do orçamento do exercício seguinte; e, e, trienalmente,no mês de agosto, para eleição dos membros da Diretoria, do Conselho Fiscal e do Conselho de ética.
 Parágrafo Único – A Assembleia Geral poderá ser convocada a qualquer tempo pelo Presidente da entidade, ou a requerimento assinado por pelo menos 1/5 dos associados permanentes e aderentes individuais que estejam no uso e gozo de seus direitos estatutários, desde que o motivo alegado não verse sobre matéria já discutida e deliberada em assembleia geral.
 Artigo 13 – A convocação para a Assembleia Geral será feita com antecedência mínima de dez dias, constando dia, hora, local e assuntos a serem discutidos, mediante edital publicado na página institucional eletrônica do CNB/PE, na Internet, e correspondência simples enviada aos associados institucionais e aos associados aderentes individuais.
 Artigo 14 – A Assembleia Geral reunir-se-á, em primeira convocação, com o quorum mínimo de um terço dos associados; e, em segunda convocação, trinta minutos após a primeira, com qualquer número de associados.
 1o – A Assembleia para decidir sobre a dissolução do Colégio, reforma estatutária ou para a destituição de qualquer membro da Diretoria ou do Conselho Fiscal deverá ser especialmente convocada para tal finalidade. Na mesma sessão em que for votada a dissolução do Colégio e obedecendo o mesmo quorum, será, também, decidido o destino de seu patrimônio.
 2o – Para as deliberações que tenham por finalidade destituir os administradores, alterar o estatuto e dissolver a entidade é exigido o voto concorde de 2/3 (dois terços) dos presentes à Assembléia especialmente convocada para este fim, não podendo ela deliberar, em primeira convocação, sem a maioria absoluta dos associados, ou com menos de 1/3 (um terço) nas convocações seguintes.
 3o- A Assembleia Geral deliberará sobre quaisquer matérias constantes da ordem do dia mediante o voto concorde de mais de 50% (cinquenta por cento) dos presentes, exceto com relação às matérias previstas no parágrafo anterior.
 Artigo 15 – A alteração ou reforma deste Estatuto poderá ser proposta pela Diretoria ou por 1/3 dos associados com mais de três anos de efetividade social. A Assembleia Geral será convocada para o prazo máximo de 30 dias, durante o qual a proposta de alteração será divulgada por meio eletrônico.
 Artigo 16 – Os associados Permanentes e aderentes Individuais terão direito a voz e a voto durante a Assembléia Geral, que poderá ser exercido pessoalmente, ou por representação conferida a outro tabelião, ou ao substituto legal na respectiva delegação, como dispuser o Regimento Interno.
 Parágrafo Único – O exercício do voto fica condicionado à regularidade no pagamento da contribuição social.
 Artigo 17 – A Assembléia Geral será instalada pelo Presidente do CNB/PE, sendo as decisões adotadas de forma soberana, por maioria simples, ressalvados as que exigirem o quorum especial previsto neste estatuto.
 1o – Em caso de impedimento do Presidente, por qualquer motivo, inclusive por eventual conflito de interesses,o vice-presidente o substituirá na direção dos trabalhos e assim sucessivamente os demais membros da diretoria.Se todos os membros da Diretoria estiverem impedidos,o associado com mais tempo de filiação que estiver presente assumirá a presidência da Mesa. Em caso de empate, recairá a escolha no mais idoso entre eles. Persistindo o empate, proceder-se-á à escolha por aclamação entre os que se encontrarem empatados.
 2o – Caberá ao 1o Secretário redigir e mandar lavrar a ata da sessão e desempenhar as demais tarefas de assessoramento do Presidente. Em caso de incompatibilidade do 1o Secretário e do 2o Secretário, o Presidente escolherá entre os associados presentes um secretário “ad hoc”.
 3o – As atas de todas as Assembléias Gerais serão lavradas e assinadas no Livro de Assembléias Gerais; haverá também um Livro de Presença dos Associados, a ser utilizado em todas as reuniões da Assembléia Geral.
 Artigo 18 – A Associação será administrada por uma Diretoria constituída de Presidente, 1o Vice-presidente, 2o vice-presidente, 1o Secretario, 2o Secretario, 1o Tesoureiro e 2o Tesoureiro e Diretor de Eventos e Relações Públicas, eleitos pela Assembléia Geral.
 1o – O mandato é de três anos e se extingue com a posse da nova diretoria, permitida uma reeleição.
 2o – O presidente indicará outros diretores necessários para áreas especificas, de acordo com o Regimento Interno.
 3o – Só poderá ser membro da Diretoria o associado que, cumulativamente, preencher os seguintes requisitos:
 a) ter mais de 3 (três) anos de efetividade social ininterrupta; e
 b) ter pelo menos 3 (três) anos de titularidade.
 4o – Os membros da Diretoria não poderão fazer parte, enquanto estiverem nessa condição, de cargos diretivos de outro órgão representativo de classe, a não ser que o mesmo tenha seus objetivos também voltados para os interesses notariais.
 Artigo 19 – Os membros da Diretoria poderão licenciar-se de seus cargos, desde que autorizados pela maioria de seus pares, pelo prazo máximo de 180 (cento e oitenta) dias. Tal limitação de prazo não se aplicará às licenças por motivo de moléstia.
 Artigo 20 – A Diretoria reunir-se-á mediante convocação do Presidente, em data, horário e local a serem por ele determinados, com a presença mínima de quatro de seus membros.
 Parágrafo Único – As atas das reuniões da Diretoria serão lavradas e assinadas em livro próprio.
 Artigo 21 – É vedado à Diretoria, sem expressa autorização da Assembléia, adquirir, alienar, onerar imóveis ou renunciar a direitos a eles relativos.
