text:
 |
 52011PC0577
 Priekšlikums PADOMES LĒMUMS ar ko groza Lēmumu 2007/659/EK attiecībā uz tā piemērošanas laikposmu un gada kvotu, kam piemēro samazinātu akcīzes nodokļa likmi /* COM/2011/0577 galīgā redakcija - 2011/0248 (CNS) */
 PASKAIDROJUMA RAKSTS
 1.
 PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
 Ar Līguma par Eiropas Savienības
 darbību (LESD) 349. pantu, kas ir piemērojams
 attālākajiem reģioniem, pie kuriem pieder četri Francijas
 aizjūras departamenti, paredzēts, ka, ņemot vērā
 attālāko reģionu strukturālo sociālo un ekonomisko
 stāvokli, ko vēl vairāk apgrūtina tādi faktori kā
 attālums, tas, ka tās ir salas, maza teritorija, sarežģīts
 reljefs un klimats, tautsaimniecības atkarība no dažiem ražojumiem,
 un tas, ka šie faktori, nemainoties un cits citu papildinot, nopietni kavē
 minēto reģionu attīstību, Padome pēc Komisijas
 priekšlikuma un pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu paredz
 īpašus pasākumus, lai izstrādātu nosacījumus
 līgumu piemērošanai minētajiem reģioniem, tostarp
 kopēju politiku. Šie īpašie pasākumi attiecas jo sevišķi uz
 nodokļu politiku. Padome, ņemot vērā attālāko
 reģionu īpatnības un grūtības un neietekmējot
 Savienības tiesiskā regulējuma integritāti un
 saskanību, tostarp iekšējo tirgu un kopējo politiku, pieņem
 pirmajā daļā minētos pasākumus.
 Ar Padomes 2007. gada 9. oktobra
 Lēmumu 2007/659/EK, kas pieņemts, pamatojoties uz EK līguma
 299. panta (tagad LESD 349. pants) 2. punktu, Francijai ir
 atļauts savā kontinentālajā teritorijā tās
 aizjūras departamentos ražotajam “tradicionālajam” rumam
 piemērot akcīzes nodokļa likmi, kas ir zemāka par parasto
 likmi alkoholam, kura paredzēta Direktīvā 92/84/EEK, bet kas
 nedrīkst būt zemāka par 50 % no valsts parastās
 akcīzes nodokļa likmes alkoholam. Samazinātā akcīzes
 nodokļa likme ir noteikta ikgadējai kvotai, kuras apjoms
 nepārsniedz 108 000 hl tīra spirta. Šīs atkāpes
 termiņš beidzas 2012. gada 31. decembrī.
 Francija saskaņā ar
 Lēmuma 2007/659/EK 4. pantu 2010. gada
 29. jūnijā iesniedza Komisijai ,iepriekš minētajā
 lēmumā paredzēto ziņojumu. Ziņojumā ietilpst divi
 lūgumi. Francijas iestādes lūdz, pirmkārt, palielināt
 ikgadējās kvotas apmēru no 108 000 hektolitriem
 līdz 125 000 hektolitriem tīra spirta
 (hl t. sp.), lai pielāgotu kvotu, ņemot vērā
 Savienības ruma tirgus attīstību. Tās lūdz,
 otrkārt, par vienu gadu jeb līdz 2013. gada 31. decembrim
 pagarināt Lēmuma 2007/659/EK piemērošanas laikposmu, lai
 šā laikposma beigas sakristu ar tā lēmuma piemērošanas
 laikposma beigām, kuru Komisija 2007. gada 27. jūnijā
 pieņēma valsts atbalsta jomā un attiecībā uz to pašu
 lietu (valsts atbalsts Nr. N 530/2006).
 2.
 APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN
 IETEKMES NOVĒRTĒJUMS
 Neatkarīgu ekspertu atzinums nav bijis
 vajadzīgs, un ietekmes novērtējums nav veikts. Tomēr
 Francijas iestāžu sniegtie statistikas dati par tirdzniecībā
 laistajiem ruma daudzumiem tika rūpīgi pārbaudīti.
 Tirdzniecībā laistā ruma
 daudzumu sadalījums pa gadiem ir šāds.
 Ruma
 tirgus dinamika Eiropas tirgū
 Gadi || Kopā || Trešo valstu rums || Aizjūras departamentu (DOM) rums || % DOM
 1986 || 313 459 || 152 252 || 161 207 || 51 %
 1987 || 300 152 || 158 117 || 142 035 || 47 %
 1988 || 252 877 || 130 976 || 121 901 || 48 %
 1989 || 293 462 || 161 485 || 131 977 || 45 %
 1990 || 368 913 || 227 975 || 140 938 || 38 %
 1991 || 336 252 || 221 861 || 114 391 || 34 %
 1992 || 332 145 || 223 522 || 108 623 || 33 %
 1993 || 322 743 || 231 059 || 91 684 || 28 %
 1994 || 357 936 || 253 215 || 104 721 || 29 %
 1995 || 284 178 || 184 835 || 99 343 || 35 %
 1996 || 359 295 || 249 239 || 110 056 || 31 %
 1997 || 453 050 || 354 858 || 98 192 || 22 %
 1998 || 500 295 || 395 031 || 105 264 || 21 %
 1999 || 567 449 || 428 790 || 138 659 || 24 %
 2000 || 645 237 || 495 625 || 149 612 || 23 %
 2001 || 695 033 || 534 316 || 160 717 || 23 %
 2002 || 734 249 || 557 458 || 176 791 || 24 %
 2003 || 880 653 || 713 535 || 167 118 || 19 %
 2004 || 727 772 || 569 278 || 158 494 || 22 %
 2005 || 726 876 || 571 317 || 155 559 || 21 %
 2006 || 791 542 || 626 157 || 165 385 || 21 %
 2007 || 785 695 || 608 449 || 177 246 || 23 %
 2008 || 851 748 || 657 725 || 194 023 || 23 %
 Avots: Eurostat
 Ruma tirdzniecības dinamika
 kontinentālajā Francijā (hektolitros tīra spirta)
 || Tirdzniecībā piedāvātais rums ar „samazinātu akcīzes nodokļa likmi” || Ārpuskvotas rums || Trešo valstu izcelsmes rums || Kopā
 2010 || 105 700 || 40 600 || 20 000 || 166 300
 2009 || 102 400 || 32 400 || ||
 2008 || 99 500 || 33 000 || ||
 2007 || 96 100 || 33 500 || ||
 2006 || 90 000 || 33 500 || ||
 2005 || 90 000 || 35 500 || 5500 || 131 000
 2004 || 87 900 || 30 800 || ||
 2003 || 86 400 || 26 200 || ||
 2002 || 86 900 || 37 000 || ||
 2001 || 86 200 || 26 500 || ||
 2000 || 78 300 || 30 000 || 1000 || 109 300
 No šiem Francijas iestāžu sniegtajiem
 datiem izriet, ka tirdzniecībā piedāvātā tā
 sauktā tradicionālā ruma daudzumi, uz kuriem attiecina
 samazināto akcīzes nodokļa likmi, kopš
 Lēmuma 2007/659/EK pieņemšanas ir palielinājušies. Tie no
 96 100 hl t. sp. 2007. gadā pieauguši līdz
 105 700 hl t. sp. 2010. gadā jeb par 3,2 %
 gadā. Ja šis pieaugums turpināsies ar tādu pašu dinamiku,
 tirdzniecībā piedāvātā tradicionālā ruma
 daudzumiem jābūt aptuveni 109 100 hl t. sp.
 2011. gadā, 112 600 hl t. sp.
 2012. gadā un 116 200 hl t. sp.
 2013. gadā, tādējādi pārsniedzot ar
 Lēmumu 2007/659/EK paredzēto kvotu —
 108 000 hl t. sp. Šāds ruma patēriņa
 pieaugums Savienības tirgū konstatēts jau kopš 2005. gada.
 Tirdzniecībā piedāvātais
 trešo valstu izcelsmes rums Francijas tirgū ieņem niecīgu vietu
 salīdzinājumā ar to, kādu tas ieņem Savienības
 tirgū. Tomēr jāatzīmē, ka tā daļa pieaug:
 2000. gadā 1 %, 2005. gadā 4,2 %, bet
 2010. gadā 12 %. Jaunākie dati liecina, ka Savienības
 mērogā tirgū piedāvā 77 % trešo valstu izcelsmes
 ruma, bet tikai 23 % DOM izcelsmes ruma.
 3.
 PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
 Ierosināto pasākumu kopsavilkums Ņemot vērā konstatētos faktus, 108 000 hektolitru tīrā spirtā izteiktā kvota ir jāpielāgo. Ar Lēmumu 2007/659/EK paredzēto 108 000 hl t. sp. kvotu ierosināts palielināt līdz 120 000 hl t. sp. Pamatojoties uz tirdzniecībā piedāvātā ruma daudzumu pieaugumu par 3,2 % no 2007. gada līdz 2010. gadam, tirgū piedāvātā ruma daudzums 2013. gadā būtu 116 200 hl t. sp. Kvotas palielināšana līdz 120 000 hl t. sp. ļautu to pielāgot, un tirgū piedāvātā ruma ikgadējā daudzuma pieaugums tad būtu 4,3 % jeb nedaudz vairāk nekā konstatētais 3,2 % pieaugums 2007. –2010. gada laikposmā. Par vienu gadu jāpagarina Lēmuma 2007/659/EK piemērošanas laikposms, lai šā laikposma beigas sakristu ar tā lēmuma piemērošanas laikposma beigām, kuru Komisija 2007. gada 27. jūnijā pieņēma valsts atbalsta jomā un attiecībā uz to pašu lietu (valsts atbalsts Nr. N 530/2006).
 Juridiskais pamats LESD 349. pants.
 Subsidiaritātes princips Vienīgi Padomei ir pilnvaras, pamatojoties uz LESD 349. pantu, pieņemt īpašus pasākumus par labu attālākajiem reģioniem, pielāgojot līgumu, tostarp kopējo politikas virzienu, piemērošanu šiem reģioniem, ņemot vērā pastāvīgus nelabvēlīgus faktorus, kas ietekmē attālāko reģionu ekonomikas un sociālo situāciju. Līdz ar to priekšlikums atbilst subsidiaritātes principam.
 Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ.
 Ar priekšlikumu paredzēts pielāgot Lēmumu 2007/659/EK tikai tiktāl, cik šis grozījums ir vajadzīgs. Ruma jaunā ikgadējā kvota, uz kuru var attiecināt samazināto akcīzes nodokļa likmi, tika aprēķināta, ņemot vērā tirgū piedāvātā ruma daudzumu dinamiku 2007. –2010. gada laikposmā. ||
 Lēmuma 2007/659/EK piemērošanas laikposma pagarināšana par vienu gadu jeb līdz 2013. gada 31. decembrim ir pamatota, ņemot vērā konstatētos faktus, un tās mērķis ir panākt, lai šā laikposma beigas sakristu ar tā lēmuma piemērošanas laikposma beigām, kuru Komisija 2007. gada 27. jūnijā pieņēma valsts atbalsta jomā un attiecībā uz to pašu lietu (valsts atbalsts Nr. N 530/2006).
 Juridisko instrumentu izvēle
 Ierosinātais juridiskais instruments: Padomes lēmums.
 Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ. Grozāmais tiesību akts arī ir Padomes lēmums, kas pieņemts, balstoties uz to pašu juridisko pamatu (tolaik: EK līguma 299. panta 2. punkts).
 4.
 IETEKME UZ BUDŽETU
 Priekšlikums neietekmē Eiropas
 Savienības budžetu.
 2011/0248 (CNS)
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMS
 ar ko groza Lēmumu 2007/659/EK
 attiecībā uz tā piemērošanas laikposmu un gada kvotu, kam
 piemēro samazinātu akcīzes nodokļa likmi
 EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
 ņemot vērā Līgumu par
 Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 349. pantu,
 ņemot vērā Eiropas Komisijas
 priekšlikumu,
 pēc leģislatīvā akta
 projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
 ņemot vērā Eiropas Parlamenta
 atzinumu[1],
 pieņemot lēmumu saskaņā ar
 īpašu likumdošanas procedūru,
 tā kā:
 (1)
 Ar Padomes 2007. gada 9. oktobra
 Lēmumu 2007/659/EK, ar kuru Francijai atļauj piemērot
 samazinātu akcīzes nodokļa likmi aizjūras departamentos
 ražotam „tradicionālajam” rumam un ar kuru atceļ Lēmumu 2002/166[2],
 Francijas iestādēm ir atļauts savā kontinentālajā
 teritorijā tās aizjūras departamentos ražotajam “tradicionālajam”
 rumam piemērot akcīzes nodokļa likmi, kas var būt
 zemāka par parasto likmi, kura paredzēta Direktīvā
 92/84/EEK, bet kas nedrīkst būt zemāka par 50 % no valsts
 parastās akcīzes nodokļa likmes alkoholam. „Tradicionālais”
 rums, kam piemēro samazināto akcīzes nodokļa likmi, nu ir
 definēts II pielikuma 1. punkta f) apakšpunktā
 2008. gada 15. janvāra Regulā (EK) Nr. 110/2008
 par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, aprakstu,
 noformējumu, marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes
 norāžu aizsardzību un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK)
 Nr. 1576/89. Samazinātā akcīzes nodokļa likme ir
 noteikta ikgadējai kvotai, kuras apjoms nepārsniedz
 108 000 hl tīra spirta. Šīs atkāpes termiņš
 beidzas 2012. gada 31. decembrī.
 (2)
 Francija saskaņā ar
 Lēmuma 2007/659/EK 4. pantu 2010. gada
 29. jūnijā iesniedza Komisijai iepriekš minētajā
 lēmumā paredzēto ziņojumu. Ziņojumā ietilpst divi
 lūgumi. Francijas iestādes lūdz, pirmkārt, palielināt
 ikgadējās kvotas apmēru no 108 000 hektolitriem
 līdz 125 000 hektolitriem tīra spirta (hl t. sp.),
 lai pielāgotu kvotu, kā paredz šis noteikums, ņemot
 vērā Savienības ruma tirgus attīstību. Tās
 lūdz, otrkārt, par vienu gadu jeb līdz 2013. gada
 31. decembrim pagarināt Lēmuma 2007/659/EK
 piemērošanas laikposmu, lai šā laikposma beigas sakristu ar tā lēmuma
 piemērošanas laikposma beigām, kuru Komisija 2007. gada
 27. jūnijā pieņēma valsts atbalsta jomā un
 attiecībā uz to pašu lietu (valsts atbalsts
 Nr. N 530/2006).
 (3)
 No Francijas iestāžu iesniegtajiem datiem
 izriet, ka kopš Lēmuma 2007/659/EK pieņemšanas tirdzniecībā
 piedāvātā tradicionālā ruma daudzumi no
 96 100 hl t. sp. 2007. gadā ir pieauguši
 līdz 105 700 hl t. sp. 2010. gadā jeb par
 3,2 % gadā. Ja šis pieaugums turpinās ar tādu pašu
 dinamiku, tirdzniecībā piedāvātā
 tradicionālā ruma daudzumiem jābūt aptuveni
 109 100 hl t. sp. 2011. gadā,
 112 600 hl t. sp. 2012. gadā un
 116 200 hl t. sp. 2013. gadā,
 tādējādi pārsniedzot ar Lēmuma 2007/659/EK
 paredzēto kvotu — 108 000 hl t. sp. Ar
 Lēmumu 2007/659/EK paredzēto
 108 000 hl t. sp. kvotu ierosināts palielināt
 līdz 120 000 hl t. sp. Kvotas palielināšana
 līdz šādam daudzumam ļautu to pielāgot, un tirgū
 piedāvātā ruma ikgadējā daudzuma pieaugums tad
 būtu 4,3 % jeb nedaudz vairāk nekā konstatētais
 3,2 % pieaugums 2007. –2010. gadā.
