text:
⭐Silmäys Pirkkalan historiaan. 1. Pitkä esihistoria
 Silmäys Pirkkalan historiaan. 1. Pitkä esihistoria
 Download "Silmäys Pirkkalan historiaan. 1. Pitkä esihistoria"
 1 Silmäys Pirkkalan historiaan 1. Pitkä esihistoria 1.1. Varhaiset asukkaat Pirkkalan alueelta tunnetaan useita kivikautisia asuinpaikkoja, joilta on löytynyt merkkejä ihmisen asumisesta. Sellaisia merkkejä ovat esimerkiksi kiviesineet, saviastioiden osat ja luunpalat. 1 Varsinaisten asuinpaikkojen ulkopuolelta on irtolöytöinä saatu talteen erilaisia kiviesineitä kuten kivikirveitä, talttoja ja nuolenkärkiä. 2 Pirkanmaan maakuntamuseo on inventoinut Pirkkalan kiinteät muinaisjäännökset vuonna Vuosina Pirkanmaan maakuntamuseo on suorittanut Pirkkalankylässä arkeologisia kaivauksia, joissa on löytynyt sekä kivi- että rautakautisia löytöjä. Tehdyt arkeologiset tutkimukset osoittavat kylän syntyneen rautakautisen asutuksen pohjalta viimeistään jkr. 4 Pirkkalankylän ensimmäinen muinaislöytö oli miekan väistin ja sen löysi Esko Prihti vuonna Myöhemmin alueelta on löydetty mm. harvinainen luulusikka, joka on ajoitettu 900-luvulle. 5 Vanhan Muinais-Pirkkalan muinaisjäännöksistä näkyvin on nykyisen Nokian kaupungin alueella sijaitseva Siuron linnavuori. 6 Muinaislinna on ollut yksi rautakautisen pitäjän tunnusmerkeistä ja Siuron linnavuori on yksi viidestä suurimmasta. Kaikkiaan Suomesta tunnetaan 70 muinaislinnaa Keskiaika 2.1. Varhainen kauppapaikka Pirkkalankylän Kotolahteen Pirkkalan sijainti oli luonnostaan edullinen kauppapaikalla, sillä se sijaitsee eri tahoilta tulevien vesiteiden risteyksessä. Vesitiet kun muodostivat tärkeän kulkuväylän ennen teiden rakentamista. Pyhäjärveä pitkin päästiin Hämeen vesistöihin, Näsijärveä pitkin aina Merenkurkkuun asti sekä Kyrösjärveä pitkin Etelä- Pohjanmaalle saakka. 8 Vesireittejä tarkasteltaessa on myös muistettava, että vesistöjen pinnat olivat tuolloin nykyistä ylempänä jatkuvan maan kohoamisen johdosta. 9 Tähän vesiteiden risteykseen, jonne oli syntynyt haja-asutusta jo viikinkiaikana, muodostui huomattava kauppapaikka. Niin huomattava, että sille annettiin erillinen oikeusturva eli birk. Kyseistä erityisoikeutta kutsuttiin ruotsiksi bjärk, saksaksi birk ja suomalaisittain muotoa pirkka. Oletetaan, että kauppiaiden takana olisi ollut kuninkaanvalta, joka Satakunnassa, johon Pirkkalan alue tuolloin kuului, olisi ollut mahdollista 1200-luvun puolivälin paikkeilla. Todennäköisesti samoihin aikoihin rakennettiin Pirkkalankylän läheisyyteen, nykyisen Pirkkalan vanhan Kirkon alueelle, Pirkkalan ensimmäinen kirkko. 10 Pirkkala ei tosin ollut ainoa birk-oikeuksia nauttinut kauppapaikka vaan niitä oli myös Ulvilassa ja Kokemäellä. 11 Pirkkalan kukoistusta kauppapaikkana kesti noin sata vuotta kunnes sen merkitys alkoi 1300-luvun puolivälin paikkeilla laskea. Uuden kauppa- ja markkinapaikan on katsottu siirtyneen Pirkkalankylästä Tohlopin tienoille. 12 Pirkkalankylä kuitenkin pysyi selvästi yhtenä suurimmista Vanhan Pirkkalan kylistä luvun puolivälin maakirjojen mukaan Pirkkalankylässä oli tuolloin 17 taloa, sitä enemmän taloja oli vain Takahuhdin (23) ja Messukylän (19) kylissä Miettinen 1974, Miettinen 1974, Pirkanmaan kiinteät muinaisjäännökset II 2005, Raninen Sami, Pirkkalankylän arkeologiset tutkimukset avoin luentototilaisuus Adel 2011, Miettinen 1974, 927; Suvanto 1973, Salo 2008, 367; Salminen 1996, Kaukovalta 1934, 4-5; Miettinen 1974, 903; Saarenheimo 1974, Rasila 1993, 6; Miettinen 1974, Suvanto 1988, Suvanto 1988, ibid. 13 Saarenheimo 1974, 31 32; Suvanto 1988,2 Varhaisen keskiajan Pirkkalan emäpitäjä käsitti eräalueineen noin puolet koko nykyisestä Pirkanmaasta. 14 Pitäjä ulottui pohjoisessa aina nykyisen Soinin kunnan alueelle saakka, jossa jo keskiajalla Iiroonkivi oli Pirkkalan ja Pietarsaaren emäpitäjien rajapyykkinä. 15 Vesilahti-Lempäälä erosi omaksi seurakunnaksi jo ennen vuotta 1346 ja mainitaan pitäjänä ennen kuin emäpitäjä Pirkkala. 16 Pirkkalasta jakautui edelleen Kangasala (1366), Ruovesi (1565), Messukylä (1636), Ylöjärvi (1869). 17 Vuonna 1922 Pirkkalan pitäjä jakautui kahtia, Etelä- ja Pohjois-Pirkkalaksi. Pohjois- Pirkkalan nimeksi tuli vuoden 1938 alusta alkaen Nokia ja Etelä-Pirkkalasta tuli Pirkkala Kristinuskon tulo Pirkkalaan Läntinen kristinusko levittäytyi 1220-luvulla menestyksekkäästi myös itäiseen Satakuntaan ja Hämeeseen. Aluksi kristinusko hyväksyttiin, mutta sen tuomat uudet velvollisuuden kuten kirkonrakennus ja veronluontoiset maksut osoittautuivat nopeasti luultua suuremmiksi. Tämä reaktio uusia velvollisuuksia kohtaa johti Hämeen kapinaan. 19 Vaikka asiakirjoissa Birkala mainitaan pitäjän nimenä ensimmäisen kerran vasta vuonna 1374, on se pitäjänä kuitenkin sitä vanhempi. 20 Pirkkala ei kuulunut vuonna 1208/1209 paavin antamassa Ex tuarum bullassa Suomen hiippakuntaan. Vuosina hiippakunta tosin laajeni voimakkaasti idemmäksi Hämeen sydämeen. Tämän kristinuskon leviämisen perusteella Pirkkalan kirkkopitäjän voidaan katsoa muodostuneen viimeistään Hämeen kapinan puhjetessa vuonna Myös paavin Hämeen kapinaa päivätyssä bullassa mainitaan aikaisemmin käännytetty hämäläinen kansakunta ja sen katsotaan koskevan myös Pirkkalan pitäjää, joka oli yksi Satakunnan kahdeksasta pitäjästä. 22 Muut Satakunnan pitäjät olivat Eura, Köyliö-Säkylä, Kokemäki, Huittinen, Sastamala, Kyrö, Vesilahti-Lempäälä Birkala / Pirkkala nimestä Useiden tutkijoiden mukaan Pirkkalan nimi tulee keskiaikaisesta kauppatermistä birk, jonka katsotaan juontuvan viikinkiaikaisesta Björkön eli Birkan kauppapaikasta. 24 On myös teoria, että Pirkkala tulee sanasta pirkka eli pykäläpuu, jolla selvitettiin oikeussuhteita tai käytettiin velkakirjana. 25 Yhtenä teoriana Pirkkala nimen alkuperäksi on myös esitetty henkilönnimeä Pirkka. 26 Vaikka keskiajan eniten käytetty kirjoitusmuoto Pirkkalasta oli Birkala tai Birckala, on se joissakin kirjeissä kirjoitettu myös muodossa Bircala, Bijrkala, Birkale tai Birkal. Ainoa tarkka vastine tälle Pirkkalan pitäjän Pirkkalankylän nimelle löytyy Harjavallasta, jossa edelleen sijaitsee myös Pirkkalankylä. Sen nimi oli keskiajalla usein kirjoitettu muotoon Birckala sekä toisinaan myös Pirickala. 27 Säilyneissä lähteissä ensimmäisen kerran Pirkkala mainitaan 9. toukokuuta 1374 päivätyssä kirjeessä Upsalan arkkipiispalle. Hallintopitäjänä ensimmäinen maininta Pirkkalasta on vuodelta 1413 ja käräjäpitäjänä Pirkkalankylä mainitaan ensimmäinen kerran vuonna Saarenheimo 1974, Läntinen 2001, Kaukovalta 1934, 90; Saarenheimo 1974, 182; Niitemaa 1955, Rasila 1993, 40; Koivuniemi ym. 1994, 17; Jokipii 1959, Koivuniemi ym. 1994, 220, Jokipii 2000, ; Salo 2008, Saarenheimo 1974, 26.; Rasila 1993, 31; Suvanto 1988, Salo 2004a, 14 15; Salo 2008, Salo 2008, 326; Jokipii 2000, Salo 2004b, Suvanto 1988, 260; Rasila 1993, 30; Saarenheimo 1974, 18; Niitemaa 1955, Kaukovalta 1934, Vahtola 1980, Suvanto 1988, Suvanto 1988, 163, 259.3 2.4. Pirkkalaiset, pirkkamiehet ja Pirkkalan miehet Pirkkalaiskysymys on edelleen täysin ratkaisematta ja se on myös herättänyt paljon väittelyä tutkijoiden kesken. Samalla se on kuitenkin tuonut Pirkkalaa tunnetuksi pitäjänä ja kuntana. On myös huomattava, että vuosisatojen aikana itse pirkkalais-käsite on saattanut muuttua. 29 Pirkkalaisilla tai pirkkamiehillä, kuten heitä nykyisin kutsutaan erotuksena nykyisen Pirkkalan asukkaista, tarkoitetaan Perämeren pohjukassa asuneita talollisia, jotka olivat Peräpohjolaan viimeistään 1100-luvulla Hämeestä muuttaneiden asukkaiden jälkeläisiä. Näillä talollisilla oli yksinoikeus käydä kauppaa lappalaisten kanssa. 