 Artigo 22 – São atribuições da Diretoria:
 f) admitir, demitir, promover e aplicar as penalidades que o caso requerer a todos os funcionários do Colégio;
 h) propor à Assembleia medidas de caráter financeiro que se façam necessárias, nos termos deste Estatuto;
 i) criar, entendendo conveniente, Delegacias Regionais, nomeando os respectivos Delegados e estabelecendo competência e atribuições e dotando-as da necessária infra-estrutura;
 j) promover reuniões periódicas com o quadro de associados, com o fim específico de levar ao conhecimento dos mesmos os assuntos de interesse da classe; e,
 k) apresentar à Assembléia Geral, na segunda quinzena do mês de abril, a prestação de contas do ano anterior para a deliberação, discussão e votação do relatório da Diretoria e do balanço geral das receitas e das despesas relativos ao exercício anterior, e, na segunda quinzena de novembro o novo orçamento, que deverão estar acompanhados de parecer do Conselho Fiscal.
 Artigo 23 – Além de outras constantes deste Estatuto, são atribuições do Presidente:
 e) junto com Tesoureiro, emitir, endossar e assinar cheques e ordens de pagamento; assinar balancetes e o balanço anual das receitas e das despesas;
 f) nomear procuradores para tarefas administrativas ou com poderes especiais ou, ainda, com poderes “ad judicia”, assinando, nesses casos, juntamente com o 1o Secretário;
 g) convocar e presidir as Assembléias Gerais e as reuniões da Diretoria;
 h) presidir os Congressos Notariais Estaduais, e,
 i) propor à Assembléia revisão de decisão da Diretoria que, em seu entender, não seja conveniente aos interesses do Colégio.
 Artigo 24 – São atribuições do 1o Vice-Presidente:
 a) substituir o Presidente em seus impedimentos e ausências temporárias; e,
 Artigo 25 – São atribuições do 2o Vice-Presidente:
 a) substituir o 1o Vice-Presidente em seus impedimentos e ausências temporárias; e,
 b) cumprir os encargos delegados pelo Presidente ou pelo 1o Vice-Presidente.
 Artigo 26 – São atribuições do 1o Secretário:
 c) supervisionar a guarda dos arquivos do Colégio Notarial;
 e) delegar ao 2o Secretário alguma ou algumas de suas atribuições;
 f) junto com o Presidente, firmar os instrumentos de procurações com poderes especiais; e,
 g) cumprir os demais encargos delegados pelo Presidente.
 Artigo 27 – São atribuições do 2o Secretário:
 a) substituir o 1o Secretário em seus impedimentos e ausências temporárias; e,
 b) cumprir os encargos delegados pelo 1o Secretário ou pelo Presidente.
 Artigo 28 – São atribuições do 1o Tesoureiro:
 a) superintender o movimento financeiro do CNB/PE;
 c) junto com o Presidente, emitir, endossar e assinar cheques e ordens de pagamento, assinar balancetes e o balanço anual das receitas das despesas;
 e) elaborar e apresentar à Diretoria os balancetes trimestrais das receitas e despesas para encaminhamento ao Conselho Fiscal;
 f) elaborar e apresentar à Diretoria a proposta orçamentária do ano seguinte, em prazo suficiente para que a mesma seja analisada pelo Conselho Fiscal e apresentada à Assembléia Geral;
 Artigo 29 – São atribuições do 2o Tesoureiro:
 a) substituir o 1o Tesoureiro em seus impedimentos e ausências temporárias; e,
 b) cumprir os encargos delegados pelo 1o Tesoureiro ou pelo Presidente.
 Artigo 30 – São atribuições do Diretor de Eventos e Relações Públicas:
 a) cuidar da realização de eventos sócio-culturais e recreativos da Entidade;
 b) definir com a assessoria de imprensa a política de relações públicas da Associação.
 Parágrafo único – O Diretor de Eventos e Relações Públicas, nos seus impedimentos e ausências temporárias, será substituído pelo 2o Secretário.
 Artigo 31 – O Conselho Fiscal compor-se-á de 3 (três) membros efetivos e igual número de suplentes, que deverão preencher os mesmos requisitos previstos no artigo 18, parágrafo 3o, alíneas a) e b) deste estatuto, não podendo fazer parte da Diretoria nem ter parentesco com qualquer de seus membros, até o terceiro grau.
 1o – O mandato é de três anos e extingue com a posse da nova diretoria permitindo uma reeleição.
 2o – O Conselho Fiscal terá um Coordenador, eleito por seus pares logo após a respectiva investidura.
 Artigo 32 – Compete ao Conselho Fiscal examinar os livros, documentos, orçamentos, balancetes e balanços, emitindo pareceres e encaminhando-os ao órgão competente.
 1o- O orçamento anual do exercício seguinte deverá ser entregue pela Diretoria ao Conselho Fiscal que o analisará e devolverá com parecer a fim de ser apresentado à Assembléia Geral na reunião ordinária realizada no mês de novembro para discussão e votação do próximo exercício.
 2o– O balanço anual do exercício anterior será apresentado pela Diretoria ao Conselho Fiscal, devendo este apreciá-lo e devolvê-lo à Diretoria, com parecer, a fim de o mesmo ser apresentado à Assembléia Geral na reunião a ser realizada na segunda quinzena do mês de fevereiro, para discussão e votação do relatório da Diretoria e do balanço geral das receitas e das despesas relativos ao exercício anterior.
 3o– O Conselho Fiscal reunir-se-á sempre que necessário, mediante convocação de seu Coordenador ou do Presidente da Diretoria ou da Assembléia Geral.
 CAPÍTULO VI DO CONSELHO DE ÉTICA
 Artigo 33 – O Conselho de Ética compor-se-á de 3 (três) membros, que deverão atender às mesmas condições de elegibilidade dos membros da Diretoria, não podendo acumular o cargo com outros no CNB/PE.
 Parágrafo único – O mandato é de três anos e extingue com a posse da nova diretoria permitindo uma reeleição.