 (4)
 Ņemot vērā šo analīzi, ir
 pamatoti arī Lēmuma 2007/659/EK piemērošanas laikposmu
 pagarināt par vienu gadu, lai šā laikposma beigas sakristu ar tā
 iepriekš minētā lēmuma piemērošanas laikposma beigām,
 kurš pieņemts valsts atbalsta jomā,
 IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
 1. pants
 Lēmumu 2007/659/EK groza šādi:
 1) nosaukumu aizstāj ar šādu
 nosaukumu:
 „Padomes 2007. gada 9. oktobra
 Lēmums, ar kuru Francijai atļauj piemērot samazinātu
 akcīzes nodokļa likmi Gvadelupā, Gvijānā,
 Reinjonā, vai Martinikā ražotam “tradicionālajam” rumam”;
 2) lēmuma 1. pantu aizstāj
 ar šādu:
 „Atkāpjoties no Līguma
 90. panta, Francijai ir atļauts savā kontinentālajā
 teritorijā Gvadelupā, Gvijānā, Reinjonā, vai
 Martinikā ražotam „tradicionālajam” rumam piemērot akcīzes
 nodokļa likmi, kas ir zemāka par parasto likmi alkoholam, kura
 noteikta Direktīvas 92/84/EEK 3. pantā.”;
 3) lēmuma 2. pantu aizstāj
 ar šādu pantu:
 „Atkāpe, kas noteikta 1. pantā,
 attiecas tikai uz tādu rumu, kurš definēts II pielikuma
 1. punkta f) apakšpunktā 2008. gada 15. janvāra
 Regulā (EK) Nr. 110/2008 par stipro alkoholisko dzērienu
 definīciju, aprakstu, noformējumu, marķējumu un
 ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un ar ko
 atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1576/89[3] un kurš
 ražots Gvadelupā, Gvijānā, Reinjonā, vai Martinikā no
 ražošanas vietā ievāktām cukurniedrēm, kurā gaistošo
 vielu daudzums (izņemot etilspirtu un metilspirtu) ir 225 grami vai
 vairāk uz hektolitru 100 % spirta un faktiskā spirta
 koncentrācija ir 40 tilpumprocenti vai vairāk.”;
 4) lēmuma 3. panta
 1. punktu aizstāj ar šādu:
 „1. Samazinātā
 akcīzes nodokļa likme, kas piemērojama 2. pantā
 minētajam produktam, ir noteikta ikgadējai kvotai, kuras apjoms ir
 108 000 hl tīra spirta, laikposmam līdz 2010. gada
 31. decembrim. Laikposmam no 2011. gada 1. janvāra
 līdz 2013. gada 31. decembrim šī ikgadējā kvota
 ir 120 000 hektolitri.”;
 5) lēmuma 5. pantā
 2012. gada 31. decembri aizstāj ar 2013. gada
 31. decembri.
 2. pants
 Šis lēmums
 ir adresēts Francijas Republikai.
 Briselē, [...]
 Padomes
 vārdā —
 priekšsēdētājs
 [1] OV C [...],
 [...], [...]. lpp.
 [2] OV L 270,
 13.10.2007., 12. lpp.
 [3] OV L 39, 13.2.2008., 16. lpp.


type: wikipedia

text:
 Tapahtumia
 Isaac de Rivaz rakensi maailman ensimmäisen polttomoottorikäyttöisen auton.
 29. maaliskuuta – Heinrich Olbers löysi neljännen koskaan löydetyn asteroidin, Vestan. (Asteroideja pidettiin tuolloin vielä planeettoina).
 14. kesäkuuta – Napoleonin sodat: Napoleonin johtama Ranskan armeija voitti Venäjän armeijan Friedlandin taistelussa.
 7. heinäkuuta – Napoleonin sodat: Tilsitin rauha Ranskan, Preussin kuningaskunnan ja Venäjän välillä lakkautti neljännen koalition.
 21. elokuuta – Kiskon kirkko paloi.
 30. marraskuuta – Ranskan joukot valtasivat Lissabonin ja Portugalin kuningashuone pakeni Brasilian Rio de Janeiroon, josta tuli Portugalin väliaikainen pääkaupunki vuoteen 1821 saakka.
 Yhdysvallat asetti Euroopan kauppasaartoon (Embargo Act 1807)
 Swansea ja Mumbles -rata valmistui Etelä-Walesiin. Se oli maailman ensimmäinen raitiotie.
 Syntyneitä
 9. tammikuuta – Charlotte von Württemberg, saksalaissyntyinen Venäjän keisariperheen jäsen (k. 1873)
 15. tammikuuta – Hermann Burmeister, saksalainen luonnontieteilijä
 19. tammikuuta – Robert E. Lee, Etelävaltioiden kenraali Yhdysvaltain sisällissodassa (k. 1870)
 3. helmikuuta – Erik Gustaf Granholm, suomalainen soittimien valmistaja ja pianotehtailija (k. 1872)
 3. helmikuuta – Joseph E. Johnston, Etelävaltioiden kenraali Yhdysvaltain sisällissodassa (k. 1891)
 10. helmikuuta – Lajos Batthyány, unkarilainen kreivi ja valtiomies (k. 1849)
 11. helmikuuta – Napoleon Orda, valkovenäläinen kuvataiteilija, pianisti ja säveltäjä (k. 1883)
 15. helmikuuta – Ignacy Feliks Dobrzyński, puolalainen säveltäjä ja pianisti (k. 1867)
 16. helmikuuta – Niilo Kustaa Malmberg, suomalainen herännäispappi, körttiläisyyden johtohahmo (k. 1858)
 26. helmikuuta – Théophile-Jules Pelouze, ranskalainen kemisti (k. 1867)
 27. helmikuuta – Henry Wadsworth Longfellow, yhdysvaltalainen runoilija ja professori (k. 1882)
 1. maaliskuuta – Wilford Woodruff, yhdysvaltalainen Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkon presidentti, profeetta ja ilmestyksensaaja (k. 1898)
 7. maaliskuuta – Andrew B. Moore, yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko ja kuvernööri (k. 1873)
 9. maaliskuuta – Carl Peter Mazer, ruotsalainen taidemaalari (k. 1884)
 12. maaliskuuta – Rambaldo Magagnini, italialainen katolinen piispa (k. 1892)
 14. maaliskuuta – Josefina, Ruotsin ja Norjan kuningatar, kuningas Oskar I:n puoliso (k. 1876)
 1. huhtikuuta – Fredrik Cygnaeus, suomalainen kirjailija, runoilija, kirjallisuustieteilijä ja professori (k. 1881)
 4. huhtikuuta – Knut Munck, suomalainen prokuraattorin apulainen ja valtiopäivämies (k. 1859)
 9. huhtikuuta – Selim Ekbom, suomalainen hovioikeuden presidentti ja senaatin oikeusosaston jäsen (k. 1886)
 15. huhtikuuta – Antti Nordlund, suomalainen kirkkomuusikko, lukkari ja koraalikirjan julkaisija (k. 1880)
 25. huhtikuuta – Adolf Hårdh, suomalais-ruotsalainen graafikko (k. 1855)
 30. huhtikuuta – Ferdinando Arborio Gattinara di Breme, italialainen eläintieteilijä (k. 1869)
 9. toukokuuta – Jakob Hällsten, suomalainen kappalainen ja oppihistorian dosentti (k. 1851)
 14. toukokuuta – Carl Wilhelm Ahrenberg, suomalainen opettaja ja rehtori (k. 1880)
 16. toukokuuta – Carl Lesszig, suomalainen arkkitehti (k. 1852)
 28. toukokuuta – Louis Agassiz, sveitsiläis-yhdysvaltalainen eläintieteilijä, glasiologi ja geologi (k. 1873)
 29. toukokuuta – Casimir von Kothen, suomalainen vapaaherra, kenraaliluutnantti, senaattori ja maaherra (k. 1880)
 1. kesäkuuta – Emily Donelson, Yhdysvaltain ensimmäinen nainen 1829–1834 (k. 1836)
 6. kesäkuuta – Augusta Vörlund, suomenruotsalainen runoilija (k. 1869)
 16. kesäkuuta – Thiệu Trị, Vietnamin keisari 1841–1847 (k. 1847)
 21. kesäkuuta – Mauritz Wilhelm Nordenheim, suomalainen senaattori ja todellinen valtioneuvos (k. 1872)
 4. heinäkuuta – Giuseppe Garibaldi, italialainen patriootti (k. 1882)
 7. heinäkuuta – Johan Henrik Strömer, suomalainen piirtäjä, taidegraafikko ja kuvittaja (k. 1904)
 9. heinäkuuta – Leonard Fahlander, suomalainen ylilääkäri ja professori (k. 1870)
 16. heinäkuuta – Frans Olof af Brunér, suomalainen senaattori ja salaneuvos (k. 1874)
 22. heinäkuuta – Karolina Pavlova, venäläinen runoilija ja kääntäjä (k. 1893)
 22. heinäkuuta – Katarina Pavlova, venäläis-suomalainen kirjailija (k. 1893)
 25. heinäkuuta – Carl Gustaf Bergstedt, suomalainen tuomari, pormestari ja valtiopäivämies (k. 1866)
 12. elokuuta – George Busk englantilainen merivoimien kirurgi, eläintieteilijä ja paleontologi (k. 1886)
 15. elokuuta – Jules Grévy, Ranskan presidentti 1879–1887 (k. 1891)
 20. elokuuta – Jaakko Kuorikoski, suomalainen talollinen ja kirkonrakentaja (k. 1880)
 24. elokuuta – Jules Verreaux, ranskalainen kasvi- ja lintutieteilijä (k. 1873)
 2. syyskuuta – Fredrika Runeberg, suomenruotsalainen kirjailija, Johan Ludvig Runebergin puoliso (k. 1879)
 7. syyskuuta – Henry Sewell, uusiseelantilainen poliitikko (k. 1879)
 15. syyskuuta – Jan van Boom, alankomaalais-ruotsalainen pianisti, pianopedagogi ja säveltäjä (k. 1872)
 19. syyskuuta – Luigi Agazio, italialainen katolinen piispa (k. 1887)
 8. lokakuuta – Harriet Taylor Mill, englantilainen filosofi ja naisten oikeuksien puolustaja (k. 1858)
 26. lokakuuta – Barbu Catargiu, Romanian ensimmäinen pääministeri (k. 1862)
 10. marraskuuta – Robert Blum, saksalainen poliitikko (k. 1848)
 12. marraskuuta – Bengt Olof Lille, suomalainen teologi, kirkkohistorian professori ja virsirunoilija (k. 1875)
 15. marraskuuta – Peter Hardeman Burnett, yhdysvaltalainen lakimies, poliitikko ja kuvernööri (k. 1895)
 11. joulukuuta – Christian Ludwig Landbeck, saksalainen lintutieteilijä (k. 1890)
 22. joulukuuta – Johan Sebastian Welhaven, norjalainen runoilija ja kirjallisuustieteilijä (k. 1873)
 Tuntematon päivämäärä
 Pakubuwono VI, Surakartan sulttaani 1823–1830 (k. 1849)
 Anders Regnell, ruotsalainen lääkäri, luonnontieteilijä ja lahjoittaja (k. 1884)
 Ontrei Vanninen, karjalainen runonlaulaja (k. 1891)
 Kuolleita
 Katso myös
 Kirjallisuusvuosi 1807


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 24.1.2013
 ES
 Diario Oficial de la Unión Europea
 L 21/49
 DECISIÓN DEL COMITÉ MIXTO DEL EEE
 N
 o 199/2012
 de 26 de octubre de 2012
 por la que se modifica el anexo XIII (Transporte) del Acuerdo EEE
 EL COMITÉ MIXTO DEL EEE,
 Visto el Acuerdo sobre el Espacio Económico Europeo, modificado por el Protocolo por el que se adapta el Acuerdo sobre el Espacio Económico Europeo (en lo sucesivo denominado «el Acuerdo») y, en particular, su artículo 98,
 Considerando lo siguiente:
 (1)
 El anexo XIII del Acuerdo fue modificado por la Decisión del Comité Mixto del EEE no 180/2012, de 28 de septiembre de 2012 (1).