30 Eräalueilla kulkeneet lappalaiset eivät maksaneet kruunulle veroa kun taas pirkkamiehet maksoivat veroa omista eräoikeuksistaan ja verottivat vuorostaan omia lappalaisiaan. Tavaranvaihtoon perustuvassa kauppasuhteessa pirkkamiehet vaihtoivat tarve-esineitä ja tarvikkeita lappalaisten saaliiseen. 31 Näillä uusilla asuinsijoilla hämäläiset luultavasti saivat privilegion Lapin kauppaan ja verotukseen 1280-luvulla kuningas Mauno Ladonlukolta. 32 Tämän privilegion kuningas Kustaa Vaasa peruutti vuonna Peräpohjolaan muuttaneiden joukossa on varmasti ollut myös asukkaita vanhan Suur-Pirkkalan alueelta. Pirkkamiesten nimityksen ei tosin katsota tulevan Pirkkalan pitäjästä vaikka molemmilla nimillä on yhteinen juuri. Suomessahan on ollut myös muita birk-oikeuksin varustettuja kauppapaikkoja. Ehkä näillä kauppapaikoilla usein käyneitä kauppiaita alettiin kutsua nimellä birkarl, pirkkamies. Tosin Pirkkalaan liittyvien yhteyksien puolesta puhuu Peräpohjolan murre sekä se, että parhaat senaikaiset sisämaan vesireitit kulkivat Näsijärveä pitkin pohjoiseen. 34 Ensimmäisen kerran pirkkamiehet mainitaan säilyneissä asiakirjoissa vuonna 1328 eli ennen kuin Pirkkalan pitäjästä on säilyneitä asiakirjamainintoja. 35 Varsin huomionarvoista on myös, että ensimmäinen Pirkkalaa koskeva asiakirjamaininta vuodelta 1374 koskee Upsalan ja Turun hiippakunnan rajaa juuri pirkkamiesten Perä-Pohjolassa. 36 Pirkkalan miesten mainitseminen erikseen asiakirjassa tarkoittaa sitä, että heitä pidettiin Perä-Pohjolan alueen asiantuntijoita sinne suuntautuneiden retkien kautta. 37 Valtakunnallisella tasolla pirkkamiehet vaikuttivat Ruotsin valtakunnan laajentumiseen pohjoisessa sekä vakiinnuttivat Ruotsin aseman Lapissa Arjen eloa 3.1. Talonpoikainen Pirkkala 1700-luvulle tultaessa metsästyksen merkitys Pirkkalassa väheni maanviljelyksen lisääntyessä. Myös kaskenpoltto alkoi loppua. Vallitsevana viljelysmuotona oli kaksivuoroviljely eli vuorovuosina kesanto ja kevätvilja. Pellot oli sarkajaon mukaisesti jaettu kapeisiin sarkoihin kylän talojen kesken. 39 Koska pääosa pitäjän maasta oli talonpoikaisessa omistuksessa, ei kartanolaitos saanut suurta jalansijaa toisin kuin Varsinais-Suomessa ja Uudellamaalla. Vastaavasti aatelin mahtikaan ei kasvanut suureksi. 40 Pirkkalan keskimääräinen pelto-ala 1630-luvulla oli noin 5 hehtaaria taloa kohti, mikä on enemmän kuin keskimäärin Hämeessä tuohon aikaan. 41 Keskimääräinen peltopinta-ala kasvoi hitaasti ja noin 130 vuotta 29 Rasila ; Saarenheimo1974, Hiltunen 2012, 374; Suvanto 1973, 122; Suvanto 1976, Rasila 1993, 31 33; Jutikkala 2000, Suvanto 1988, 274; Vahtola 1980, Rasila 1993, Rasila 1993, 33 34; Suvanto 1976, 31 32; Läntinen 2001, Salo 1999, 47; Rasila 1993, Suvanto 1988, 268; Saarenheimo 1974, Suvanto 1988, Saarenheimo 1974, Rasila 1993, 45 47; Saarenheimo 1974, Rasila 1993, Saarenheimo 1974, 332.4 myöhemmin se oli noin 7,5 hehtaaria. 42 Tärkein viljelykasvi oli ruis. Peruna yleistyi vasta 1700-luvun lopulla. 43 Karjan maidontuotanto oli varsin vähäistä ja sitä pidettiin paljolti myös lannan takia. 44 Valtiovallan ajama isojako 1700-luvun jälkipuoliskolla eteni Pirkkalassa nopeasti ja pitäjä oli ensimmäisten joukossa Suomessa, jossa koko uudistus saatiin kauttaaltaan toteutettua. 45 Isojako yhtenäisti tilojen pellot yhtenäisiksi lohkoiksi ja samalla merkitsi vainiopakon loppumista. Myös metsät kuuluivat uudistuksen piiriin. 46 Pirkkalassa isojako ei merkinnyt perinteisten ryhmäkylien hajoamista, sillä noin 90 % tilojen rakennuksista jäi paikoilleen. Vallalla ollut totuttu yhteisöllisyys sai vain harvat talonpojat muuttamaan uusien peltolohkojensa läheisyyteen luvun alussa isojakoa täydennettiin vielä uusjaolla Saarenheimo 1974, Saarenheimo 1974, Rasila 1993, 46; Saarenheimo 1974, Saarenheimo 1974, Saarenheimo 1974, Saarenheimo 1974, Rautela, 1978, 48.5 Pirkkalankylä vuonna 1903 Maanmittaushallituksen historiallinen kartta-arkisto (kokoelma) > Pitäjänkartasto > Pirkkala ( ) 3.2. Uusi kirkko ja vanha pappila Asiakirjat eivät kerro mitään Ylä-Satakunnan vanhimpien seurakuntien syntyvaiheista. Pirkkalan keskiaikaisesta kirkkorakennuksesta tiedetään vain se, että salama poltti tuon puukirkon 1540-luvulla. Vanhaan emäseurakuntaan ei siis ollut rakennettu kivikirkkoa, kuten oli tehty Messukylään ja Lempäälään. 49 Myös uusi kirkko oli rakennettu puusta, sillä paikalta ei ole löytynyt muusta kivijätteitä. Taloudellisia edellytyksiä suurempaan kivikirkkoon ei Pirkkalassa, kuten ei myös muuallakaan Suomessa tuolloin ollut. Tämä johtui kuningas Kustaa Vaasan aloittamasta uskonpuhdistuksesta, jonka seurauksena kirkon 49 Saarenheimo 1974,6 omaisuus takavarikoitiin ja kirkollisia veroja peruutettiin. Uskonpuhdistuksessa Pirkkalan kirkko menetti myös arvokkaita jalometallisia kalleuksia. 50 Tämä 1500-luvun puolivälissä rakennettu puukirkko oli 100 vuoden päästä jo niin huonossa kunnossa, että vuonna 1645 seurakunta sopi uuden puukirkon rakentamisesta. Uusi kirkko kuten entinenkin sijaitsi nykyisellä Pirkkalan hautausmaalla ja sen paikalle on vuonna 1884 pystytetty muistokivi. 51 Kirkko jäi huonolle huolenpidolle isonvihan ( ) aikana ja jälleen uuden kirkon rakentaminen näytti välttämättömältä. Kirkon paikasta tosin oli erimielisyyttä, sillä sen vanhaa paikkaa pidettiin soisen ja pehmeän maaperän takia sopimattomana. Vuonna 1758 pitäjänkokous päätti, että uusi kirkko rakennettaisiin toiselle puolelle Pyhäjärveä, Viikin harjun kupeeseen. 52 Alun perin kuudeksi vuodeksi suunniteltu aikataulu venyi lopulta lähes 70 vuoden mittaiseksi. Pirkkalan pitäjän uuden kirkon, eli nykyisen Nokian kirkon, perustuksia ruvettiin lopulta kaivamaan vuonna Kirkko valmistui vuonna 1838 ja vihittiin käyttöön uudenvuodenpäivänä Alkuperäisen aikataulun venymiseen vaikuttivat rakennuksen korkea paikka, katovuodet ja karjataudit sekä rahan arvon heikkeneminen. Koska uuden kirkon rakentaminen näytti lykkääntyvän pitkälle tulevaisuuteen, ryhdyttiin vanhaa kirkkoa kunnostamaan vuonna Vaikka uusi kirkko rakennettiin nyt Pyhäjärven pohjoispuolelle, Pirkkalan pappila pysyi vanhalla paikallaan Pyhäjärven eteläpuolella. Pappila paloi vuonna 1877, mutta se rakennettiin uudelleen vanhalle paikalle. 54 Pyhäjärvi hankaloitti kirkollisten asioiden hoitoa ja vuonna 1921 vanha Pirkkalan pitäjän seurakunta jakautui Etelä- ja Pohjois-Pirkkalaksi. Seurakuntajaon seurauksena Etelä-Pirkkalan eli nykyiseen Pirkkalan seurakunnan tärkein tehtävä oli rakentaa uudelle seurakunnalle kirkko. Työt alkoivat ripeästi ja kirkko valmistui vuonna Koska kunnan asutus alkoi vuosien mittaan keskittyä varsin etäälle kirkosta, alettiin jo 1970-luvulla suunnitella uutta kirkkoa nykyisen kuntakeskuksen läheisyyteen. Rakennustyöt aloitettiin 1993 ja seuraavana vuonna Pirkkalan uusi kirkko vihittiin käyttöön. 56 Hautausmaita ei nykyisessä mielessä ollut vielä edes 1800-luvun puolivälissäkään. Perinteisesti kaikki joilla oli varoja tai yhteiskunnallista asemaa halusivat tulla haudatuksi kirkkoon. Vanhastaan kirkkomaille haudattiin varaton väestö ja lapset. Kun kirkkoon hautaamisesta alettiin terveydellisistä syistä myös Pirkkalassa luopua 1700-luvun puolivälin jälkeen, alkoi kirkkomaille nousta hirsisiä hautapytinkejä, sillä maan alle hautaamista pidettiin epäkristillisenä luvun puolenvälin jälkeen myös hautapytingeistä alettiin luopua ja hautausmaita ryhdyttiin kunnostamaan. 57 Kun pitäjän uusi kirkko valmistui nykyisen Nokian alueelle vuonna 1837, aidattiin sen viereen myös uusi hautausmaan. Vanha hautausmaa oli edelleen käytössä ja seurakuntajaon jälkeen sitä alettiin jälleen kunnostaa Hallinto ja pitäjä Kirkkopitäjä toimi myös maallisen hallinnon elimenä aina 1400-luvun alkupuolelle asti, jolloin oikeus- ja paikallishallinto uudistettiin. Tällöin maa jaettiin kihlakuntiin ja hallintopitäjiin kun taas kirkkopitäjä jäi seurakuntahallinnon elimeksi. 