 Artigo 34- Os conselheiros elegerão seu presidente, na reunião de investidura, devendo ser substituído em seus impedimentos pelo membro mais idosos, ou, em caso de empate, pelo que tiver mais tempo como notário titular de serventia.
 1o – Se algum membro do Conselho tiver de apreciar questão relativa a parente seu até o terceiro grau, deverá considera-se suspeito, e será substituído pelo suplente.
 2o – O Conselho poderá se consultado por qualquer associado do CNB/PE sobre qual o procedimento a tomar, do ponto de vista da ética profissional, no exercício de suas atividades.
 3o – O Conselho de Ética apreciará denúncias que lhe sejam apresentadas por escrito, através de associados ou terceiros, contra os Tabeliães de Notas ou de Protestos no Estado de Pernambuco, cabendo ao denunciado amplo direito de defesa.
 Artigo 35 – O Conselho de ética reunir-se-á por convocação de seu presidente, em caso de denúncia, devendo, no entanto, reunir-se pelo menos uma vez por trimestre, mesmo que não haja nada a apurar.
 1o – Recebida a denúncia no Conselho, seu Presidente fará comunicação ao denunciado, entregando-lhe cópia da peça acusatória e documentos que a acompanharem, notificando-o para comparecer à sessão de julgamento, que deve acontecer para data superior a quinze dias da ciência do denunciado, na qual o interessado poderá apresentar provas que entenda necessárias, podendo ser convocado para a sessão o denunciante, a juízo do Conselho.
 2o – Após a análise da denúncia e da defesa, o Conselho de Ética proferirá decisão, podendo aplicar as penalidades previstas no art.9o deste estatuto, ou julgar improcedente a denúncia.
 3o – Além das penalidades referidas, o Conselho de Ética poderá decidir pelo encaminhamento da sua decisão à Corregedoria Geral de Justiça, devendo em todos os casos, encaminhar sua decisão à apreciação da Diretoria que poderá homologar, rejeitar ou reduzir a penalidade atribuída.
 Artigo 36 – O voto por procuração só será admitido quando o mandato for outorgado a um associado em pleno exercício de seus direitos.
 CAPITULO VII DAS ELEIÇÕES
 Artigo 37 – As eleições para qualquer dos órgãos da Entidade obedecerão as seguintes disposições:
 a) as candidaturas deverão constar de chapa completa, devendo ser apresentada com anuência expressa de todos os candidatos;
 b) se um dos nomes que compuser a chapa não preencher os requisitos previstos neste Estatuto, toda a chapa será considerada irregular, sendo, portanto, considerada inapta para o pleito;
 c) o registro das candidaturas far-se-á na Secretaria do Colégio até 10 (dez) dias antes da data marcada para a eleição;
 d) a Secretaria providenciará a publicação dos nomes dos candidatos que compõem as chapas habilitadas no quadro interno, em lugar de destaque.
 Artigo 38 – Terminada a votação, proceder-se-á à contagem das cédulas, sendo nula a eleição se o número delas não corresponder ao de votantes, desde que a diferença encontrada venha a tornar possível a alteração do resultado.
 Artigo 39 – Os membros dos órgãos estatutários tomarão posse em seus respectivos cargos no momento em que forem proclamados como eleitos, e assim permanecerão até a investidura dos respectivos sucessores, nos termos previstos neste Estatuto.
 CAPÍTULO VIII DO PATRIMÔNIO E DAS FINANÇAS
 Artigo 40 – O Patrimônio do CNB/PE é constituído por todos os bens e direitos que possui ou venha a possuir.
 Artigo 41 – No caso de extinção do CNB/PE o patrimônio social, após a solução de todo o passivo, será destinado a uma entidade congênere.
 Artigo 42 – A receita do CNB/PE é formada:
 b) por verbas recebidas pelo Colégio Notarial provenientes de inscrições, patrocínios ou divulgações relacionados a cursos, palestras, eventos, simpósios e reuniões, desde que voltados para o seu objeto social e com objetivo de suportar os custos inerentes aos mesmos;
 c) por verbas recebidas pelo Colégio Notarial decorrente da prestação de serviços de apoio às atividades dos associados, tais como obtenção de certidões junto a órgãos públicos, sempre objetivando suportar os custos inerentes a tais serviços;
 d) por verbas recebidas pelo Colégio Notarial para manter e gerir centrais de informações sobre atos notariais;
 e) por verbas recebidas pelo Colégio Notarial originadas de produtos por ele vendidos e que digam respeito às atividades profissionais dos associados e da classe notarial, como por exemplo edições das Normas de Serviço da Corregedoria Geral da Justiça; carteiras de identificação profissional; livros jurídicos; cera destinada a cerrar testamentos; coletores de impressão digital; etc., sempre com objetivo de cobrir os custos inerentes a tais serviços;
 f) por verbas recebidas pelo Colégio Notarial pela atuação como gestor ou administrador de produção e distribuição de itens destinados à atividade profissional dos associados e da classe notarial, originados de atribuição conferida pelas leis ou pela Corregedoria Geral de Justiça, inclusive como serviço essencial à atividade notarial e à sociedade civil, usuária dos serviços notariais; e,
 g) por verbas recebidas pelo Colégio Notarial relativamente à divulgação de empresas e produtos nos seus meios de comunicação (periódico a que se refere à alínea “f” do artigo 2o; página da rede mundial de computadores internet e outros que venham ser criados), objetivando cobrir ou reduzir os custos de produção e manutenção desses serviços.
 Artigo 43 – A despesa não poderá exceder a receita prevista no orçamento, a não ser com a expressa autorização da Assembleia Geral, devendo todos os resultados financeiros, inclusive os que eventualmente provenham de superávit dos serviços e atividades tratadas nas alíneas “b” a “g”, retro, serem utilizados em favor do quadro de associados e com os objetivos delineados neste estatuto.