 (2)
 Debe incorporarse al Acuerdo el Reglamento (UE) no 1286/2011 de la Comisión, de 9 de diciembre de 2011, por el que se adopta, con arreglo al artículo 5, apartado 4, de la Directiva 2009/18/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, una metodología común para la investigación de siniestros e incidentes marítimos (2).
 HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISIÓN:
 Artículo 1
 En el anexo XIII del Acuerdo, después del punto 55ca [Reglamento de Ejecución (UE) no 651/2011 de la Comisión], se inserta el punto siguiente:
 «55cb.
 32011 R 1286: Reglamento (UE) no 1286/2011 de la Comisión, de 9 de diciembre de 2011, por el que se adopta, con arreglo al artículo 5, apartado 4, de la Directiva 2009/18/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, una metodología común para la investigación de siniestros e incidentes marítimos (DO L 328 de 10.12-2011, p. 36).».
 Artículo 2
 Los textos del Reglamento (UE) no 1286/2011 en lenguas islandesa y noruega, que se publicarán en el Suplemento EEE del Diario Oficial de la Unión Europea, son auténticos.
 Artículo 3
 La presente Decisión entrará en vigor el 1 de noviembre de 2012, siempre que se hayan transmitido al Comité Mixto del EEE todas las notificaciones previstas en el artículo 103, apartado 1, del Acuerdo (3), o en la fecha de entrada en vigor de la Decisión del Comité Mixto del EEE no 62/2012, de 30 de marzo de 2012 (4), si esta fuese posterior.
 Artículo 4
 La presente Decisión se publicará en la sección EEE y en el Suplemento EEE del Diario Oficial de la Unión Europea.
 Hecho en Bruselas, el 26 de octubre de 2012.
 Por el Comité Mixto del EEE
 El Presidente
 Atle LEIKVOLL
 (1) DO L 341 de 13.12.2012, p. 34.
 (2) DO L 328 de 10.12.2011, p. 36.
 (3) No se han indicado preceptos constitucionales.
 (4) DO L 207 de 2.8.2012, p. 42.


type: other

text:
Z zakonom o sodiščih in izvrševanju (Tribunals, Courts and Enforcement Act) iz leta 2007 je bila vzpostavljena enotna struktura, ki zajema večino tribunalov, ki spadajo v pristojnost vlade Združenega kraljestva, razdeljena na prvostopenjski tribunal (First-tier Tribunal) in višji tribunal (Upper Tribunal). Tako prvostopenjski tribunal kot višji tribunal imata ločene senate, ki pokrivajo različne predmete urejanja in povezujejo podobne pristojnosti. Podrobnosti o tribunalih so na voljo na spletni strani sodne službe njenega veličanstva (Her Majesty’s Courts and Tribunals Service).
 Zakon o sodiščih (Škotska) iz leta 2014 (Tribunals (Scotland) Act 2014) za Škotsko vzpostavlja enoten prvostopenjski in višji tribunal. Prvi tribunali so bili v novo strukturo preneseni 1. decembra 2016.
 Člen 39 zakona o Škotski iz leta 2016 (Scotland Act 2016) omogoča decentralizacijo upravljanja in delovanja številnih pridržanih tribunalov s prenosom pristojnosti zanje na Škotsko.
 Tribunal prve stopnje v ZK (First-tier UK tribunal)
 Tribunal prve stopnje v ZK je splošen tribunal. Njegova glavna naloga je obravnava pritožb zoper odločitve vlade na področjih, za katera je pristojen. V nekaterih primerih je pristojen za celotno Združeno kraljestvo, vključno s Škotsko. Tribunal prve stopnje je trenutno razdeljen na sedem senatov:
 senat za davčne zadeve (The Tax Chamber)
 senat za splošne zadeve (The General Regulatory Chamber)
 senat za priseljevanje in azil (The Immigration and Asylum Chamber)
 senat za nepremičninske zadeve (The Property Chamber)
 Višji tribunal odloča predvsem, vendar ne izključno, o pritožbah na podlagi odločitev prvostopenjskega tribunala. To je višje sodišče s pisnim beleženjem postopkov (Court of Record), ki je v nekaterih okoliščinah pristojno tudi za obravnavo zadev sodnega varstva.
 Višji tribunal Združenega kraljestva sestavljajo:
 senat za pritožbe v upravnih zadevah (The Administrative Appeals Chamber)
 senat za zemljišča (The Lands Chamber)
 senat za davčne in gospodarske spore (The Tax and Chancery Chamber)
 Značilnost tribunalov je njihovo strokovno znanje na področju pritožb. Gre za strukturo, v kateri so sodniki strokovnjaki za pravo, ki ureja področje njihove pristojnosti, medtem ko so člani, ki niso pravniki, strokovno usposobljeni oziroma usposobljeni na podlagi izkušenj na svojem področju. Senati za posamezne vrste pritožb se razlikujejo glede na predmet pritožbe.
 Tribunal in pritožbeni tribunal za delovnopravne zadeve
 Tribunal (Employment Tribunal) in pritožbeni tribunal za delovnopravne zadeve (Employment Appeal Tribunal) sta zunaj enotne strukture tribunalov, vendar ju podpira sodna služba Njenega veličanstva (Her Majesty’s Courts and Tribunals Service). Njuna naloga je opravljanje upravnih nalog, ki so potrebne za odločanje o zahtevkih, vloženih na tribunal za delovnopravne zadeve, in naknadnih pritožbah, vloženih na pritožbeni tribunal za delovnopravne zadeve. Obstaja ločen pritožbeni tribunal za delovnopravne zadeve za Škotsko.
 Na Škotskem je več tribunalov. Večina tribunalov ima lastnega predsednika ali drugega predsedujočega in vsako ima drugačne izvršilne pristojnosti. Sodne pristojnosti segajo od pritožb na parkirne kazni do prisilne obravnave in zadržanja pacientov z hudimi psihičnimi boleznimi.
 Pritožbe na odločitve škotskih tribunalov obravnavajo civilna sodišča na Škotskem in jih lahko obravnavajo grofijska sodišča (Sheriff Court) in Glavno civilno sodišče (Court of Session).