59 Pirkkalan hallintopitäjä, joka muodosti käräjäkunnan, oli edelleen jaettu myös neljänneskuntiin. Neljänneskunnat olivat pitäjän veropiirejä ja Pirkkalan neljännekset olivat Takahuhti, 50 Jaakkola 1934, 103; Saarenheimo 1974, Saarenheimo 1974, Saarenheimo 1974, Saarenheimo 1974, 698, 713; Jaakkola 1934, Koivuniemi ym. 1994, Koivuniemi ym. 1994, 219, Koivuniemi ym. 1994, Saarenheimo 1974, : Jaakkola 1934, Saarenheimo 1974, 720; Koivuniemi ym. 1994, Saarenheimo 1974,7 Messukylä, Pirkkala ja Keijärvi. 60 Valtion virkakoneisto oli vielä keskiajalla hyvin yksinkertainen, sillä asioita hoitivat kuninkaan nimissä linnanherrat ja voudit. 61 Pitäjän yhteisiä asioita käsiteltiin pitäjänkokouksissa, joissa puheenjohtajana toimi kirkkoherra. Ensimmäinen pöytäkirja Pirkkalan pitäjänkokouksesta on vuodelta luvulla Pirkkala kuului Ylä-Satakunnan kihlakuntaan ja läänitasolla Turun ja Porin lääniin. 63 Kuningas Kustaa III lisäsi läänien määrää 1700-luvulla, mikä Pirkkalan osalta tarkoitti sitä, että Pyhäjärvi jakoi nyt pitäjän kahteen lääniin kuuluvaksi. Vuoteen 1870 saakka Pyhäjärven eteläpuoli kuului Hämeen ja pohjoispuoli Turun ja Porin lääniin. 64 Vuonna 1865 kunnallishallintoa uudistettiin ja ylimmän päätösvallan haltijaksi tuli kaikille veronmaksajille avoin kuntakokous. Toimeenpanevaksi elimeksi tuli kunnallislautakunta. Pirkkalassa kunnallishallinto alkoi 1867 ja kuntakokouksen johtoon valittiin Matti Leuku Pirkkalankylästä Koulutus ja koulunkäynti Lukutaidon lisäämisen tavoite 1600-luvulla liittyi kirkon pyrkimyksiin kristinopin taitojen kohottamisesta. Opetusta ruvettiin tehostamaan kinkereitten avulla. Kinkerit, joilla papit tarkastivat seurakuntalaisten lukutaitoja, saavuttivat nopeasti keskeisen aseman ihmisten elämässä. Ensimmäinen tieto Pirkkalassa pidetyistä kinkereistä on vuodelta 1686 ja niitä pidettiin aina 1800-luvun alkupuolelle saakka. 66 Alkuun lukutaidon kehittyminen Pirkkalassa oli varsin heikkoa ja papisto saikin siitä piispalta nuhteita. Vähitellen 1700-luvun alussa lukutaito alkoi parantua. Tarkastajien lausunnot olivat tosin ylimalkaisia ja keskenään vertailukelvottomia. Sopivien opettajien löytäminen oli tuohon aikaan vaikeaa eivätkä pitäjäläiset halunneet palkata koulumestaria ajan köyhyyteen vedoten. 67 Pirkkalassa kokeiltiin 1800-luvun alussa myös pitäjänopettajan palkkaamista, mutta tästä kuitenkin luovuttiin kun Ahlmanin koulu aloitti toimintansa vuonna Ahlmanin koulun taustalla oli varakkaan Gabriel Ahlmanin testamentti, jossa hän oli määrännyt rahaston perustamisesta kansansivistyksen kohottamista varten. Koululla ei ollut vakinaista sijaintipaikkaa ennen vuotta 1861 ja sen toiminta oli keskeytynyt vuosina Kansakoulu aloitti Pirkkalan pitäjässä vuonna 1873 ja nykyisen Pirkkalan kunnan alueen ensimmäinen koulu, Eteläkoulu eli nykyinen Kirkonkylän koulu, aloitti toimintansa vuonna Vuonna 1903 aloitti Nuolialan koulu ja 1916 Hyrsingin koulu. 69 Kiertokoulu huolehti alkeisopetuksesta aina yleiseen oppivelvollisuuteen saakka, jolloin kiertokoulut liitettiin alemmiksi kansakouluiksi. Pirkkalassa tämä tapahtui Pirkkalan väestö Varhaisin Pirkkalan pitäjän väkilukua koskeva tieto on vuodelta Silloisen Vanhan Pirkkalan henkikirjan pohjalta laskettu väkiluku oli noin 1500 henkeä Saarenheimo 1974, ; Suvanto 1988, Saarenheimo 1974, Jaakkola 1934, Saarenheimo 1974, Saarenheimo 1974, 524; Koivuniemi ym. 1994, Koivuniemi ym. 1994, Saarenheimo 1974, Saarenheimo 1974, Saarenheimo 1974, ; Koivuniemi ym. 1994, Koivuniemi ym. 1994, Koivuniemi ym. 1994, Saarenheimo 1974,8 Suuret kuolonvuodet laskivat väkiluvun noin 1150 asukkaaseen ja samalla kertaan noin kolmannes maatiloista joutui uusien sukujen haltuun. 72 Kuten usein nälkävuosien ja suurten sotien jälkeen niin syntyvyys pysyi korkeana ja Pirkkalan väestö kasvoi nopeasti 1700-luvun alkuvuosina. 73 Vuonna 1749 papisto velvoitettiin pitämään väestötilastoa seurakunnan väliluvusta ja tämän tilaston mukaan Pirkkalan pitäjän väkiluku oli vuonna henkeä. Väkiluku kasvoi 1800-luvun Pirkkalassa hitaammin kuin muualla Suomessa ja tähän oli syynä varsinkin Tampereelle ja Ylöjärvelle suuntautunut muuttoliike. 74 Nykyisen Pirkkalan alueen väkiluku oli vuonna henkeä nousten 1593 henkeen vuonna Väestön määrä lisääntyi hitaasti ja 2000 hengen raja ylittyi vuonna Yhteiskuntaryhmistä säätyläisiin, joita oli muutama prosentti väestöstä, luettiin kuuluviksi mm. aateliset, papisto sekä upseerit. Vaikka aatelisia ei Pirkkalassa ollut paljon, niin heidän määränsä oli kuitenkin runsaampi kuin monissa muissa sisämaan pitäjissä. Tähän vaikutti pitäjän sijainti ja vakiintunut asutus. Vielä ja 1700-luvuilla säätyläisten elintaso ei juuri eronnut varakkaimmista talonpojista. 76 Talonpoikien suhteellinen osuus laski kokonaisväestöstä 1800-luvulle tultaessa. Vielä 1600-luvulla talonpoikia ja heidän perheenjäseniään oli noin 2/3 osaa väestöstä, 1800-luvun alussa 1/3 ja 1850-luvulla enää 1/5. Tapana oli, että tila periytyi kokonaisuudessaan vanhimmalle pojalle tai muulle sukulaiselle Saarenheimo 1974, Saarenheimo 1974, Saarenheimo 1974, 270; Koivuniemi ym. 1994, Koivuniemi ym. 1994, 86, Saarenheimo 1974, Saarenheimo 1974,9 Vanhan Pirkkalan väestö 1634 Saarenheimo 1974, 262. Palkollisiin luettiin taloissa työskentelevät rengit ja piiat. Vuonna 1634 palkollisten osuuden väestöstä on henkikirjan mukaan laskettu olleen noin 14 % luvun alkuun tultaessa oli palkollisten osuus noussut noin 20 %:iin kokonaisväestöstä. Yleensä palkolliseksi pestauduttiin vuodeksi kerrallaan. 78 Tilattoman väestön osuus kasvoi nopeasti 1600-luvulta. Valtaosa tilattomista oli itsellisiä ja heidän osuus kokonaisväestöstä vuoden 1634 henkikirjan mukaan oli noin neljännes. Itsellisellä tarkoitettiin henkilö, joka ei omistanut tai vuokrannut maata eikä ollut yksityisen tai kruunun vakinaisessa palveluksessa. Valtaosa 78 Saarenheimo 1974, 295.10 itsellisistä oli naisia, sillä miehet otettiin usein armeijan palvelukseen. 79 Tilattomaan väestöön luettiin kuuluviksi myös käsityöläiset ja mustalaiset. 80 Taulukko 1. Eri yhteiskuntaluokkien % -osuus Pirkkalan pitäjän väestöstä vuosina Säätyläiset Talonpojat Torpparit Itselliset Sotamiehet 8 8 Palkolliset Käsityöläiset Vaivaiset 1 6 Muut Yhteensä Sosiaaliset olot Järjestäytynyttä köyhäinhoitoa ei 1700-luvun alun Pirkkalassa vielä ollut, vaan apua tarvitsevat kävivät kerjuulla. 82 Varhaisimpina köyhäinhoidon muotoina mainitaan vaivaiskassaan kerätyt köyhäinpenningit ja köyhäinhoitoruodut. Köyhäinhoitoruotuun kuului useampi talo, jotka vuorotellen hoitivat ns. ruotuvaivaista. 83 Vuoden 1852 vaivaishoitoasetus määritti köyhäinhoitovelvollisuuden seurakuntalaisille, mutta vanhat köyhäinhoitoruodut säilyttivät ohessa asemansa. Samaan aikaan aloitettiin myös vaivaishuutokaupat, jollaiset pidettiin myös Pirkkalan pappilassa Kunnallishallintoon siirryttäessä vaivaishoidon rahoitus muuttui vapaaehtoisuuteen perustuvasta avustuksesta budjettiperusteiseksi taloushallinnoksi. Samalla loppuivat myös vaivaishuutokaupat. 85 Terveydenhuollon puolella oli kohtalonuskosta huolimatta vallalla monenlaisia parannuskeinoja ja lääkkeitä. Pirkkalan lähin lääkäri asui aina 1750-luvun puoliväliin saakka Turussa. 86 Lääkkeiden saanti helpottui huomattavasti kun Tampereelle perustettiin apteekki vuonna Yleisesti ottaen terveydelliset olot olivat Pirkkalassa paremmat kuin maassa keskimäärin ja vuoden 1819 selonteossa Pirkkalan asukkaita kuvattiin hyvinvoiviksi ja terveiksi. 