 Artigo 44 – O exercício financeiro coincidirá com o ano civil.
 Artigo 45 – As atribuições conferidas aos associados, como membros da Assembléia, Diretoria e Conselho Fiscal são pessoais e intransferíveis.
 Artigo 46 – O Presidente da Diretoria ou o respectivo substituto estatutário terá direito ao voto de qualidade no caso de resultar empatada qualquer deliberação do órgão sob seu comando.
 Artigo 47 – O presente Estatuto entrará em vigor, quanto aos associados, na data em que for aprovado pela Assembléia Geral especialmente convocada para esse fim, e, em relação a terceiros, quando de seu registro no cartório competente, vigorando o disposto no art. 18, quanto à parte final, a partir desta data.
 Parágrafo Único – Os casos omissos serão resolvidos pela Assembleia Geral, respeitadas as leis aplicáveis à espécie.
 Pesqueira, 31 de março de 2012.


text:
1.12.2011
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 L 318/38
 EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS
 Nr. 100/2011
 2011 m. rugsėjo 30 d.
 kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo XI priedas (Elektroniniai ryšiai, audiovizualinės paslaugos ir informacinė visuomenė)
 EEE JUNGTINIS KOMITETAS,
 atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – Susitarimas) su pakeitimais, padarytais Europos ekonominės erdvės susitarimą patikslinančiu protokolu, ypač į šio Susitarimo 98 straipsnį,
 kadangi:
 (1)
 Susitarimo XI priedas buvo iš dalies pakeistas 2011 m. liepos 1 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 79/2011 (1);
 (2)
 į Sprendimą turi būti įtrauktas 2010 m. kovo 19 d. Komisijos sprendimas 2010/166/ES dėl radijo spektro, skirto judriojo ryšio paslaugoms laivuose (JRL paslaugos) teikti, suderintų naudojimo sąlygų Europos Sąjungoje (2),
 PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
 1 straipsnis
 Susitarimo XI priede po 5czf punkto (Komisijos sprendimas 2008/671/EB) įterpiamas šis punktas:
 „5czg.
 32010 D 0166: 2010 m. kovo 19 d. Komisijos sprendimas 2010/166/ES dėl radijo spektro, skirto judriojo ryšio paslaugoms laivuose (JRL paslaugos) teikti, suderintų naudojimo sąlygų Europos Sąjungoje (OL L 72, 2010 3 20, p. 38).“
 2 straipsnis
 Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE priede skelbtinas Sprendimo 2010/166/ES tekstas islandų ir norvegų kalbomis yra autentiškas.
 3 straipsnis
 Šis sprendimas įsigalioja 2011 m. spalio 1 d., jei EEE jungtiniam komitetui pateikti visi pranešimai pagal Susitarimo 103 straipsnio 1 dalį (3).
 4 straipsnis
 Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skyriuje ir EEE priede.
 Priimta Briuselyje 2011 m. rugsėjo 30 d.
 EEE jungtinio komiteto vardu
 Pirmininkas
 Kurt JÄGER
 (1) OL L 262, 2011 10 6, p. 50.
 (2) OL L 72, 2010 3 20, p. 38.
 (3) Konstitucinių reikalavimų nenurodyta.


text:
z opaku, opačného (lat.)
 předpoklad vycházející z opačného závěru
 na vrub (z italštiny)
 odstoupení z vysokého úřadu (obvykle hlavy státu) před skončením funkčního období
 automatizované bankovní operace
 systém účetnictví a platebního styku České národní banky
 je zároveň systémem, ve kterém jsou vedeny a spravovány veškeré účty státního rozpočtu. Dále byli uvedeny do provozu: ABO-K Internetové bankovnictví ABO-K Rozpočtové limity
 V podstatě se jedná o klíčový software České národní banky.
 forma milosti, kdy je nařízeno, aby se trestní řízení nekonalo (tj. nezahajovalo, nebo aby se v něm nepokračovalo) zastavení soudního řízení udělením milosti, zrušení zákona
 1. nepřítomnost;
 2. nepřítomnost osoby, která se má něčeho zúčastnit (např. nepřítomnost ve službě);
 3. neomluvené zmeškání pracovní doby
 úplná, neomezená, cena vyjádřená v peněžních jednotkách
 Protikladem je relativní cena.
 závazkový vztah, který je vždy neobchodem (tj. řídí se ustanoveními občanského zákoníku) bez ohledu na povahu jeho účastníků (tj. i mezi podnikateli).
 Až na výjimku směnné smlouvy jsou jím všechny smluvní typy upravené pouze v občanském zákoníku (např. darovací smlouva).
 Též zkráceněn "neobchod", pojem "relativní neobchod" se nepoužívá.
 Synonyma: neobchod
 Absolutní neplatnost (právního úkonu, smlouvy) působí vždy přímo ze zákona, od počátku, a není třeba, aby se jí někdo dovolával. Soud k ní přihlíží i bez návrhu.
 Protikladem je relativní neplatnost.
 závazkový vztah, který je vždy považován za obchod (tj. řídí se vždy ustanoveními obchodního zákoníku) bez ohledu a povahu jeho účastníků.
 ten, kdo splnil určité podmínky dokončení školy, kurzu, vzdělání
 vedlejší ustanovení pr.jednání, jsou nahodilé, složky právních úkonů (smluv), které se vyskytují nepravidelně.
 Nahodilou složkou pracovních smluv je například konkurenční doložka.
 Klientský pracovník. Zaměstnanec banky či jiné finanční instituce odpovědný za jednání s konkrétním klientem.