 Zakon o tribunalih (Škotska) iz leta 2014 (The Tribunals (Scotland) Act 2014) je za škotske tribunale vzpostavil poenostavljeno dvotirno strukturo. Najvišji sodnik na Škotskem, Lord President, ima vodilno vlogo v novih strukturah, podobnih zgoraj opisanim modelom Združenega kraljestva. Lord President je številne naloge prenesel na Lady Smith, ki je bila imenovana za predsednico škotskega tribunala. Višji tribunal bo odgovoren za obravnavo večine pritožb na odločitve tribunala prve stopnje, ki bodo umaknjene iz sodne pristojnosti sodišč. Upravljanje tribunala prve stopnje in višjega tribunala bo izvajala škotska sodna služba. Tribunali se bodo v škotske tribunale prenesli postopoma, pri čemer se je prvi prenos začel decembra 2016.
 Zadeve upravnega prava (upravni spor) na Škotskem obravnava Glavno civilno sodišče (Court of Session). Nadaljnje informacije o škotskih tribunalih so na voljo na spletišču škotskih sodišč in tribunalov.
 Grofijsko sodišče za telesne poškodbe (The Sheriff Personal Injury Court)
 To sodišče je bilo ustanovljeno 22. septembra 2015, in sicer kot nacionalno središče strokovnega znanja v primerih telesnih poškodb. Zadeve v zvezi s telesnimi poškodbami se lahko vložijo na to sodišče, če je zahtevana odškodnina višja od 5 000 GBP. Stranke lahko poleg tega zahtevke za odškodnino za telesne poškodbe ne glede na zahtevani znesek vložijo na lokalnem grofijskem sodišču („local Sheriff Court“). Posebna določba ureja primere telesnih poškodb na delovnem mestu: zahtevki v višini nad 1,000 GBP se lahko vložijo neposredno na grofijsko sodišče za telesne poškodbe, medtem ko se zadeve v zvezi s telesnimi poškodbami na delovnem mestu v višini do 1 000 GBP lahko odstopijo sodišču, če sodnik lokalnega grofijskega sodišča presodi, da je zadeva dovolj pomembna oziroma zahtevna. Od 22. septembra 2015 Glavno civilno sodišče ne more več obravnavati tožb v zvezi s telesnimi poškodbami, katerih vrednost ne dosega 100 000 GBP.
 Sodna služba njenega veličanstva (Her Majesty's Courts and Tribunals Service)
 Sodišče Lorda Lyona
 Škotsko zemljiško sodišče


text:
Ishockey vid olympiska vinterspelen 1952 spelades med nio deltagande landslag, som i en serie mötte alla en gång, 15–25 februari 1952 i Norges huvudstad Oslo, utom B-VM i ishockey som spelades 15–22 mars i Liège, Belgien. Turneringen var det 19:e världsmästerskapet och det 30:e Europamästerskapet (som då var gemensamma turneringar).
 För första gången sedan andra världskriget var också Tyskland inbjuden att delta, dock slutade Tyskland näst sist i turneringen. Kanada blev för andra gången i rad och sjätte totalt olympiska mästare och samtidigt för tredje gången i rad och femtonde totalt världsmästare, men det dröjde ytterligare 50 år, till 2002, innan Kanada blev olympiska mästare på nytt. Silvermedaljerna gick till USA medan bronsmedaljerna krävde en extra playoff-match mellan Sverige och Tjeckoslovakien, som slutade i gruppspelet på samma antal poäng och samma målskillnad men som till slut skiljdes åt efter en svensk vinst med 5-3.
 Medaljfördelning
 Tabell
 Resultat
 Playoff om tredjeplats
 Placering
 Laguppställningar
 Sverige
 Målvakter: Thord Flodqvist, Lars Svensson
 Backar: Göte Almqvist, Åke "Plutten" Andersson, Lasse Björn, Rune Johansson, Sven Thunman
 Forwards: Hans Tvilling, Stig Tvilling, Göte "Vicke Hallon" Blomqvist, Erik "Epa" Johansson, Gösta "Lill-Lulle" Johansson, Åke Lassas, Holger Nurmela, Lars Pettersson, Sven Tumba, Hans "Stöveln" Öberg
 B-världsmästerskapet
 {| class="wikitable" style="text-align: center;" width="500px"
 ! colspan="2"|B-världsmästerskapet
 ! width="45px"|Matcher
 ! width="45px"|Vunna
 ! width="45px"|Oavgj.
 ! width="45px"|Förl.
 ! width="55px"|Mål
 ! width="45px"|Poäng
 |-
 | width="40px"|1.
 | align="left"| Storbritannien
 | 5
 | 4
 | 0
 | 1
 | 28-10
 | 8
 |-
 | 2.
 | align="left"| Österrike
 | 5
 | 3
 | 1
 | 1
 | 39-19
 | 7
 |-
 | 3.
 | align="left"| Italien
 | 5
 | 3
 | 0
 | 2
 | 26-21
 | 6
 |-
 | 4.
 | align="left"| Nederländerna
 | 5
 | 1
 | 1
 | 3
 | 19-26
 | 3
 |-
 | 5.
 | align="left"| Belgien
 | 5
 | 1
 | 1
 | 3
 | 17-24
 | 3
 |-
 | 6.
 | align="left"| Frankrike
 | 5
 | 1
 | 1
 | 3
 | 19-41
 | 3
 |}
 Referenser
 Noter
 Externa länkar
 Olympiska vinterspelen 1952
 1952
 Olympiska spelen
 Sporter vid olympiska vinterspelen 1952
 1952
 Internationella sportevenemang i Oslo


text:
De withalsvliegenvanger (Ficedula albicollis) is een zangvogel uit de familie van vliegenvangers (Muscicapidae).
 Kenmerken
 De vogel is 12 tot 13,5 cm lang en lijkt sterk op de bonte vliegenvanger. Daar waar het verspreidingsgebied overlapt met dat van de bonte vliegenvanger, komt hybridisering voor. Het mannetje is echter gemakkelijk herkenbaar door de witte hals die volledig als een witte halsband doorloopt. Hij heeft net als de bonte vliegenvanger zwart op de kop, rug, vleugels en staart en verder een duidelijke witte vleugelstreep, een witachtige stuit en wit op de keel, borst en buik. Het vrouwtje is veel minder opvallend. Ze is grijsbruin daar waar het mannetje zwart is. Verder heeft ze iets meer wit op de vleugel dan het vrouwtje van de bonte vliegenvanger.
 Verspreiding en leefgebied
 De withalsvliegenvanger komt voor in Noordwest- en Zuid-Italië, Zuid-Duitsland, Oost-Frankrijk, Zwitserland, Oostenrijk, Tsjechië, verder in Oost-Europa tot diep in Rusland, Baltische staten, Zweden, Kazachstan en Azerbeidzjan. Het leefgebied bestaat uit gevarieerd loofbos met open plekken, weelderige tuinen en parken. Het is een trekvogel die overwintert in Afrika en het Nabije Oosten.
 Status
 De grootte van de Europese populatie werd in 2004 geschat op 1,4 tot 2,4 miljoen paar. De aantallen gaan er mogelijk op vooruit. Om deze reden staat de withalsvliegenvanger als niet-bedreigd op de Rode Lijst van de IUCN.
 Vliegenvangers
 Dier uit het Palearctisch gebied
 IUCN-status niet bedreigd


type: legislation

text:
 15.7.2015
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 187/5
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1152
 z dne 14. julija 2015
 o izdaji dovoljenja za ekstrakte tokoferola iz rastlinskih olj, ekstrakte iz rastlinskih olj, bogate s tokoferolom (bogate z deltatokoferolom) in alfatokoferol kot krmne dodatke za vse živalske vrste
 (Besedilo velja za EGP)
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Uredba (ES) št. 1831/2003 določa izdajo dovoljenj za dodatke za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj. Člen 10 navedene uredbe določa ponovno oceno dodatkov, dovoljenih v skladu z Direktivo Sveta 70/524/EGS (2).
 (2)
 Ekstrakti tokoferola iz rastlinskih olj, ekstrakti iz rastlinskih olj bogati s tokoferolom (bogati z deltatokoferolom) in alfatokoferol so bili v skladu z Direktivo 70/524/EGS odobreni brez časovne omejitve kot krmni dodatki za vse živalske vrste. Navedeni proizvodi so bili v skladu s členom 10(1) Uredbe (ES) št. 1831/2003 naknadno vpisani v register krmnih dodatkov kot obstoječi proizvodi.