88 Tampereen ja Pitkänniemen laitoksen lääkäreiden läheisyyden takia esitys Pirkkalan omasta kunnanlääkäristä tuli esille vasta Aikaisemmin oli perustettu kätilön ja rokottajan virat 1880-luvulla sekä vuonna 1910 kiertävän sairaanhoitajan virka Saarenheimo 1974, Saarenheimo 1974, Saarenheimo 1974, Saarenheimo 1974, Saarenheimo 1974, Saarenheimo 1974, Koivuniemi ym. 1994, Saarenheimo 1974, Rasila 1988, Saarenheimo 1974, Koivuniemi ym. 1994,11 3.7. Elämän arkea Ennen isojakoa talot sijaitsivat tiiviissä ns. ryhmäkylissä ja tie kulki kylän halki tai sivuitse. Kylien läheisyydessä olivat tilattoman väestön asumukset. Suurin Vanhan Pirkkalan kylistä oli pitäjälle nimensäkin antanut Pirkkalankylä. Talon lukuisat rakennukset muodostivat umpipihan joka jakautui mies- ja karjapihan kesken. 90 Savupirtit olivat asumuksina varsin yleisiä aina 1800-luvulle saakka. Näistä Pirkkalan savupirteistä ei ole yksikään säilynyt nykypäivään saakka. Ruuan valmistaminen ei tapahtunut savupirteissä vaan se valmistettiin sitä varten rakennetussa erillisessä kodassa. Sauna oli oleellinen osa miespihan piiriä ja sitä käytettiin kylpemisen ohella myös lihojen palvaamiseen ja maltaiden valmistukseen. Myös synnyttäminen tapahtui saunassa. Pehr Adrian Gadd on vuonna 1751 julkaistussa kirjassaan todennut, että Pirkkalassa kylvettiin syksyisin joka päivä, kesäisin ja talvisin joka toinen tai kolmas päivä. 91 Vähitellen 1600-luvulta alkoi pappilan ja säätyläistilojen kautta myös ikkunoiden, uloslämpiävien uunien ja useampien huoneiden rakentaminen. Uudistukset etenivät hitaasti ja esim todettiin, ettei Pirkkalan pitäjässä ollut ketään, joka olisi kyennyt muuraamaan kelvollisen savupiipun. 92 Ikkunoita pidettiin ylellisyystavaroina ja niistä kerättiin 1700-luvulla myös veroa. 93 Savupirtin kalustus oli hyvin yksinkertainen käsittäen kiinteät penkit, pöydän ja jakkarat. Ikkunalaseja ei ennen 1750-lukua savupirteissä ollut. Uloslämpiävien pirttien yleistyessä myös kalustus lisääntyi, samoin niihin rakennettiin ikkunalasit. 94 Naistenmatkan Ollilassa mainitaan 1808 olleen jo peräti 11 ikkunaa. 95 Pappilan ja säätyläistalojen esimerkin mukaan levisivät myös maalatut huonekalut, kaapit, sängyt sekä seinä- ja kaappikellot. 96 Pirkkalassa vanhaan talonpoikaisesineistöön voi tutustua Reipin museossa. Pääosa kankaisiin tarvittavista aineista kuten pellavat ja villat saatiin omasta taloudesta. 97 Pirkkalan asukkaiden vaatteet olivat yleensä vaatimattomia eikä heitä syytetty siinä määrin koreilusta kuin naapureita. 98 Tärkeimpiä elintarvikkeita olivat ruisleipä, suolakala ja nauris, jonka merkityksen korvasi luvulle tultaessa peruna. Ruokajuomina olivat vesi, piimä ja kalja. Juhlajuomana oli perinteisesti ollut sahti luvulla Pirkkalaan levisi paloviina ja tupakka. Kahvin ja teen käyttö levisi säätyläisten kautta vasta 1700-luvun lopulla. 100 Joulu oli juhlista odotetuin ja siihen valmistauduttiin pitkään ja huolellisesti. Kirkollisista tilaisuuksista monimuotoisimmat olivat häihin liittyvät menot ja usein häät kestivätkin 4-6 päivää. Aikalaiskertomukset toteavat Pirkkalassa väen käyttäytyneen tilaisuuksissa mallikelpoisesti ilman epäjärjestystä. 101 Pirkkalan tärkeimpiä kulkureittejä olivat vesitiet. Jos vesireittejä pitkin ei päässyt, tehtiin pidemmät matkat talvella. Talviteitä pitkin matkaaminen oli helppoa ja Pyhäjärven yli kulki useita turvallisia reittejä. Tiet olivat vielä enemmänkin polkuja, joita pitkin liikuttiin jalkaisin tai ratsain. Kyläteiden laatu parani 1800-luvun alussa ja ne muuttuivat ns. kärryteiksi. Teiden kunnossapito oli annettu paikallisten maanomistajien rasitteeksi. 102 Nykyisen Pirkkalan silloista mainitaan suurimpana mutaisen Sikojoen ylittänyt silta, jonka pituudeksi tulvaniittyjen takia mainitaan peräti 300 kyynärää eli noin 177 metriä Saarenheimo 1974, Saarenheimo 1974, Saarenheimo 1974, Saarenheimo 1974, Saarenheimo 1974, Saarenheimo 1974, Saarenheimo 1974, Saarenheimo 1974, Saarenheimo 1974, Saarenheimo 1974, Saarenheimo 1974, Saarenheimo 1974, Jaakkola 1934, 32; Saarenheimo 1974, 449, Jaakkola 1934, 38; Saarenheimo 1974, 461.12 4. Kapinat ja sodat 4.1. Varhaiset kapinat Veronkannon yhteydessä tapahtui joskus yhteenottoja, mutta kaksi niistä johti kapinaan. Ensimmäinen ajoittuu vuoden 1438 lopulle ja tunnetaan ns. Davidin kapinan nimellä. Kapinajohtaja David oli kotoisin Anian kylän Heikkilän talosta. 104 Toinen, nuijasodan nimellä tunnettu kapina, sijoittuu vuosien 1596 ja 1597 vaihteeseen. Nuijasodan, joka sai nimensä talonpoikien alkeellisesta aseistuksesta, ratkaiseva taistelu käytiin Pirkkalan pitäjän alueella. Ennen ratkaisevaa taistelua Suomen käskynhaltijan, marski Klaus Flemingin, joukot majoittuivat Pirkkalan pappilan alueella. Jaakko Ilkan johtama nuijasota ei ollut vain paikallinen ilmiö vaan liittyi yleiseurooppalaisten talonpoikaiskapinoiden sarjaan, jonka syitä olivat mm. raskas sotilasrasitus ja valtataistelut valtakunnan sisällä. 105 Pirkkalan pappilan edustalle on pystytetty nuijasodan muistomerkki vuonna Ruotulaitos 1600-luvulla Ruotsin armeija organisoitiin uudelleen ja järjestelmä tunnetaan ruotulaitoksen nimellä. Siinä talonpojat ruoduittain järjestivät miehen armeijaan. Valittu mies saattoi tosin palkata itselleen sijaisen. 107 Isommat tilat saattoivat verovapautta vastaan varustaa ratsumiehen. Nykyisen Pirkkalan alueella muodostui pysyviksi ratsutiloiksi eli rustholleiksi Kataisto, Valkila, Suuppa, Sankila, Partola, Haikka sekä Anian Heikkilä. 108 Pisimpään rusthollina toimi Heikkilä, joka aloitti ratsaan varustamisen Tarkat tiedot armeijaan otetuista Pirkkalan miehistä alkavat vuonna 1626, jolloin perustettiin vakinaiset rykmentit. Vuosien väentotot koskivat lähes 300 miestä, mikä on todella paljon verrattuna sitä pitäjän noin 1500 hengen asukaslukuun. Asekuntoiset itselliset ja irtolaiset otettiin ensimmäisiksi armeijaan, sen jälkeen rengit, talojen pojat ja lopulta isännätkin. 110 Pirkkalan ruotusotilaat oli sijoitettu Porin rykmenttiin ja sen joukoissa heitä taisteli 30-vuotisessa sodassa ( ) mm. Saksan Leipzigissä, jossa Ruotsin armeija saavutti suuren voiton. 111 Suuressa Pohjan sodassa ( ) monien Pirkkalan sotilaiden kohtalona oli kuolla ennen varsinaisia taisteluita Baltiassa raivonneisiin kulkutauteihin. 112 Vuonna 1713 olivat venäläiset ensimmäisen kerran historiallisena aikana tunkeutuneet myös Pirkkalan alueelle. 113 Venäläisten miehitys päättyi Pirkkalassa samoin kuin muualla Suomessa vuonna Monet muutkin Ruotsin 1700-luvulla käymät sodat veivät Pirkkalan miehiä sotatantereille valtakunnan rajojen ulkopuolelle. Pommerin sodan ( ) tuomisina on mainittu peruna, joka tosin yleistyi Pirkkalassa vasta vuosikymmeniä myöhemmin. 115 Suomen sota ( ) toi venäläiset sotilaat ja sodan rasitukset jälleen myös Pirkkalaan. 116 Mistään suurista sodanaikaisista tuhotöistä ei Pirkkalan alueella kuitenkaan raportoitu. Sota päättyi Haminan rauhaan, jonka ehtojen mukaan Ruotsi luovutti Suomen Venäjälle. Keisarin suostumuksella lakkautettiin Suomen ruotujakoinen armeija Saarenheimo 1974, Rasila 1993, Kaukovalta 1934, 85; Rasila 1993, 57; Husa 1976, Horsma-aho 2008, Saarenheimo 1974, Arajärvi 1985, 271; Läntinen 1996, 95 96; Saarenheimo 1974, Läntinen 1984, Saarenheimo 1974, Saarenheimo 1974, Saarenheimo 1974, Saarenheimo 1974, Saarenheimo 1974, Saarenheimo 1974, Saarenheimo 1974, Saarenheimo ; Rasila 1988, 549.13 4.3. Itsenäisyyden aika Vuonna 1917 itsenäistynyttä Suomea kohtasi seuraavana vuonna sisällissota punaisten ja valkoisten kesken. Sota kosketti Pirkkalaa suuresti sen keskeisen sijainnin vuoksi. Kunnan väestöstä menehtyi joko sodassa tai vankileireillä 1,8 % ja kuolleisuus nousi vuonna kertaiseksi verrattuna edelliseen vuoteen. Aineellisia vahinkoja kertyi eniten tulipaloista ja ryöstöistä. 118 Tulipalojen joukossa oli myös Nuolialan kylän Pereen talo, jossa Nuolialan piirin kansakoulu tuolloin toimi. 119 Kun sodan päättymisestä oli kulunut 50 vuotta , paljastettiin Pirkkalassa Jääkärimuistomerkki. 