 1. vzniklý, nasčítaný, naběhlý úrok
 2. přírůstek úroku
 3. nahromaděný úrok
 4. úrok k určitému datu
 1. odložit ("ke spisům");
 2. uložit případ bez projednání
 uložit ad acta = pokládat věc za vyřízenou
 jen pro tento případ; k tomuto účelu
 prozatímně, dočasně, v mezidobí
 podle hodnoty, ceny
 Např. stanovení celní sazby ad valorem znamená její určení procentním podílem z celní hodnoty (ceny), narozdíl od cel kalkulovaných dle fyzického množství převáženého zboží. Daň ad valorem je daň, která se vypočte procentem ze základu daně, který je vyjádřen v peněžních (hodnotových) jednotkách.
 Adaptce
 přizpůsobení se jako reakce na vnější tlaky konkurence a prostředí, které nelze vždy předvídat, anebo se o předvídání firma nesnaží. vše se odehrává uvnitř existujícího paradigmatu.
 je řízení o náhradě škody způsobené trestným činem, které probíhá v souvislosti s trestním řízením vedeným proti pachateli tohoto trestného činu.
 smlouva, jejíž obsah (případně čas ujednání) není výsledkem jednání, ale je určen jednou ze smluvních stran a druhá strana má pouze možnosti smlouvu zcela přijmout, nebo nepřijmout; jedna ze stran nemá možnost obsah smlouvy ovlivnit
 Smlouva je obvykle předkládána jako formulář, např. smlouvy s telekomunikačními společnostmi, dodavateli energie, apod.
 vybavení vším potřebným,připravení k činnosti ; předběžné přezkoumání správnosti před odesláním
 Administrací investičního fondu nebo zahraničního investičního fondu jsou ve vztahu k tomuto fondu vždy tyto činnosti: vedení účetnictví, zajišťování právních služeb, compliance, vyřizování stížností a reklamací investorů, oceňování jeho majetku a dluhů, výpočet aktuální hodnoty cenného papíru a zaknihovaného cenného papíru vydávaného tímto fondem, zajišťování plnění povinností vztahujících se k daním, poplatkům nebo jiným obdobným peněžitým plněním, více v § 38
 Pramen: § 38 zákona č. 240/2013 Sb.
 je osoba, která provádí administraci investičního fondu nebo zahraničního investičního fondu na účet tohoto fondu
 administrátorem standardního fondu může být pouze jeho obhospodařovatel. investiční fond s právní osobností nesmí provádět administraci jiného investičního fondu nebo zahraničního investičního fondu
 Pramen: § 40 zákona č. 240/2013 Sb.
 cizí slovo, nezletilá osoba mladší 18 let


text:
Morske zvezde (znanstveno ime Asteroidea) so razred iglokožcev, ki zajema okoli 1.500 vrst. Imajo značilno zvezdasto somerno in sploščeno telo s petimi ali več kraki. Večina morskih zvezd lahko obnovi manjkajoče krake, ki jih v obrambi odvržejo med napadom plenilca. Življenjski krog morskih zvezd je dokaj zapleten in vključuje tako spolni kot nespolni način razmnoževanja.
 So plenilski morski organizmi, ki prebivajo v vseh svetovnih oceanih v različnih okoljih ter so zelo pomemben del ekosistema, v katerem bivajo. Nekatere invazivne vrste sicer povzročajo veliko škodo v ekosistemu in v gojiščih školjk. Prve morske zvezde so se verjetno pojavile v obdobju ordovicija, vendar so fosili morskih zvezd razmeroma maloštevilni, saj njihov ohlapno organiziran notranji skelet hitro razpade na več delov.
 V človeški prehrani morske zvezde nimajo vidnejšega mesta, uživajo jih ponekod v Aziji. Zaradi izjemnih regeneracijskih sposobnosti so predmet raziskav na področju tkivnega inženirstva, jajčeca pa so primerna za raziskave osnovnih procesov razmnoževanja in razvoja. Priljubljene so v akvarijih, ponekod jih prodajajo kot spominke.
 Telesna zgradba
 Telo je izrazito zvezdasto (radialno) somerno in sploščeno, iz katerega izrašča najmanj pet, včasih tudi do 40 krakov. Redkokdaj najdemo 4 krake, kar je pravzaprav razvojna nepravilnost. Kraki so pri nekaterih zvezdah kratki in široki, pri drugih pa zelo dolgi in tanki. Glede barve telesa prevladujejo različni odtenki rdeče in oranžne barve, obstaja pa tudi mnogo vrst, ki so obarvane modro, belo, sivo ali rjavo. Notranji skelet (endoskelet), zgrajen iz apnenca, je povečini ohlapno organiziran v strukture, imenovane osikli. Ti povečini tvorijo ploščice, ki pokrivajo zgornjo površino telesa, na stičišču krakov pa tvorijo sitasto (madreporno) ploščico, na kateri se nahaja madreporit. Ta deluje kot ventil, ki nadzoruje odpira v vodovodni sistem morske zvezde. Na površini nekaterih morskih zvezd se nahajajo majhni, škarjam podobni izrastki, imenovani pedicelariji, za katere se domneva, da pomagajo čistiti alge, prisesane organizme in organski drobir iz površine telesa.
 Ustna odprtina se nahaja na spodnji strani in je vedno obrnjena proti dnu, nadaljuje pa se v dvodelni želodec, ta pa v zvezdasto črevo, ob katerem se nahajajo številne prebavne žleze. Zadnjik (če je prisoten), se nahaja na zgornji strani telesa.
 Morske zvezde imajo obsežen vodovodni (ambulakralni) sistem, sestavljen iz kanalov, napolnjenih s tekočino. Ta deluje kot hidravlični sistem, ki je pomemben za premikanje, prisesavanje na podlago, izmenjavo dihalnih plinov ter pri prehranjevanju. Voda vstopi skozi madreporit v apnenčast kanal, ki vodi v krožni kanal. Iz slednjega v vsak krak vodi radialni kanal, ki se na vsaki strani prečno razveji v številne manjše kanale, ki so na koncih oblikovani v okrogle ampule. Iz ampul vodijo proti trebušni oz. spodnji strani brazdne nožice, s katerimi se morska zvezda premika. Brazdne nožice so tudi mesto izmenjave dihalnih plinov.