 (3)
 V skladu s členom 10(2) Uredbe (ES) št. 1831/2003 v povezavi s členom 7 navedene uredbe sta bila vložena zahtevka za ponovno oceno ekstraktov tokoferola iz rastlinskih olj, ekstraktov iz rastlinskih olj, bogatih s tokoferolom (bogatih z deltatokoferolom) in alfatokoferola kot krmnih dodatkov in njihovih pripravkov za vse živalske vrste. Vložniki so zahtevali, da se navedeni dodatki uvrstijo v kategorijo dodatkov „tehnološki dodatki“. V skladu s členom 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003 so bili navedenemu zahtevku priloženi zahtevani podatki in dokumenti.
 (4)
 Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenju z dne 12. junija 2012 (3) navedla, da ekstrakti tokoferola iz rastlinskih olj, ekstrakti iz rastlinskih olj, bogati s tokoferolom (bogati z deltatokoferolom) in alfatokoferol pod predlaganimi pogoji uporabe v krmi nimajo škodljivega vpliva na zdravje živali in ljudi ali na okolje. Agencija je poleg tega navedla, da so ti dodatki učinkoviti kot antioksidanti in da ne bo varnostnih tveganj za uporabnike. Agencija meni, da ni potrebe po posebnih zahtevah v zvezi s spremljanjem po dajanju na trg. Potrdila je tudi poročilo o analitski metodi krmnih dodatkov, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003.
 (5)
 Ocena ekstraktov tokoferola naravnega izvora, ekstraktov naravnega izvora, bogatih s tokoferolom (bogatih z deltatokoferolom) in alfatokoferola je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo navedenih snovi, kakor je opredeljeno v Prilogi k tej uredbi.
 (6)
 Ker ni varnostnih razlogov, zaradi katerih bi morali takoj začeti veljati spremenjeni pogoji za izdajo dovoljenja, je primerno zagotoviti prehodno obdobje, da se lahko zainteresirane strani pripravijo na izpolnjevanje novih zahtev zaradi izdaje dovoljenja.
 (7)
 Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 Snovi iz Priloge, ki spadajo v kategorijo dodatkov „tehnološki dodatki“ in funkcionalno skupino „antioksidanti“, se dovolijo kot dodatki v prehrani živali v skladu s pogoji iz navedene priloge.
 Člen 2
 1. Snovi iz Priloge in premiksi, ki vsebujejo navedene snovi, proizvedeni in označeni pred 4. februarjem 2016 v skladu s pravili, ki se uporabljajo pred 4. avgustom 2015, se lahko še naprej dajejo na trg in uporabljajo do porabe obstoječih zalog.
 2. Krmne mešanice in posamična krmila, ki vsebujejo snovi iz Priloge, proizvedeni in označeni pred 4. avgustom 2016 v skladu s pravili, ki se uporabljajo pred 4. avgustom 2015, se lahko še naprej dajejo na trg in uporabljajo do porabe obstoječih zalog, če so namenjeni za živali za proizvodnjo hrane.
 3. Krmne mešanice in posamična krmila, ki vsebujejo snovi iz Priloge, proizvedeni in označeni pred 4. avgustom 2017 v skladu s pravili, ki se uporabljajo pred 4. avgustom 2015, se lahko še naprej dajejo na trg in uporabljajo do porabe obstoječih zalog, če so namenjeni za živali, ki niso namenjene za proizvodnjo hrane.
 Člen 3
 Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 14. julija 2015
 Za Komisijo
 Predsednik
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) UL L 268, 18.10.2003, str. 29.
 (2) Direktiva Sveta 70/524/EGS z dne 23. novembra 1970 o dodatkih v krmi (UL L 270, 14.12.1970, str. 1).
 (3) EFSA Journal 2012;10(7):2783 in EFSA Journal 2012;10(7):2784.
 PRILOGA
 Identifikacijska številka dodatka
 Ime imetnika dovoljenja
 Dodatek
 Sestava, kemijska formula, opis, analitska metoda
 Vrsta ali kategorija živali
 Najvišja starost
 Najnižja vsebnost
 Najvišja vsebnost
 Druge določbe
 Datum poteka veljavnosti dovoljenja
 mg aktivne snovi/kg popolne krmne mešanice z vsebnostjo vlage 12 %
 Kategorija: tehnološki dodatki. Funkcionalna skupina: antioksidanti
 1b306(i)
 —
 izvlečki tokoferola iz rastlinskih olj
 Sestava dodatka
 Alfa-, beta-, gama- in delta- tokoferol.
 Lastnosti aktivne snovi
 Alfa-, beta-, gama- in delta- tokoferol:
 —
 C29H50O2
 —
 C28H48O2
 —
 C28H48O2
 —
 C27H46O2
 Št. CAS:
 —
 59-02-9
 —
 490-23-3
 —
 54-28-4
 —
 119-13-1
 Izvlečki tokoferola naravnega izvora, v tekoči oljnati obliki, pridobljeni z ekstrakcijo iz rastlinskih olj.
 Merila čistosti: najmanj 30 % skupne vsebnosti tokoferolov.
 Analitska metoda
 (1)
 Za določitev oblik tokoferola (alfa-, beta-, gama- in delta- tokoferola) v krmnem dodatku: plinska kromatografija v povezavi s plamenskim ionizacijskim določanjem, GC/FID (AOAC 988.14).
 Za določitev oblik tokoferola (alfa-, beta-, gama- in delta- tokoferola) v premiksih in krmi: Tekočinska kromatografija visoke ločljivosti v povezavi z ultravijolično detekcijo ali fluorescenčno detekcijo (HPLC/UV ali FLD (Uredba Komisije (ES) št. 152/2009 (2), Priloga IV, metoda B).
 vse živalske vrste
 —
 —
 —
 1.
 Izvlečki tokoferola iz rastlinskih olj se lahko dajejo na trg in uporabljajo kot dodatek v pripravku.
 2.
 V navodilih za uporabo dodatka je treba navesti pogoje skladiščenja in obstojnosti in za premikse pogoje skladiščenja.
 4. avgust 2025
 1b306(ii)
 —
 ekstrakti iz rastlinskih olj, bogati s tokoferolom (bogati z deltatokoferolom)
 Sestava dodatka
 Alfa-, beta-, gama- in delta- tokoferol.
 Lastnosti aktivne snovi
 Alfa-, beta-, gama- in delta- tokoferol:
 Kemijska formula:
 —
 C29H50O2
 —
 C28H48O2
 —
 C28H48O2
 —
 C27H46O2
 Št. CAS:
 —
 59-02-9
 —
 490-23-3
 —
 54-28-4
 —
 119-13-1
 Ekstrakti naravnega izvora, bogati s tokoferolom (bogati z deltatokoferolom), v tekoči oljnati obliki, pridobljeni z ekstrakcijo iz rastlinskih olj.
 Merila čistosti: najmanj 80 % skupne vsebnosti tokoferolov z deltatokoferolom najmanj 70 %.
 Analitska metoda
 (1)
 Za določitev oblik tokoferola (alfa-, beta-, gama- in delta- tokoferola) v krmnem dodatku: plinska kromatografija v povezavi s plamenskim ionizacijskim določanjem, GC/FID (AOAC 988.14).
 Za določitev oblik tokoferola (alfa-, beta-, gama- in delta- tokoferola) v premiksih in krmi: Tekočinska kromatografija visoke ločljivosti v povezavi z ultravijolično detekcijo ali fluorescenčno detekcijo (HPLC/UV ali FLD (Uredba (ES) št. 152/2009, Priloga IV, metoda B).
 vse živalske vrste
 —
 —
 —
 1.
 Izvlečki tokoferola iz rastlinskih olj, bogati s tokoferolom (bogati z deltatokoferolom) se lahko dajejo na trg in uporabljajo kot dodatek v pripravku.
 2.
 V navodilih za uporabo dodatka je treba navesti pogoje skladiščenja in obstojnosti in za premikse pogoje skladiščenja.
 4. avgust 2025
 1b307
 —
 alfatokoferol
 Sestava dodatka
 Alfatokoferol
 Lastnosti aktivne snovi
 Sintetični alfatokoferol.
 C29H50O2
 Št. CAS: 10191-41-0
 Alfatokoferol, v tekoči oljnati obliki, pridobljen s kemično sintezo. Merila čistosti: najmanj 96 %.
 Analitska metoda
 (1)
 Za določanje sintetičnega alfatokoferola v krmnem dodatku: plinska kromatografija v povezavi s plamenskim ionizacijskim določanjem, GC/FID (Evropska farmakopeja 7.2-07/2011: 0692), vključno z več identifikacijskimi preskusi.