120 Sota ajan ( ) Talvi- ja jatkosodassa suuri osa Pirkkalan sotilaista taisteli Karjalan kannaksella. Samoilla paikoilla toimi lottina myös Pirkkalan naisia, mm. muonitustehtävissä. Sodissa Pirkkalasta kaatui yhteensä 41 miestä, joka oli 1,5 % kunnan väkiluvusta. Vertailun vuoksi voi todeta, että Suomen kokonaistappiot olivat 2,2 % kokonaisväkiluvusta. 121 Sodissa jaettiin korkeita Mannerheim-ristin kunniamerkkejä 191 kappaletta ja yksi saajista oli maanviljelijä Erkki Korpi Pirkkalasta Jakautuminen 5.1. Etelään ja pohjoiseen Teollinen kehitys 1860-luvulta alkaen kulki Pyhäjärven etelä- ja pohjoispuolilla eri suuntiin. Eteläinen puoli eli nykyinen Pirkkala pysyi maatalousvaltaisena toisin kuin pohjoinen puoli eli nykyinen Nokia, joka puolestaan jatkoi kasvua teollisuuskeskukseksi. Pyhäjärvi osaltaan hankaloitti asioiden hoitamista, sillä kirkko ja monet laitokset olivat järven pohjoispuolella kun taas kirkon kanslia ja pappila olivat eteläpuolella. 123 Vuonna 1917 pidettiin Sankilassa kokous, jossa käsiteltiin Pirkkalan seurakunnan jakamista kahtia. Tuomiokapituli suostui anomukseen ja seuraavana vuonna pidettiin seurakuntajaosta kaksi kirkonkokousta. Jaossa, jonka tuomiokapituli hyväksyi vuonna 1918, sovittiin uusien seurakuntien nimiksi Pirkkala ja Nokia. Valtioneuvosto vahvisti seurakuntajaon vuonna Nokialaiset kuitenkin vaativat päätöksen purkamista, mutta ainoastaan seurakuntien nimet muuttuivat. Seurakuntien itsenäinen toiminta alkoi vuonna 1921 nimillä Etelä- ja Pohjois-Pirkkala. Seurakunnan jako tarkoitti myös kunnan jakoa seurakunnan rajojen mukaisesti. Vastaava kunnallinen jako tapahtui vuoden 1922 alusta ja Pyhäjärven eteläisestä puolesta tuli Etelä- Pirkkalan kunta ja pohjoispuolesta Pohjois-Pirkkala kunta. 124 Nimikiista jäi kuitenkin kytemään ja vuoden 1937 alusta kauppalaksi tullut Pohjois-Pirkkala anoi nimenmuutosta Pirkkalaksi, mutta valtioneuvosta määräsi nimeksi Nokian. Samalla Etelä-Pirkkalan nimi muutettiin Pirkkalaksi. 125 Uuden kunnan virasto ja valtuuston kokoustilat sijoittuivat Naistenmatkalla sijainneeseen Suupan talolle, jonka tontti oli siirtynyt kunnan omistukseen. Suupan tilan vanha päärakennus toimi hallinnollisena keskuksena aina vuoteen 1964 saakka, jolloin uusi kunnantalo valmistui. Kunnanvaltuuston ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Hannes Palmroth. 126 Keskeinen päätöksentekovalta oli kunnanhallitusta edeltäneellä kunnallislautakunnalla, jonka ensimmäinen puheenjohtaja oli Otto Manner. Kunnan ensimmäiset virkamiehet olivat yhdeksän kansakoulunopettajaa ja vuonna 1922 palkattu kätilö. 127 Etelä-Pirkkalan asukasluku oli pitäjän jakautuessa henkeä ja Pohjois-Pirkkalan Pohjois- Pirkkalan väkilukua nosti ns. esikaupunkialue, johon kuului Pispala, Hyhky, Kaarila, Rahola ja Villilä. 129 Etelä- Pirkkalan kylistä eniten asukkaita oli Pirkkalankylässä, jossa asui 319 henkeä. 130 Nykyisen Pirkkalan kuntaan 118 Koivuniemi ym. 1994, ; Lilja 1920, Lilja 1920, Rantanen 1997, Koivuniemi ym. 1994, Prihti 1997, Koivuniemi ym. 1994, Koivuniemi ym. 1994, Koivuniemi ym. 1994, Koivuniemi ym. 1994, , Koivuniemi ym. 1994, Koivuniemi ym. 1994, 220, Koivuniemi ym. 1994, Koivuniemi ym. 1994, 551.14 kuuluva Ania kylä kuului kunnallishallinnossa Vesilahteen aina vuoden 1925 alkuun saakka. 131 Pirkkalan seurakuntaan Ania oli liitetty jo muutamaa vuotta aikaisemmin. Anian liittäminen lisäsi kunnan väkilukua 126 hengen verran Muuttuva kunta 6.1. Maatalousvaltainen elinkeinorakenne Vuonna 1922 Pirkkala oli selkeästi maatalousvaltainen kunta. Ainoa suurteollisuusyritys oli Pyhäjärven rannassa Partolan alueella toiminut Pyhäjärven Saha Oy. Saha oli merkittävä työnantaja ja sen työntekijöiden määrä nousi vuoden hengestä 1930-luvun 150 henkeen. Ajan myötä sahan toiminta kuitenkin väheni ja loppui kokonaan 1950-luvulla. 133 Partolan kenkätehdas aloitti toimintansa vuonna 1928 ja siitä kehittyi nopeasti merkittävä työnantaja Pirkkalaan. Tehdas oli kunnan yksi suurimmista työnantajista aina vuonna 1986 tapahtuneeseen konkurssiinsa saakka. 134 Elinkeinorakenne muuttui kehityksen mukana ja 1950-luvulla suurin osa Pirkkalan asukkaista oli teollisuuden palveluksessa. Huomattava osa näistä teollisista työpaikoista oli kunnan ulkopuolella Tampereella, jonka johdosta kunnan työpaikkaomavaraisuus oli läänin pienin. Vähitellen teollisuuden merkitys alkoi laskea ja 1990-lulla suurin osa kunnan asukkaista sai toimeentulonsa erilaisista palveluista. Suurimmaksi työnantajaksi oli noussut Pirkkalan kunta. Myös uudet palvelualoille suuntautuneet työpaikat nostivat osaltaan kunnan työvoimaomavaraisuutta. 135 Taulukko 2. Pirkkalan väestön % -osuus elinkeinon mukaan Maatalous 52,9 31,8 19,9 13,4 6,1 2,4 2,8 0,8 0,7 Teollisuus ja rakentaminen 28,4 49,6 60,6 62,1 56,5 50,1 30,7 35,3 26,0 Palvelut ja kauppa 3,3 3,2 11,3 20,2 31,1 39,9 63,8 61,7 71,7 Muut 15,4 15,4 8,2 4,3 6,3 7,6 2,7 2,2 1,6 Yhteensä 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100, Palvelut kehittyvät Kunnallistekniikka kehittyi asutuksen lisääntymisen myötä. Vesihuollon suunnitelmallista järjestämistä pidettiin kuntasuunnittelun tärkeimpänä haasteena. Perinteisesti vesi saatiin omasta kaivosta ja jätevedet johdettiin avo-ojiin tai imeytettiin maahan. Uudelle Haikan omakotialueelle perustettiin jo vuonna 1938 Haikan vedenjohto-osuuskunta. 137 Liikenneolot paranivat 1950-luvulta alkaen kun vanhoja teitä kunnostettiin ja uusia rakennettiin. Teiden valaistus alkoi 1960-luvulla, ensin kuntakeskuksen ympäristössä sekä eri asutusalueilla. Vuonna 1970 kunta päätti rakentaa uudet tiet kestopäällysteisinä, myös vanhojen teiden päällystäminen aloitettiin. Osana Tampereen ohitustietä valmistui Rajasalmen silta vuonna Seuraavana vuonna virallisesti avattu silta yhdisti Pirkkalan ja Nokian. Pitkään suunniteltu Tampere-Pirkkalan lentokenttä avattiin liikenteelle vuonna Koivuniemi ym. 1994, Honka-Hallila 1996, 356; Koivuniemi ym. 1994, Koivuniemi ym. 1994, 563, Koivuniemi ym. 1994, 564, Koivuniemi ym. 1994, Koivuniemi ym. 1994, 556, 649; Tilastokeskus, väestölaskenta- ja työssäkäyntitilastot 137 Koivuniemi ym. 1994, Koivuniemi ym. 1994, , 668.15 Antti ja Matti Suojärvi aloittivat linja-autoliikenteen Pirkkalan ja Tampereen välillä vuonna 1926 ja Suojärven yhtiöstä kehittyi linjan johtava liikennöitsijä. Vuonna 1985 Suojärven yhtiö myytiin Väinö Paunu Oy:lle. Linjaautoliikenteen kehittyessä loppui ennen niin tärkeä Pyhäjärven laivaliikenne lopullisesti vuonna Pirkkalan ensimmäinen postitoimisto avattiin Kirkonpiirin kansakoululle vuonna Se toimi kunnan ainoana postitoimistona aina vuoteen 1940 saakka, jolloin perustettiin Naistenmatkalle kunnan toinen postitoimisto. Postitoimistoja perustettiin lisää ja 1970-luvulla Pirkkalassa toimi jo kuusi postiasemaa. Tämän jälkeen niiden lukumäärä on vähitellen vähentynyt takaisin yhteen kappaleeseen. Ensimmäiset puhelinjohdot Pirkkalan ja Tampereen välille rakennettiin vuonna 1919 ja vuonna 1922 Pirkkalassa laskettiin olleen 30 puhelinta. Vähitellen puhelimista tuli lähes joka kodin yhteydenpitoväline ja vuonna 1990 puhelinliittymiä oli jo Ensimmäinen puhelinkoppi rakennettiin Toivioon vuonna Muuttovoitto Väkiluku lisääntyi ripeästi jatkosodan jälkeen kun Pirkkalaan muutti suurimmaksi osaksi Sakkolasta lähteneitä siirtolaisia. Vuonna 1948 Pirkkalaan oli sijoitettuna 786 siirtolaista, mikä oli 28 % kunnan asukkaista. Maanluovutus asutustoimintaa varten koski suurimpia maatiloja ja seurakuntaa. Maansaantiin oikeutettuja oli 187, joista suurimman osan muodostivat rintamasotilaat. Eniten asutustiloja muodostui Partolaan, jonne syntynyt Toivion omakotialue käsitti 2/3 kaikista asutustiloista. 