 Na vršičkih krakov imajo zvezde posebna čutila, ki zaznavajo svetlobo, pedicelariji in drugi izrastki na površini telesa ter brazdne nožice pa zaznavajo dotike. Kljub nerazvitosti osrednjega živčevja imajo zvezde dokaj zapleteno živčevje s krožnim sistemom živcev okoli ustne odprtine ter radialnimi živci, ki potekajo vzporedno z radialnimi vodovodnimi kanali.
 Razmnoževanje in življenjski krog
 Pri večini vrst sta spola ločena, vendar so nekatere vrste dvospolniki (hermafroditi). Nekatere vrste se razmnožujejo na nespolen način, preko cepitve (fizije) centralne ploščice ali avtotomije posameznih krakov.
 Imajo izjemne regeneracijske sposobnosti, saj lahko iz odlomljenega kraka in delčka centralne ploščice zraste nov osebek, vendar so v zgodnjih fazah ogrožene zaradi okužb.
 Življenjska doba se med vrstami zelo razlikuje, večja je pri vrstah z večjim telesom in pri tistih, katere ličinke živijo kot plankton. Takšen primer je vijolična morska zvezda (Pisaster ochraceus) z dolžino krakov do 25 cm, ki lahko doživi starost 34 let.
 Ekologija
 Morske zvezde prebivajo na morskem dnu v vseh svetovnih oceanih, od tropskih do mrzlih območij, na različnih globinah, od plitvin, ki zajemajo npr. območja plimovanja, kamnite in peščene obale, tropske koralne grebene, kelpove gozdove in območja, porasla z morsko travo, pa do globljih predelov do globine okoli 6.000 m. Vsi iglokožci, torej vključno z morskimi zvezdami, morajo ohranjati ravnovesje elektrolitov v telesu, kar pomeni, da lahko bivajo samo v morski vodi. Morske zvezde so najbolj raznolike v plitvinah ob obali.
 Morske zvezde so v splošnem prosto gibljivi plenilci, ki manjše organizme cele zaužijejo, večje pa prebavijo tako, da skozi usta izvihajo želodec. Ko prebavni sokovi prebavijo mehke dele, vpotegnejo želodec nazaj. Prehranjujejo se s školjkami, polži, algami, spužvami in drugimi majhnimi živalmi. Nekatere vrste so detritivori, tj. prehranjujejo se z organskim drobirjem in gnijočimi organskimi deli. Trnasta morska zvezda (Acanthaster planci) se prehranjuje s koralnjaki.
 Zaradi velike prilagodljivosti na različna okolja, razmeroma velikega telesa in raznolike prehrane so morske zvezde zelo pomembne za ekosistem, v katerem bivajo. Določene invazivne vrste, kot je amurska zvezda (Asterias amurensis), imajo negativen vpliv na ekosistem, poleg tega pa povzroč gospodarsko škodo zaradi uničevanja gojišč školjk.
 Morske zvezde v Sloveniji
 V slovenskem delu Tržaškega zaliva biva 7 vrst morskih zvezd. Iz reda Paxillosida je najbolj znana predstavnica pomarančasta zvezda (Astropecten aranciacus), njeni sorodnici sta še bodičasta zvezda (A. spinulosus) ter bleda zvezda (A. irregularis). Od morskih zvezd iz reda Valvatida bivata tu navadna zvezdica (Asterina gibbosa) ter gosjenoga zvezda (Anseropoda placenta), iz reda Spinulosida ognjenordeča zvezda (Echinaster sepositus) ter iz reda Forcipulatida bradavičasta zvezda (Marthasterias glacialis).
 Pomen za človeka
 Jajčeca morskih zvezd so zaradi enostavne izolacije, velikosti, prozornosti in preprostega zagotavljanja ugodnih pogojev primerna za raziskave osnovnih procesov razmnoževanja in razvoja. Zaradi izjemnih sposobnosti regeneracije so uporabljene tudi v raziskavah tkivnega inženirstva.
 Zaradi apnenčastega skeleta in neprijetnega okusa saponinov, ki se nahajajo v steni telesa, morske zvezde občasno uživajo le ponekod, recimo na Kitajskem, Japonskem in v Mikroneziji. Uživanje nekaterih vrst je lahko smrtno nevarno: telo morske zvezde Astropecten scoparius vsebuje tetrodotoksin z močnim nevrotoksičnim učinkom, po drugi strani pa uživanje vrst, ki se prehranjujejo s školjkami, lahko povzroči paralitično zastrupitev s školjkami.
 Morske zvezde so priljubljene v akvarijih, ponekod v turističnih krajih pa se prodajajo kot spominki, predvsem vrsti Oreaster reticulatus in Protoreaster nodosus zaradi zanimivih barvnih vzorcev in lahko dostopnega terena, kjer bivajo. Zaradi ogroženosti je njihova prodaja ponekod (npr. v Floridi v ZDA) prepovedana.
 Galerija
 V spodnji galeriji so prikazani predstavniki vseh sedmih redov morskih zvezd, ki jih razvrščamo glede na organizacijo osiklov v telesu, obliko brazdnih nožic ter tip pedicelarijev.