 Za določanje sintetičnega alfatokoferola v premiksih in krmi: tekočinska kromatografija visoke ločljivosti v povezavi z ultravijolično ali fluorescenčno detekcijo (HPLC/UV ali FLD (Uredba (ES) št. 152/2009, Priloga IV, metoda B).
 vse vrste ali kategorije živali
 —
 —
 —
 1.
 Alfatokoferol se lahko daje na trg in uporablja kot dodatek v pripravku.
 2.
 V navodilih za uporabo dodatka je treba navesti pogoje skladiščenja in obstojnosti in za premikse pogoje skladiščenja.
 4. avgust 2025
 (1) Podrobnosti o analitskih metodah so na voljo na naslednjem naslovu referenčnega laboratorija Evropske unije za krmne dodatke: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports
 (2) Uredba Komisije (ES) št. 152/2009 z dne 27. januarja 2009 o določitvi metod vzorčenja in analitskih metod za uradni nadzor krme (UL L 54, 26.2.2009, str. 1).


text:
Johanness Keplers (Johannes Kepler, Ioannes Keplerus; dzimis , miris ) bija vācu astronoms, astrologs un matemātiķis, kā arī viena no centrālajām figūrām 17. gadsimta zinātniskajā revolūcijā. Viņš vislabāk ir zināms kā planētu kustības likumu atklājējs. Šie likumi, kuri tiek saukti par Keplera likumiem, ir aprakstīti viņa darbos Astronomia nova, Harmonices Mundi un Epitome of Copernican Astrononomy. Šie darbi deva arī Īzaka Ņūtonam pamatu universālās gravitācijas teorijas izveidē.
 Keplers tiek saukts arī par pirmo zinātnisko astrofiziķi, kā arī pēdējo nopietno astrologu. Pēc pārliecības Keplers bija pitagoriešu mistiķis.
 Keplers pasniedza matemātiku Lincā, Benātkos pie Jizeras bija Tiho Brahes asistents, imperatora Rūdolfa II galma matemātiķis, ģenerāļa Vallenšteina galma astrologs. Veicis fundamentālus atklājumus optikā, pilnveidojot laikabiedra Galileo Galileja teleskopu. 1604. gadā novēroja supernovu mūsu galaktikā, pierādīdams, ka kosmoss nav nemainīgs.
 Keplera vārdā nosaukti Mēness un Marsa krāteri, asteroīds, Lincas universitāte. 2009. gadā NASA palaida orbītā ap Sauli Keplera orbitālo observatoriju (Kepler Space Observatory) ārpussaulessistēmas planētu meklēšanai.
 Galvenie darbi
 Mysterium Cosmographicum, 1596
 Astronomia nova, 1609
 Harmonice Mundi, 1619
 Ārējās saites
 Keplera biogrāfija
 Par Keplera sfēru mūziku
 Biografisks raksts latviešu valodā par Kepleru kā astrologu
 1571. gadā dzimušie
 1630. gadā mirušie
 Vācijas astronomi
 Vācijas astrologi
 Luterāņi
 Vācijas matemātiķi
 Kosmologi
 Latīņu valodā rakstošie
 Anglikāņu svētie
 Vācijas zinātniskās fantastikas rakstnieki
 Bādenē-Virtembergā dzimušie


text:
Sentenza tal-Qorti tal-Prim'Istanza (Is-Seba' Awla) tal-15 ta' Ottubru 2008.#Camar Srl vs il-Kummisjoni tal-Komunitajiet Ewropej.#Organizzazzjoni komuni tas-swieq - Banana - Miżuri tranżitorji - Artikolu 30 tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 404/93 - Sentenza li tikkonstata n-nuqqas ta’ azzjoni tal-Kummissjoni - Rifjut li tiġi eżegwita sentenza tal-Qorti tal-Prim’Istanza - Rikors għal annullament - Talba sabiex tiġi ordnata l-eżekuzzjoni tas-sentenza permezz tal-ħlas ta’ ammonti ekwivalenti - Kumpens għad-dannu morali - Astensjoni illegali mill-Kummissjoni - Rikors għad-danni - Interruzzjoni tat-terminu ta’ preskrizzjoni - Artikolu 46 tal-Istatut tal-Qorti tal-Ġustizzja - Inammissibbiltà.#Każijiet Magħquda T-457/04 u T-223/05. Sentenza tal-Qorti tal-Prim'Istanza (Is-Seba' Awla) tal-15 ta' Ottubru 2008. - Publications Office of the EU
 Sentenza tal-Qorti tal-Prim'Istanza (Is-Seba' Awla) tal-15 ta' Ottubru 2008.#Camar Srl vs il-Kummisjoni tal-Komunitajiet Ewropej.#Organizzazzjoni komuni tas-swieq - Banana - Miżuri tranżitorji - Artikolu 30 tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 404/93 - Sentenza li tikkonstata n-nuqqas ta’ azzjoni tal-Kummissjoni - Rifjut li tiġi eżegwita sentenza tal-Qorti tal-Prim’Istanza - Rikors għal annullament - Talba sabiex tiġi ordnata l-eżekuzzjoni tas-sentenza permezz tal-ħlas ta’ ammonti ekwivalenti - Kumpens għad-dannu morali - Astensjoni illegali mill-Kummissjoni - Rikors għad-danni - Interruzzjoni tat-terminu ta’ preskrizzjoni - Artikolu 46 tal-Istatut tal-Qorti tal-Ġustizzja - Inammissibbiltà.#Każijiet Magħquda T-457/04 u T-223/05. Sentenza tal-Qorti tal-Prim'Istanza (Is-Seba' Awla) tal-15 ta' Ottubru 2008.
 Sentenza tal-Qorti tal-Prim'Istanza (Is-Seba' Awla) tal-15 ta' Ottubru 2008.#Camar Srl vs il-Kummisjoni tal-Komunitajiet Ewropej.#Organizzazzjoni komuni tas-swieq - Banana - Miżuri tranżitorji - Artikolu 30 tar-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 404/93 - Sentenza li tikkonstata n-nuqqas ta’ azzjoni tal-Kummissjoni - Rifjut li tiġi eżegwita sentenza tal-Qorti tal-Prim’Istanza - Rikors għal annullament - Talba sabiex tiġi ordnata l-eżekuzzjoni tas-sentenza permezz tal-ħlas ta’ ammonti ekwivalenti - Kumpens għad-dannu morali - Astensjoni illegali mill-Kummissjoni - Rikors għad-danni - Interruzzjoni tat-terminu ta’ preskrizzjoni - Artikolu 46 tal-Istatut tal-Qorti tal-Ġustizzja - Inammissibbiltà.#Każijiet Magħquda T-457/04 u T-223/05.
 Sentenza tal-Qorti tal-Prim'Istanza (Is-Seba' Awla) tal-15 ta' Ottubru 2008.
 CELEX : 62004TJ0457
 ECLI : ECLI:EU:T:2008:439


text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 18.12.2015.
 COM(2015) 666 final
 2015/0305(NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o utvrđivanju stajališta EU-a u vezi s preporukom Zajedničkog odbora za ponovni prihvat uspostavljenog na temelju Sporazuma o ponovnom prihvatu između Europske zajednice i Ruske Federacije koja se odnosi na zahtjeve za ponovni prihvat za koje je potrebno organizirati intervjue
 OBRAZLOŽENJE
 1.KONTEKST PRIJEDLOGA
 Sporazum o ponovnom prihvatu između Europske unije i Rusije stupio je na snagu 1. lipnja 2007. U skladu s člankom 19. stavkom 1. točkom (b) Sporazuma zadaća je Zajedničkog odbora za ponovni prihvat „odlučivati o rješenjima koja su potrebna za ujednačenu primjenu Sporazuma”. U skladu s člankom 6. stavkom 3. poslovnika Odbora donesenog na temelju njegove Odluke br. 1/2007 od 25. srpnja 2007. Odbor može donositi preporuke.
 Zajednički odbor za ponovni prihvat 2. lipnja 2009. donio je prvu preporuku u vezi sa zahtjevima za ponovni prihvat u kojoj se traži organiziranje intervjua. Čini se da bi tu preporuku trebalo dodatno razjasniti donošenjem druge preporuke sa smjernicama za situacije u kojima se rokovi za organiziranje intervjua ne mogu poštovati i potrebno je ponovno zakazati te intervjue.
 2.REZULTATI SAVJETOVANJA SA ZAINTERESIRANIM STRANAMA I PROCJENE UTJECAJA
 Na 12., 13. i 14. sastanku Odbora s ruskom stranom raspravljen je i usuglašen nacrt preporuke priložen ovom prijedlogu Odluke Vijeća te je pripremljen u bliskoj suradnji s državama članicama koje su također prisustvovale raspravama Odbora na tu temu. Zbog neodržavanja zakazanog sastanka Radne skupine za integraciju, migracije i protjerivanje Komisija je o navedenom nacrtu preporuke 20. listopada 2014. zatražila mišljenje savjetnika za pravosuđe i unutarnje poslove koji nisu imali primjedbi.