141 Taulukko 3. Pirkkalan väestönkehitys luvulla Pirkkalan muuttovoitto oli voimakasta ja uusia asuinalueita rakennettiin vanhojen lisäksi. Asutuksen painopiste siirtyi kunnan itäisiin osiin lähelle Tampereen rajaa. Tähän vaikutti oleellisesti Tampereen puolella sijainnut Valmetin tehdas. Seuraava nopea väestönkasvu ajoittuu 1970-luvulle, jolloin Pirkkala oli yksi Suomen nopeimmin kasvavista kunnista. Voimakkaasta muuttoliikkeestä johtuen Pirkkalan väestö oli nuorempaa kuin Pirkanmaalla keskimäärin Koivuniemi ym. 1994, 577, 666; Horsma-aho 2008, Koivuniemi ym. 1994, 579, Koivuniemi ym. 1994, Suomen tilastollinen vuosikirja 143 Koivuniemi ym. 1994, ,16 6.4. Poliittiset muutokset Poliittisessa elämässä Sosiaalidemokraatit olivat Pirkkalan suurin puolue vuoden 1979 eduskuntavaaleihin saakka, jolloin suurimmaksi puolueeksi nousi Kokoomus. Pirkkalan kunnan kasvaessa myös valtuutettujen määrä on noussut vuoden :sta vuoden :een luvun Pirkkala on hyvin voimakkaasti kasvava kunta ja oleellinen osa Tampereen seutukuntaa Liitteet: Liite 1. Erilaisia Pirkkalasta käytettyjä nimityksiä Muinais-Pirkkala Ennen kristinuskon tuloa ollut muinaispitäjä, jonka rajoja ei voida tarkalleen määrittää Suur-Pirkkala Pirkkalan kirkkopitäjä 1200-luvulla käsittäen nykyisen Pirkkalan, Tampereen, Nokian, Vesilahden, Ylöjärven, Kangasalan, Oriveden ja Ruoveden kunnat Vanha Pirkkala Pirkkalan pitäjä vuosina käsittäen nykyisen Pirkkalan, Nokian ja Ylöjärven kunnat sekä nykyisen Tampereen länsipuoli Pispalasta alkaen Etelä-Pirkkala Nykyisen Pirkkalan alue vuosina Pohjois-Pirkkala Käsitti vuosina nykyisen Nokian ilman Tottijärveä sekä Hyhkyn ja Epilän alueet Tampereelta Pirkkala Nykyinen Pirkkalan kunta vuodesta Koivuniemi ym. 1994, 537, 673; Kuntalaki.17 Liite 2. Pirkkalan alueellinen jakautuminen Pirkkala Vesilahti (ennen vuotta 1346) Lempäälä 1439 Tottijärvi, kappeliseurakunta 1689, itsenäinen 1906, liitettiin Nokiaan 1976 Kangasala 1366 Pälkäne 1445 Sahalahti, kappeliseurakunta 1559, itsenäinen 1581, liitettiin Kangasalaan 2005 Kuhmalahti (entinen Pento), kappeliseurakunta 1640, itsenäinen 1901, liitettiin Kangasalaan 2011 Orivesi 1540-luku Längelmäki, kappeliseurakunta 1593, itsenäinen 1640, liitettiin Jämsään ja Oriveteen 2007 Kuorevesi, kappeliseurakunta 1668, itsenäinen 1881, liitettiin Jämsään 2001 Eräjärvi, saarnahuonekunta 1687, kappeliseurakunta 1785, itsenäinen Liitettiin Oriveteen 1973 Juupajoki, rukoushuonekunta 1860, itsenäinen 1904 Ruovesi 1565 Virrat, kappeliseurakunta 1651, itsenäinen 1859 Kuru, kappeliseurakunta 1666, itsenäinen 1872, liitettiin Ylöjärveen 2009 Vilppula, rukoushuonekunta 1891, itsenäinen 1904, yhdistettiin Mäntän kanssa Mänttä-Vilppulaksi 2009 Mänttä, erotettiin Vilppulasta 1921, yhdistettiin Vilppulan kanssa Mänttä-Vilppulaksi 2009 Pohjaslahti, seurakunta 1927, kunta 1941, liitettiin Vilppulaan ja Virtoihin 1973 Messukylä, seurakunta 1636, liitettiin Tampereeseen 1947 Tampere 1779, seurakunta 1904 Teisko, kappeliseurakunta 1669, itsenäinen 1860, liitettiin Tampereeseen 1972 Aitolahti 1923, liitettiin Tampereeseen 1966 Ylöjärvi, saarnahuonekunta 1779, kunta 1869, seurakunta 1895 Pohjois-Pirkkala, seurakunta 1921, kunta 1922, vuodesta 1938 nimellä Nokia18 Kirjallisuutta: Adel, Vadim, Koekaivaukset Pirkkalankylän muinaisella tonttimaalla. Pirkan maan alta 12. Ylöjärvi Arajärvi, Kirsti, Vesilahden historia. Hämeenlinna Carlsson, Wilhelm, Historiallinen ja maantieteellinen kertomus Pirkkalan pitäjästä. Pitäjäänkertomuksia I. SKS:n toimituksia 47. Helsinki Hiltunen, Mauno, Joka myyttiin tarttuu se myyttiin hukkuu? Myytit Lapin valloituksesta ja pakkomyytin synty. Historian selkosilla: Jouko Vahtolan juhlakirja. Rovaniemi Honka-Hallila, Helena, Vesilahti ja vesilahtelaiset Vesilahti Jyväskylä Horsma-aho, Olavi (toim.), Pitkin poikin Pirkkalaa. Jyväskylä Horsma-aho, Olavi, (toim.). Pitäjäkertomuksia Pirkkalasta. Kaustinen Horsma-aho, Olavi, Historiaa Hiidentieltä: Pirkkalankylä. Tampere Husa, Risto, Nokia. Kotiseutuni Pirkanmaa. Kuopio Jaakkola, K., Pirkkalan historiaa. Pirkkalan historia. Tampere Jokipii, Mauno, Hämeen ristiretki. Hämeen käräjät. Hämeenlinna Jokipii, Mauno, Vanhan Ruoveden pitäjän historia eräkaudesta isoonvihaan. Vanhan-Ruoveden historia I. Vammala Jutikkala, Eino, Häme ristiretken jälkeen. Hämeen käräjät. Hämeenlinna Kaukovalta, K.V., Pirkkalan historia.tampere Koivuniemi, J., Kaarninen, M. & Kaarninen, P., Nokian ja Pirkkalan historia Forssa Lilja, Salomon, Punakapina Pirkkalassa Tampere Läntinen, Aarre, Maakirjatalot, ruotulaitos ja ratsuväki. Vesilahti Jyväskylä Läntinen, Aarre, Satakunnan ratsastalot ja rusthollit. Historioitsija taaksepäin katsova profeetta Mauno Jokipiille omistettu juhlakirja. Jyväskylä Läntinen, Aarre, Pyrähdyksiä Hämeen, Satakunnan ja Vesilahden historiaan. Hämeen käräjät 2. Hämeenlinna Miettinen, Mirja, Vanhan Pirkkalan esihistoria. Vanhan Pirkkalan historia. Tampere Niitemaa, Vilho, Hämeen keskiaika. Hämeen historia I. Hämeenlinna Pirkanmaan kiinteät muinaisjäännökset II. Toimittanut Ulla Lähdesmäki ja Marita Paloposki. Tampere Prihti, Esko, Mannerheim-ristin ritari Erkki Matias Korpi. Pitkin poikin Pirkkalaa. Jyväskylä Rantanen, Pentti, Jääkärimuistomerkki. Pitkin poikin Pirkkalaa. Jyväskylä Rasila, Viljo, Markkinapaikasta tehdaskaupungiksi. Tampereen historia 1. Tampere Rasila, Viljo, Pirkanmaan historia. Tampere Rautela, Eevaliisa, Pirkkalankylän vaiheista. Pirkkala Saarenheimo, Juhani, Vanhan Pirkkalan historia. Tampere Salminen, Tapio, Siuron linnavuori pako- ja puolustuslinna, Nokia ennen ja nyt. Tampere Salo, Unto, Ajan ammoisen oloista, Satakunnan ja naapurimaakuntien esihistoriaa. Vammala Salo Unto, Kotimaakuntamme Satakunta: katsaus Satakunnan asuttamisen, organisoitumisen, talouden ja kulttuurin vaiheisiin. Pori Salo, Unto, Sastamalan historia 1,1. Esihistoria. Hämeenlinna 2004b. Salo, Unto, Suomen ja Hämeen synty, teoksessa Suomen museo Helsinki 2004a. Salo, Unto, Suomi, Häme ja Satakunta. Satakunta kotiseutututkimuksia XXI. Vammala Sinisalo, Hannu, Orivesi Maalaispitäjästä kehittyväksi kaupungiksi. Jyväskylä Suvanto, Seppo, Pirkkalaisista pirkanmaalaisiin. Kotiseutuni Pirkanmaa. Kuopio Suvanto, Seppo, Satakunnan historia III. Pori Suvanto, Seppo, Talonpoikainen Tampere keskiajalta 1600-luvun puoliväliin. Tampereen historia 1. Tampere Vahtola, Jouko, Tornionjoki- ja Kemijokilaakson asutuksen synty. Rovaniemi 1980. Näytä lisää
 Jussi Koivuniemi Pirkkala-forum 3.5.2012 Pirkkala 90 vuotta Pirkkalan maalaiskunnan synty 1867 kunnallinen itsehallinto (1865) siirsi maalliset tehtävät seurakunnalta kunnallishallinnolle Pirkkala kuului Lisätiedot TAMPEREEN MUUTTOLIIKE 2007
 TILASTOTIEDOTE Sivu 1 / 7 TAMPEREEN MUUTTOLIIKE 2007 Ulkomaisen muuttoliikkeen merkitys kasvussa Tampereen vuonna 2007 saama muuttovoitto oli 927 henkilöä, mistä ulkomaisen muuttoliikkeen osuus oli peräti Lisätiedot Toimintaympäristö. Tampereen kaupunkiseudun väestö ja väestönmuutokset. 19.6.2013 Jukka Tapio
 Toimintaympäristö Muuttoliike Muuttoliike 2013 Muuttovoitto kasvanut, mutta muuttaminen vähentynyt Tampere sai vuonna 2013 muuttovoittoa yhteensä 2 366 henkilöä. Muuttovoitto kasvoi selvästi vuodesta 2012, Lisätiedot TAMPEREEEN TYÖLLISYYS TAMMI KESÄKUUSSA 2008
 TILASTOTIEDOTE Sivu 1 / 6 TAMPEREEEN TYÖLLISYYS TAMMI KESÄKUUSSA 2008 Tampereen työllisyyden kehitys jatkoi hidastumistaan Työnvälitysrekisteritietojen mukaan Tampereella oli tämän vuoden puolivälissä Lisätiedot Suomen Asutusmuseo - Tietopaketti ja kysymykset museovierailun tueksi
 Suomen Asutusmuseo - Tietopaketti ja kysymykset museovierailun tueksi Oheiset kysymykset on tarkoitettu museovierailun yhteyteen tai museovierailun jälkeiseen tuntityöskentelyyn. Tietopaketti toimii opettajanmateriaalina, Lisätiedot Väestönmuutokset 2013 Tammi-lokakuu