 Sklici in opombe
 Viri
 Zunanje povezave
 Fotografije morskih zvezd na starfish.ch
 Mah CL. – The Echinoblog
 Iglokožci
 Taksoni, opisani leta 1830


text:
 16.11.2013
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 L 308/260
 DÉCISION DU PARLEMENT EUROPÉEN
 du 17 avril 2013
 sur la clôture des comptes de l’Agence européenne des médicaments pour l’exercice 2011
 (2013/585/UE)
 LE PARLEMENT EUROPÉEN,
 —
 vu les comptes annuels définitifs de l’Agence européenne des médicaments relatifs à l’exercice 2011,
 —
 vu le rapport de la Cour des comptes sur les comptes annuels de l’Agence européenne des médicaments relatifs à l’exercice 2011, accompagné des réponses de l’Agence (1),
 —
 vu la recommandation du Conseil du 12 février 2013 (05753/2013 – C7-0041/2013),
 —
 vu l’article 319 du traité sur le fonctionnement de l’Union européenne,
 —
 vu le règlement (CE, Euratom) no 1605/2002 du Conseil du 25 juin 2002 portant règlement financier applicable au budget général des Communautés européennes (2), et notamment son article 185,
 —
 vu le règlement (UE, Euratom) no 966/2012 du Parlement européen et du Conseil du 25 octobre 2012 relatif aux règles financières applicables au budget général de l’Union et abrogeant le règlement (CE, Euratom) no 1605/2002 du Conseil (3), et notamment son article 208,
 —
 vu le règlement (CE) no 726/2004 du Parlement européen et du Conseil (4) instituant une Agence européenne des médicaments, et notamment son article 68,
 —
 vu le règlement (CE, Euratom) no 2343/2002 de la Commission du 19 novembre 2002 portant règlement financier-cadre des organismes visés à l’article 185 du règlement (CE, Euratom) no 1605/2002 du Conseil portant règlement financier applicable au budget général des Communautés européennes (5), et notamment son article 94,
 —
 vu l’article 77 et l’annexe VI de son règlement,
 —
 vu le rapport de la commission du contrôle budgétaire et l’avis de la commission de l’environnement, de la santé publique et de la sécurité alimentaire (A7-0098/2013),
 1.
 approuve la clôture des comptes de l’Agence européenne des médicaments pour l’exercice 2011;
 2.
 charge son président de transmettre la présente décision au directeur exécutif de l’Agence européenne des médicaments, au Conseil, à la Commission et à la Cour des comptes, et d’en assurer la publication au Journal officiel de l’Union européenne (série L).
 Le président
 Martin SCHULZ
 Le secrétaire général
 Klaus WELLE
 (1) JO C 388 du 15.12.2012, p. 116.
 (2) JO L 248 du 16.9.2002, p. 1.
 (3) JO L 298 du 26.10.2012, p. 1.
 (4) JO L 136 du 30.4.2004, p. 1.
 (5) JO L 357 du 31.12.2002, p. 72.


text:
 16.12.2016
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 342/14
 VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2016/2260
 z 15. decembra 2016,
 ktorým sa menia nariadenia (ES) č. 226/2007, (ES) č. 1293/2008, (ES) č. 910/2009, (ES) č. 911/2009, (EÚ) č. 1120/2010, (EÚ) č. 212/2011 a vykonávacie nariadenia (EÚ) č. 95/2013 a (EÚ) č. 413/2013, pokiaľ ide o názov držiteľa povolenia v prípade Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M a Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077
 (Text s významom pre EHP)
 EURÓPSKA KOMISIA,
 so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
 so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1831/2003 z 22. septembra 2003 o doplnkových látkach určených na používanie vo výžive zvierat (1), a najmä na jeho článok 13 ods. 3,
 keďže:
 (1)
 Spoločnosť Lallemand SAS predložila v súlade s článkom 13 ods. 3 nariadenia (ES) č. 1831/2003 žiadosť s návrhom zmeny názvu držiteľa povolenia uvedeného v nariadeniach Komisie (ES) č. 226/2007 (2), (ES) č. 1293/2008 (3), (ES) č. 910/2009 (4), (ES) č. 911/2009 (5), (EÚ) č. 1120/2010 (6), (EÚ) č. 212/2011 (7) a vykonávacie nariadenia (EÚ) č. 95/2013 (8) a (EÚ) č. 413/2013 (9).
 (2)
 Žiadateľ uvádza, že zákonným vlastníkom práv na uvádzanie kŕmnych doplnkových látok Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M a Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 na trh je spoločnosť Danstar Ferment AG. Žiadateľ na podporu svojej žiadosti predložil príslušné údaje.
 (3)
 Navrhovaná zmena držiteľa povolenia je výhradne administratívnej povahy a nezahŕňa nové posúdenie daných doplnkových látok. Európsky úrad pre bezpečnosť potravín bol o žiadosti informovaný.
 (4)
 Aby spoločnosť Danstar Ferment AG mohla využívať svoje práva na uvádzanie na trh, je potrebné zmeniť podmienky príslušných povolení.
 (5)
 Nariadenia (ES) č. 226/2007, (ES) č. 1293/2008, (ES) č. 910/2009, (ES) č. 911/2009, (EÚ) č. 1120/2010, (EÚ) č. 212/2011 a vykonávacie nariadenia (EÚ) č. (EÚ) č. 95/2013 a (EÚ) č. 413/2013 by sa preto mali zodpovedajúcim spôsobom zmeniť.
 (6)
 Neexistujú bezpečnostné dôvody na okamžité uplatňovanie zmien zavedených týmto nariadením do nariadení (ES) č. 226/2007, (ES) č. 1293/2008, (ES) č. 910/2009, (ES) č. 911/2009, (EÚ) č. 1120/2010, (EÚ) č. 212/2011 a vykonávacích nariadení (EÚ) č. 95/2013 a (EÚ) č. 413/2013, preto je vhodné stanoviť prechodné obdobie, počas ktorého sa môžu spotrebovať existujúce zásoby.
 (7)
 Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre rastliny, zvieratá, potraviny a krmivá,
 PRIJALA TOTO NARIADENIE:
 Článok 1
 Zmena nariadenia (ES) č. 226/2007
 V stĺpci 2 prílohy k nariadeniu (ES) č. 226/2007 sa výraz „LALLEMAND SAS“ nahrádza výrazom „Danstar Ferment AG v zastúpení Lallemand SAS“.