 3. FINANCIJSKI I PRORAČUNSKI UČINAK
 Ovaj prijedlog nema učinak na proračun EU-a.
 2015/0305 (NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o utvrđivanju stajališta EU-a u vezi s preporukom Zajedničkog odbora za ponovni prihvat uspostavljenog na temelju Sporazuma o ponovnom prihvatu između Europske zajednice i Ruske Federacije koja se odnosi na zahtjeve za ponovni prihvat za koje je potrebno organizirati intervjue
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 79. stavak 3. u vezi s člankom 218. stavkom 9.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 budući da:
 (1)Sporazum od 25. svibnja 2006.
 1
 o ponovnom prihvatu između Europske zajednice i Ruske Federacije (dalje u tekstu „Sporazum o ponovnom prihvatu”) stupio je na snagu 1. lipnja 2007.
 (2)U skladu s člankom 19. Sporazuma o ponovnom prihvatu uspostavlja se Zajednički odbor za ponovni prihvat koji je odgovoran za zadaće navedene u Sporazumu.
 (3)Člankom 19. stavkom 1. točkom (b) Sporazuma o ponovnom prihvatu utvrđeno je da Zajednički odbor za ponovni prihvat odlučuje o rješenjima koja su potrebna za ujednačenu primjenu Sporazuma.
 (4)Intervju je jedan od elemenata postupka ponovnog prihvata predviđenog Sporazumom i u skladu s člankom 9. stavkom 4. trebao bi se organizirati ako podnositelj zahtjeva uz zahtjev za ponovni prihvat ne može priložiti ni jednu od isprava navedenih u prilozima 2. i 3. Sporazumu.
 (5)Zajednički odbor za ponovni prihvat 2. lipnja 2009. donio je prvu preporuku u vezi sa zahtjevima za ponovni prihvat u kojoj se traži organiziranje intervjua. Čini se da bi tu preporuku trebalo dodatno razjasniti donošenjem druge preporuke sa smjernicama za situacije u kojima se rokovi za organiziranje intervjua ne mogu poštovati i potrebno je ponovno zakazati te intervjue.
 (6)Stoga je primjereno utvrditi stajalište Unije u vezi s preporukom koja se odnosi na zahtjeve za ponovni prihvat za koje je potrebno organizirati intervjue i koju će donijeti Odbor,
 DONIJELO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 1. Stajalište koje Europska unija treba zauzeti u Zajedničkom odboru za ponovni prihvat uspostavljenom na temelju članka 19. Sporazuma o ponovnom prihvatu između Europske zajednice i Ruske Federacije u vezi s donošenjem preporuke koja se odnosi na zahtjeve za ponovni prihvat za koje je potrebno organizirati intervjue temelji se na nacrtu preporuke Zajedničkog odbora za ponovni prihvat priloženom ovoj Odluci.
 2. Predstavnici Unije u Zajedničkom odboru za ponovni prihvat mogu dogovoriti manje tehničke izmjene nacrta preporuke Zajedničkog odbora za ponovni prihvat bez daljnje odluke Vijeća.
 Sastavljeno u Bruxellesu
 Za Vijeće
 Predsjednik
 (1)
 SL L 129, 17. svibnja 2007., str. 40.
 ---documentbreak---
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 18.12.2015.
 COM(2015) 666 final
 PRILOG
 Prijedlogu Odluke Vijeća
 o utvrđivanju stajališta Zajednice u vezi s preporukom Zajedničkog odbora za ponovni prihvat uspostavljenog na temelju Sporazuma o ponovnom prihvatu između Europske zajednice i Ruske Federacije koja se odnosi na zahtjeve za ponovni prihvat za koje je potrebno organizirati intervjue
 PREPORUKA BR. 2 ZAJEDNIČKOG ODBORA ZA PONOVNI PRIHVAT USPOSTAVLJENOG NA TEMELJU SPORAZUMA O PONOVNOM PRIHVATU IZMEĐU RUSKE FEDERACIJE I EUROPSKE UNIJE OD 25. SVIBNJA 2006.
 koja se odnosi na zahtjeve za ponovni prihvat za koje je potrebno organizirati intervjue
 od „ ”
 ODBOR,
 pozivajući se na Sporazum o ponovnom prihvatu između Europske unije i Ruske Federacije od 25. svibnja 2006. (dalje u tekstu „Sporazum”), a posebno na njegov članak 19. stavak 1. te na članak 6. stavak 3. poslovnika Zajedničkog odbora za ponovni prihvat od 25. srpnja 2007.,
 budući da je intervju jedan o elemenata postupka ponovnog prihvata predviđenog Sporazumom i u skladu s člankom 9. stavkom 4. trebao bi se organizirati ako podnositelj zahtjeva uz zahtjev za ponovni prihvat ne može priložiti ni jednu od isprava navedenih u prilozima 2. i 3. Sporazumu,
 budući da je Odbor 2. lipnja 2009. donio Preporuku br. 1 Zajedničkog odbora za ponovni prihvat u vezi sa zahtjevima za ponovni prihvat za koje je potrebno organizirati intervjue (dalje u tekstu „Preporuka br. 1”),
 budući da u skladu s člankom 20. stavkom 1. točkom (f) Sporazuma konkretna rješenja koja se odnose na rokove za obradu zahtjeva za ponovni prihvat mogu biti obuhvaćena bilateralnim provedbenim protokolima,
 PREPORUČUJE SLJEDEĆE:
 1.U skladu sa stavkom 2. Preporuke br. 1, ako u odgovarajućim provedbenim protokolima između Ruske Federacije i država članica EU-a nije utvrđen rok za organiziranje intervjua, on ne bi trebao biti dulji od 10 kalendarskih dana od datuma zaprimanja zahtjeva za ponovni prihvat iz stavka 1. Preporuke br. 1.
 2.Ako intervju nije organiziran u zadanom roku iz stavka 1. ove Preporuke ili u slučaju neizručivanja osobe za potrebe intervjua, država koja podnosi zahtjev i država kojoj se podnosi zahtjev stupaju u kontakt i poduzimaju potrebne mjere kako bi se intervju održao bez odgode.
 3.Ako unutar roka propisanog za organiziranje intervjua država koja podnosi zahtjev obavijesti državu kojoj se podnosi zahtjev o odgađanju izručenja osobe za potrebe intervjua, rok iz stavka 1. ove Preporuke ili, ako je primjenjivo, rok predviđen odgovarajućim provedbenim protokolom trebao bi se produžiti do datuma navedenog u obavijesti.
 4.Rok za održavanje intervjua, uzimajući u obzir okolnosti navedene u stavku 3. ove Preporuke, ne bi trebao prelaziti 60 kalendarskih dana od datuma zaprimanja zahtjeva za ponovni prihvat, osim ako je zbog posebnih okolnosti predmeta opravdano zakazivanje intervjua nakon tog roka.
 Za Rusku Federaciju
 Za Europsku uniju


type: caselaw

text:
 11.3.2006
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 C 60/38
 Rozsudek Soudu prvního stupně ze dne 15. prosince 2005 – BIC v. OHIM
 (Věc T-263/04) (1)
 („Ochranná známka Společenství - Trojrozměrná ochranná známka ve tvaru elektronického zapalovače - Absolutní důvod pro zamítnutí - Rozlišovací způsobilost - Článek 7 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 40/94 - Rozlišovací způsobilost získaná užíváním - Článek 7 odst. 3 nařízení (ES) č. 40/94“)
 (2006/C 60/75)
 Jednací jazyk: francouzština
 Účastníci řízení
 Žalobkyně: BIC SA (Clichy, Francie) (zástupci: M.-P. Escande a A. Guillemin, advokáti)
 Žalovaný: Úřad pro harmonizaci na vnitřním trhu (ochranné známky a vzory) (zástupce: A. Folliard-Monguiral, zmocněnec)
 Předmět věci
 Návrh na zrušení rozhodnutí čtvrtého odvolacího senátu OHIM ze dne 6. dubna 2004 (věc R 469/2003-4), týkajícího se zápisu trojrozměrné ochranné známky představované tvarem elektronického zapalovače jako ochranné známky Společenství
 Výrok rozsudku
 1.
 Žaloba se zamítá.
 2.
 Žalobkyni se ukládá náhrada nákladů řízení.
 (1) Úř. věst. C 251, 9.10.2004.