 Muuttoliike 27 29.5.28 Janne Vainikainen Muuttoliike 27 Tampereen saama muuttovoitto pieneni. Muuttovoittoa kertyi 927 henkilöä, kun edeltävänä vuonna voitto oli 1 331 henkilöä. Taustalla oli kotimaan Lisätiedot Pirkkalan Vanha kirkko ja hautausmaa
 Pirkkalan Vanha kirkko ja hautausmaa Pirkkalan Vanha kirkko Valmistunut 1921 Vihitty käyttöön 3.7.1921 Arkkitehti Ilmari Launis Urut Kirkon kellot Kangasalan Urkutehdas 16-äänikertaiset (1972) Bachumin Lisätiedot TAMPEREEN VÄESTÖNMUUTOS TAMMI MAALISKUUSSA 2008
 Pirkanmaa Maakunnan yleisesittely Pirkanmaan liitto 2014 Toiseksi suurin Suomessa on 19 maakuntaa, joista Pirkanmaa on asukasluvultaan toiseksi suurin. Puolen miljoonan asukkaan raja ylittyi marraskuussa Lisätiedot Tampere Teiskon kirkonkylän vesihuoltotyöalueen muinaisjäännösinventointi 2014
 1 Tampere Teiskon kirkonkylän vesihuoltotyöalueen muinaisjäännösinventointi 2014 Ville Laakso Antti Bilund Tilaaja: Teiskon vesihuolto-osuuskunta 2 Sisältö Perustiedot... 2 Yleiskartta... 3 Inventointi... Lisätiedot Kuntien kuuluminen tuomiokuntiin ja käräjäkuntiin sekä raastuvan- ja käräjäoikeuksiin 1900-luvulla
 Kuntien kuuluminen tuomiokuntiin ja käräjäkuntiin sekä raastuvan ja käräjäoikeuksiin 1900luvulla Arkistopiirin nykyisiin käräjäoikeuksiin kuuluvat kunnat ja muut kunnat, joiden arkistoa on HMA:ssa. Luettelossa Lisätiedot Pirkanmaan työllisyyskatsaus Tammikuu 2014
 NÄKYMIÄ HELMIKUU 2014 PIRKANMAAN ELY-KESKUS Pirkanmaan työllisyyskatsaus Tammikuu 2014 Julkaisuvapaa tiistaina 25.2.2014 klo 9.00 Pirkanmaan tilanne ennallaan Työttömien työnhakijoiden määrä oli lähes Lisätiedot TERVEISIÄ TARVAALASTA
 344 Maakirjakartat 1800-luvun pitäjänkartat Karttaa ei ole saatavilla 1950-luvun peruskartta Vuoden 2014 peruskartta 345 Kihniö Virrat YLÖJÄRVI Mutalan kulttuurimaisema Parkano Mänttä-Vilppula Ruovesi Lisätiedot 12 Pirkanmaa. 12.1 Kuntatyypit ja kulttuuripalvelujen sijainti
 Kulttuuria kartalla 12 Pirkanmaa 12.1 Kuntatyypit ja kulttuuripalvelujen sijainti Taulukko 12.1. PIRKANMAA Kuntien lukumäärä Kaupunkimaiset: 7 kpl Taajaan asutut: 7 kpl Maaseutumaiset: 8 kpl Pirkanmaa Lisätiedot Ikaalinen Vanha kauppala kaavamuutosalueen muinaisjäännösinventointi 2009
 1 Ikaalinen Vanha kauppala kaavamuutosalueen muinaisjäännösinventointi 2009 Timo Jussila Kustantaja: AIRIX Ympäristö 2 Sisältö: Perustiedot... 2 Inventointi... 2 Maastokartta ja ilmakuva... 4 Kartta 1788... Lisätiedot Ylöjärvi TILASTOJA 2015. www.ylojarvi.fi
 Ylöjärvi TILASTOJA 2015 www.ylojarvi.fi 2 YLÖJÄRVI LYHYESTI Ylöjärven kunta perustettiin vuonna 1869. Ylöjärvestä tuli kaupunki vuonna 2004. Viljakkalan kunta liittyi Ylöjärveen vuoden 2007 alusta, Kurun Lisätiedot Keski-Pirkanmaan työ- ja elinkeinotoimiston tiedote 20.11.2012
 n tiedote 20.11.2012 Tilannekatsaus 31.10.2012 alue: Hämeenkyrö, Ikaalinen, Juupajoki, Kangasala, Lempäälä, Nokia, Orivesi, Pälkäne, Vesilahti ja Työttömyys kasvoi edelleen 1 Keski-Pirkanmaan TE-toimiston Lisätiedot Pirkanmaan työllisyyskatsaus Syyskuu 2015
 NÄKYMIÄ LOKAKUU 215 PIRKANMAAN ELY-KESKUS Pirkanmaan työllisyyskatsaus Syyskuu 215 Julkaisuvapaa tiistaina 2.1.215 klo 9. Pirkanmaan työttömyys samalla tasolla kuin syyskuussa 1997 Työttömyys oli kasvanut Lisätiedot Keski-Pirkanmaan työ- ja elinkeinotoimiston tiedote 24.8.2010
 356 Isojakokartat 1800-luvun pitäjänkartat 1950-luvun peruskartta Vuoden 2014 peruskartta 357 Kihniö Virrat YLÖJÄRVI Mutalan kulttuurimaisema Parkano Mänttä-Vilppula Ruovesi Ikaalinen Ylöjärvi Juupajoki Lisätiedot Tampere Kalliojärven ranta-asemakaava-alueen muinaisjäännösinventointi 2013
 1 Tampere Kalliojärven ranta-asemakaava-alueen muinaisjäännösinventointi 2013 Hannu Poutiainen Jasse Tiilikkala Tilaaja: Finsilva Oyj 2 Sisältö Perustiedot... 2 Lähtötiedot... 3 Inventointi... 3 Tulos... Lisätiedot Keski-Pirkanmaan työ- ja elinkeinotoimiston tiedote 21.12.2010
 n tiedote 21.9.2010 Tilannekatsaus 31.8.2010 alue: Hämeenkyrö, Ikaalinen, Juupajoki, Kangasala, Kuhmalahti, Lempäälä, Nokia, Orivesi, Pälkäne, Vesilahti ja Työttömyystilanteessa positiivista kehitystä Lisätiedot 1800-luvun pitäjänkartat. Vuoden 2014 peruskartta
 282 Maakirjakartat 1800-luvun pitäjänkartat Karttaa ei ole saatavilla 0 0,5 1 km 1950-luvun peruskartta Vuoden 2014 peruskartta 283 Virrat Kihniö Mänttä-Vilppula Parkano Ruovesi Ikaalinen Juupajoki Ylöjärvi Lisätiedot Uudet avoimet työpaikat maaliskuu helmikuu maaliskuu maaliskuu 2016/2015
 Pirkanmaan työ- ja elinkeinotoimiston tiedote 24.3.2015 Helmikuun 2015 tilannekatsaus (tilastopäivä 27.2.2015) Työttömyys kasvoi Pirkanmaan TE-toimistossa oli helmikuun 2015 tilannekatsauspäivänä 37358 Lisätiedot IKAALISTEN ENTISEN EMÄPITÄJÄN HISTORIA I
 IKAALISTEN ENTISEN EMÄPITÄJÄN HISTORIA I VUOTEEN 1640 PENTTI ALHONEN PENTTI PAPUNEN SEIJA SARKKI-ISOMAA JULKAISIJAT HONKAJOEN KUNTA IKAALISTEN KAUPUNKI JÄMIJÄRVEN KUNTA KANKAANPÄÄN KAUPUNKI KIHNIÖN KUNTA Lisätiedot EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEN (EY) N:o 1370/2007 7 ARTIKLAN 1. KOHDAN MUKAINEN YHDISTELMÄRAPORTTI VUODESTA 2010
 PIRKANMAAN ELINKEINO-, LIIKENNE- JA YMPÄRISTÖKESKUS Liikenne ja infrastruktuuri -vastuualue EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEN (EY) N:o 1370/2007 7 ARTIKLAN 1. KOHDAN MUKAINEN YHDISTELMÄRAPORTTI Lisätiedot ESIHISTORIA PRONSSIKAUSI (1500 500 EKR.)
 ESIHISTORIA Merkittävimmät aikakaudet löydösten perusteella Nakkilassa ovat pronssikausi ja rautakauden alkuperiodit eli esiroomalainen ja roomalainen aika. Ensimmäiset asukkaat Nakkilan seuduille ovat Lisätiedot SUOMEN ESIHISTORIA. Esihistoria
 Suomen esihistoria / Ulla-Riitta Mikkonen 1 SUOMEN ESIHISTORIA Suomen historia jaetaan esihistoriaan ja historiaan. Esihistoria tarkoittaa sitä aikaa, kun Suomessa ei vielä ollut kristinuskoa. Esihistorian Lisätiedot ALUENÄKÖKULMA SATAKUNNAN ASEMAAN JA OSAAMISPERUSTAAN 2000-LUVULLA
 ALUENÄKÖKULMA SATAKUNNAN ASEMAAN JA OSAAMISPERUSTAAN 2000-LUVULLA Kehittämispäällikkö Timo Aro Porin kaupunki 14.10.2014 Ei riitä, että osaa nousta hevosen selkään, on osattava myös pudota - Argentiinalainen Lisätiedot Pirkanmaan työ- ja elinkeinotoimiston tiedote 24.2.2015. Tammikuun 2015 tilannekatsaus (tilastopäivä 30.1.2015) Työttömyys kasvoi
 Pirkanmaan työ- ja elinkeinotoimiston tiedote 24.2.2015 Tammikuun 2015 tilannekatsaus (tilastopäivä 30.1.2015) Työttömyys kasvoi Pirkanmaan TE-toimistossa oli tammikuun 2015 tilannekatsauspäivänä 38529 Lisätiedot Toimintaympäristö: Työpaikat
 Toimintaympäristö: Työpaikat Tampere 14.11.2008 Janne Vainikainen lkm 120 000 110 000 100 000 90 000 80 000 70 000 60 000 50 000 40 000 30 000 20 000 10 000 0 Yhteiskunnalliset palvelut 31,9 % Rahoitus-, Lisätiedot KYLÄTONTIT SUOJELUN NÄKÖKULMASTA V A D I M A D E L P I R K A N M A A N M A A K U N T A M U S E O
 KYLÄTONTIT SUOJELUN NÄKÖKULMASTA V A D I M A D E L P I R K A N M A A N M A A K U N T A M U S E O M A A S E U D U N A S U T U S - J A E L I N K E I N O H I S T O R I A L L I S E T M U I N A I S J Ä Ä N Lisätiedot Yläkoulu tytöt ja pojat 6x80m aitajuoksuviesti. Alakoulu tytöt 8x80m sukkulaviesti
 Yläkoulu tytöt ja pojat 6x80m aitajuoksuviesti 1 Sammon koulu, Tampere 2 Pitkäjärven koulu, Kangasala 3 Hakkarin koulu, Lempäälä Alakoulu tytöt 8x80m sukkulaviesti A-sarja 1 Vatialan koulu, Kangasala 2 Lisätiedot LIITE 6 SUODENNIEMEN KORTTELIEN 100 JA 101 OSAN ASEMAKAAVANMUUTOS. Karttaliite, kulttuuriympäristö Sastamalan kaupunki 24.3.2015
 SUODENNIEMEN KORTTELIEN 100 JA 101 OSAN ASEMAKAAVANMUUTOS LIITE 6 Karttaliite, kulttuuriympäristö Sastamalan kaupunki 24.3.2015 1. Maakunnallisesti arvokas kulttuurimaisema Suunnittelualue ja sitä Laviantien Lisätiedot Tästä kaikki lähti: Rajakauppa ja väestön liikkuminen itärajan yli. Pielisen Karjalan V Tulevaisuusfoorumi 6.11.2012 Lieksa, FL Asko Saarelainen