 Článok 2
 Zmena nariadenia (ES) č. 1293/2008
 V stĺpci 2 prílohy k nariadeniu (ES) č. 1293/2008 sa výraz „LALLEMAND SAS“ nahrádza výrazom „Danstar Ferment AG v zastúpení Lallemand SAS“.
 Článok 3
 Zmena nariadenia (ES) č. 910/2009
 Nariadenie (ES) č. 910/2009 sa mení takto:
 1.
 V názve sa výraz „Lallemand SAS“ nahrádza výrazom „Danstar Ferment AG“.
 2.
 V stĺpci 2 prílohy sa výraz „Lallemand SAS“ nahrádza výrazom „Danstar Ferment AG v zastúpení Lallemand SAS“.
 Článok 4
 Zmena nariadenia (ES) č. 911/2009
 Nariadenie (ES) č. 911/2009 sa mení takto:
 1.
 V názve sa výraz „Lallemand SAS“ nahrádza výrazom „Danstar Ferment AG“.
 2.
 V stĺpci 2 prílohy sa výraz „Lallemand SAS“ nahrádza výrazom „Danstar Ferment AG v zastúpení Lallemand SAS“.
 Článok 5
 Zmena nariadenia (EÚ) č. 1120/2010
 Nariadenie (EÚ) č. 1120/2010 sa mení takto:
 1.
 V názve sa výraz „Lallemand SAS“ nahrádza výrazom „Danstar Ferment AG“.
 2.
 V stĺpci 2 prílohy sa výraz „Lallemand SAS“ nahrádza výrazom „Danstar Ferment AG v zastúpení Lallemand SAS“.
 Článok 6
 Zmena nariadenia (EÚ) č. 212/2011
 Nariadenie (EÚ) č. 212/2011 sa mení takto:
 1.
 V názve sa výraz „Lallemand SAS“ nahrádza výrazom „Danstar Ferment AG“.
 2.
 V stĺpci 2 prílohy sa výraz „Lallemand SAS“ nahrádza výrazom „Danstar Ferment AG v zastúpení Lallemand SAS“.
 Článok 7
 Zmena vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 95/2013
 Vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 95/2013 sa mení takto:
 1.
 V názve sa výraz „Lallemand SAS“ nahrádza výrazom „Danstar Ferment AG“.
 2.
 V stĺpci 2 prílohy sa výraz „Lallemand SAS“ nahrádza výrazom „Danstar Ferment AG v zastúpení Lallemand SAS“.
 Článok 8
 Zmena vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 413/2013
 Vykonávacie nariadenie (EÚ) č. 413/2013 sa mení takto:
 1.
 V názve sa výraz „Lallemand SAS“ nahrádza výrazom „Danstar Ferment AG“.
 2.
 V stĺpci 2 prílohy sa výraz „Lallemand SAS“ nahrádza výrazom „Danstar Ferment AG v zastúpení Lallemand SAS“.
 Článok 9
 Prechodné opatrenia
 Existujúce zásoby doplnkových látok, ktoré sú v súlade s ustanoveniami platnými pred dňom nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia, sa môžu naďalej uvádzať na trh a používať až do vyčerpania.
 Článok 10
 Nadobudnutie účinnosti
 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
 Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
 V Bruseli 15. decembra 2016
 Za Komisiu
 predseda
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) Ú. v. EÚ L 268, 18.10.2003, s. 29.
 (2) Nariadenie Komisie (ES) č. 226/2007 z 1. marca 2007 o povolení Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 (Levucell SC20 a Levucell SC10 ME) ako kŕmnej doplnkovej látky (Ú. v. EÚ L 64, 2.3.2007, s. 26).
 (3) Nariadenie Komisie (ES) č. 1293/2008 z 18. decembra 2008 o povolení nového použitia Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 (Levucell SC20 a Levucell SC10 ME) ako kŕmnej doplnkovej látky (Ú. v. EÚ L 340, 19.12.2008, s. 38).
 (4) Nariadenie Komisie (ES) č. 910/2009 z 29. septembra 2009 o povolení nového použitia prípravku Saccharomyces cerevisiae CNCM I-1077 ako kŕmnej doplnkovej látky pre kone (držiteľ povolenia: Lallemand SAS) (Ú. v. EÚ L 257, 30.9.2009, s. 7).
 (5) Nariadenie Komisie (ES) č. 911/2009 z 29. septembra 2009 o povolení nového použitia prípravku Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M ako kŕmnej doplnkovej látky pre lososovité a krevety (držiteľ povolenia Lallemand SAS) (Ú. v. EÚ L 257, 30.9.2009, s. 10).
 (6) Nariadenie Komisie (EÚ) č. 1120/2010 z 2. decembra 2010 o povolení Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M ako kŕmnej doplnkovej látky pre odstavčatá (držiteľ povolenia Lallemand SAS) (Ú. v. EÚ L 317, 3.12.2010, s. 12).
 (7) Nariadenie Komisie (EÚ) č. 212/2011 z 3. marca 2011 o povolení Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M ako kŕmnej doplnkovej látky pre nosnice (držiteľ povolenia Lallemand SAS) (Ú. v. EÚ L 59, 4.3.2011, s. 1).
 (8) Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 95/2013 z 1. februára 2013 o povolení prípravku Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M ako kŕmnej doplnkovej látky pre všetky druhy rýb s výnimkou lososoblížnych (držiteľ povolenia Lallemand SAS) (Ú. v. EÚ L 33, 2.2.2013, s. 19).
 (9) Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 413/2013 zo 6. mája 2013 o povolení prípravku Pediococcus acidilactici CNCM MA 18/5M ako kŕmnej doplnkovej látky do vody na napájanie odstavených prasiatok, ošípaných na výkrm, nosníc a kurčiat na výkrm (držiteľ povolenia Lallemand SAS) (Ú. v. EÚ L 125, 7.5.2013, s. 1).