 Tästä kaikki lähti: Rajakauppa ja väestön liikkuminen itärajan yli Lieksasta itään johtava suunta on ollut merkittävä kauppareitti vuosisatojen ajan. Karjalaisten ja venäläisten kauppatie Laatokalta Pielisen Lisätiedot Parkanon Yrittäjät, Ikaalisten Yrittäjät, Hämeenkyrön Yrittäjät
 Tampere Yhteystiedot: Pirkanmaan Yrittäjät puh (03) 251 6500 Bussikuljetukset Linja-autoaseman edestä: klo 18.10-18.30 Nonstoppina, Tokeen Liikenne Parkanon Yrittäjät, Ikaalisten Yrittäjät, Hämeenkyrön Lisätiedot MUUTOKSEN SUUNNAT PORISSA
 Kuva: Antero Saari Kuva: Toni Mailanen Kuva: Toni Mailanen MUUTOKSEN SUUNNAT PORISSA IV neljännes (loka-marraskuu) 2014 Kuva: Marianne Ståhl 23.2.2015 KONSERNIHALLINTO Timo Aro ja Timo Widbom Kuva: Toni Lisätiedot Muuttajien taustatiedot 2005
 TILASTOTIEDOTE Sivu 1 / 1 2008:9 30.5.2008 Muuttajien taustatiedot 2005 Tilastokeskus julkaisi muuttajien taustatiedot vuodelta 2005 poikkeuksellisen myöhään eli huhtikuun lopussa 2008. Tampereelle muutti Lisätiedot Ksenia Pietarilainen -keppinuket
 Ksenia Pietarilainen -keppinuket - Leikkaa hahmot ja lavasteet irti. - Liimaa hahmon peilikuvat yhteen pohjapaloistaan. - Taita hahmot pystyyn siten, että valkoinen pala jää pöytää vasten. - Liimaa hahmo Lisätiedot KITEEN HURSKAISTEN SUKUSEURA TOIMINUT 10 VUOTTA. Historiaa
 KITEEN HURSKAISTEN SUKUSEURA TOIMINUT 10 VUOTTA Historiaa Kymmenen vuotta sitten Korpiojan Hurskaiset päättivät perustaa Juho ja Maria Hurskaisen jälkeläisten sukuseuran. Samaan aikaan oli jo keskusteltu Lisätiedot LIIKENTEEN KEHITYS TAMPEREELLA VUONNA 2014
 LIIKENTEEN KEHITYS TAMPEREELLA VUONNA 2014 Ajoneuvoliikenteen liikennemääräraportti TAMPEREEN KAUPUNKI KAUPUNKIYMPÄRISTÖN KEHITTÄMINEN Ajoneuvoliikenteen liikennemääräraportti 2014 2 7.8.2015 Sisällysluettelo Lisätiedot Väestönmuutokset 2011
 Tekninen ja ympäristötoimiala I Irja Henriksson 17.6.2012 Väestönmuutokset 2011 Suomen kahdeksanneksi suurimman kaupungin Lahden väkiluku oli vuoden 2011 lopussa 102 308. Vuodessa väestömäärä lisääntyi Lisätiedot Vesilahti Koskenkylän ympäristön osayleiskaava-alueen muinaisjäännösinventoinnin v. 2011 osuus: vanha tielinja Timo Jussila
 1 Vesilahti Koskenkylän ympäristön osayleiskaava-alueen muinaisjäännösinventoinnin v. 2011 osuus: vanha tielinja Timo Jussila Kustantaja: Vesilahden kunta 2 Sisältö: Perustiedot... 2 Vanha tielinja... Lisätiedot Toimintaympäristön muutokset
 Merikarvia Siikainen Pomarkku Lavia Pori Ulvila Luvia Nakkila Harjavalta Kokemäki Toimintaympäristön muutokset Porin selvitysalue 28.2.2014 Heikki Miettinen Pohjakartta MML, 2012 Harjavalta Kokemäki Lavia Lisätiedot Yläkoulu tytöt ja pojat 6x80m aitajuoksuviesti
 Yläkoulu tytöt ja pojat 6x80m aitajuoksuviesti 1 Sammon koulu, Tampere 1.13,60 2 Hakkarin koulu, Lempäälä 1.20,32 3 Pitkäjärven koulu, Kangasala 1.21,98 4 Nokianvirran koulu, Nokia 1.23,02 Alakoulu tytöt Lisätiedot MÄNTYHARJUN SEURAKUNTA PÖYTÄKIRJA KIRKKOVALTUUSTO 3/2015 23.6.2015
 Aika Tiistai 23.6.2015 klo 18.00 19.28 Paikka Seurakuntakeskuksessa Läsnä Poissa Läsnä Jäsenet: Eveliina Hall Kristiina Häkkänen Piia Hämäläinen Panu Karjalainen Matti Kemppainen Helen Kokkonen Liisa Kuoksa Lisätiedot Läänintilit 1635-1808
 Läänintilit 1635-1808 20.7.2012 mennessä 1545 arkistoyksikköä on digitoitu: Turun ja Porin lääni: Ahvenanmaan maakirja 1636, 1643, 1661 Ahvenanmaan tili- ja henkikirja 1635, 1643-44 Ahvenanmaan tili- ja Lisätiedot EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEN (EY) N:o 1370/2007 7 ARTIKLAN 1. KOHDAN MUKAINEN YHDISTELMÄRAPORTTI VUODESTA 2012
 PIRKANMAAN ELINKEINO-, LIIKENNE- JA YMPÄRISTÖKESKUS Liikenne ja infrastruktuuri -vastuualue EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEN (EY) N:o 1370/2007 7 ARTIKLAN 1. KOHDAN MUKAINEN YHDISTELMÄRAPORTTI Lisätiedot Liite Katsaus taustaindikaattoreihin
 Pirkanmaan liikennejärjestelmäsuunnitelman aiesopimus vuosiseurantaraportti 2014 Liite Katsaus taustaindikaattoreihin Indikaattoreiden pohjalta voidaan arvioida toimintaympäristön muutosta sekä siihen Lisätiedot Julkaistu Helsingissä 13 päivänä kesäkuuta 2012. 279/2012 Liikenne- ja viestintäministeriön asetus
 SUOMEN SÄÄDÖSKOKOELMA Julkaistu Helsingissä 13 päivänä kesäkuuta 2012 279/2012 Liikenne- ja viestintäministeriön asetus radiotaajuuksien käyttösuunnitelmasta annetun liikenne- ja viestintäministeriön asetuksen Lisätiedot TYÖVOIMA 2013. Maa- ja puutarhatalouden TILASTOVAKKA. Maatalous- ja puutarhayritysten lukumäärä. Työntekijöiden ja tehdyn työn määrä
 Maatalous- ja puutarhayritysten lukumäärä Työntekijöiden ja tehdyn työn määrä Viljelijöiden ikä ja koulutus TILASTOVAKKA Tietoja maa- ja elintarviketaloudesta Maa- ja puutarhatalouden TYÖVOIMA 2013 www.maataloustilastot.fi Lisätiedot Suomen historia. Esihistoria ( 1300) Ruotsin vallan aika (1300 1809) Venäjän vallan aika (1809 1917) Itsenäinen Suomi (1917 )
 Juankosken rakennuskulttuurin inventointi 2011 Joulukuu 2011 Juha Rajahalme, rakennusarkkitehti AMK RakennusArkki RA Juankosken rakennuskulttuurin inventointi 2011 Inventoinnin tausta Juankosken keskustaajamassa Lisätiedot KUOPION EV.LUT. SEURAKUNTAYHTYMÄ ESITYSLISTA 1 /2014 1 YHTEINEN KIRKKOVALTUUSTO PÖYTÄKIRJA 1 /2014. Keskusseurakuntatalo, Suokatu 22, 70100 Kuopio
 KUOPION EV.LUT. SEURAKUNTAYHTYMÄ ESITYSLISTA 1 /2014 1 Aika tiistai 14.1.2014 klo 18.00 19.00 Paikka Keskusseurakuntatalo, Suokatu 22, 70100 Kuopio Kokoonpano ja läsnäolo puheenjohtaja Ilkka Raninen valtuutetut Lisätiedot Poliisilaitosalueet ja toimipisteet 1.1.2014 lukien 14.6.2013 1
 Poliisilaitosalueet ja toimipisteet 1.1.2014 lukien 14.6.2013 1 11 poliisilaitosaluetta Lapin poliisilaitos Oulun poliisilaitos Pohjanmaan poliisilaitos Sisä Suomen poliisilaitos Itä Suomen poliisilaitos Lisätiedot Väestömäärän kehitys, ikärakenne ja kielijakauma 31.12.2013 Hyvinkään kaupunki Talousosasto 13.1.2015
 Väestömäärän kehitys, ikärakenne ja kielijakauma 31.12.2013 Hyvinkään kaupunki Talousosasto 13.1.2015 Väestötilastot 2013 Väestötilastojen avulla seurataan Hyvinkään väestömäärän kehitystä ja väestörakennetta. Lisätiedot EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEN (EY) N:o 1370/2007 7 ARTIKLAN 1. KOHDAN MUKAINEN YHDISTELMÄRAPORTTI VUODELTA 2015
 PIRKANMAAN ELINKEINO-, LIIKENNE- JA YMPÄRISTÖKESKUS Liikenne ja infrastruktuuri -vastuualue EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEN (EY) N:o 1370/2007 7 ARTIKLAN 1. KOHDAN MUKAINEN YHDISTELMÄRAPORTTI Lisätiedot EK:n Kuntaranking 2015. Keskeiset tulokset
 EK:n Kuntaranking 2 Keskeiset tulokset EK:n Kuntaranking Mittaa seutukunnan vetovoimaisuutta yrittäjien ja yritysten näkökulmasta Hyödyntää kahta aineistoa: 1) Tilastotieto Kuntatalouden lähtökohdat ja Lisätiedot Pirkanmaan aluetyö; hygieniyhdyshenkilötoiminta. Valtakunnalliset Hygieniahoitajien koulutuspäivät 15.- 16.5.2014 Hygieniahoitaja Rauni Ikonen
 Pirkanmaan aluetyö; hygieniyhdyshenkilötoiminta Valtakunnalliset Hygieniahoitajien koulutuspäivät 15.- 16.5.2014 Hygieniahoitaja Rauni Ikonen PSHP:N ALUETYÖ MRSA-EPIDEMIAN TALTUTTAMISEKSI ALOITETTU 4.2.2009 Lisätiedot Työttömyyskatsaus Kesäkuu 2015
 Työttömyyskatsaus Kesäkuu 2015 Edellisvuoden kesäkuuhun verrattuna Turun työttömyysaste nousi 1,3 prosenttiyksikköä. 18 16 16,9 16,7 16,2 15,9 15,7 18,1 14 12 % 10 8 6 4 2 0 2014 2015 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Lisätiedot Yksityismetsätalouden liiketulos 2008
 Metsäntutkimuslaitos, Metsätilastollinen tietopalvelu METSÄTILASTOTIEDOTE Yksityismetsätalouden liiketulos 2008 25/2009 24.6.2009 Esa Uotila Yksityismetsätalouden liiketulos laski 97 euroon hehtaarilta Lisätiedot 2.2 Analoginen radiotoiminta: valtakunnallinen toimiluvanvarainen käyttö
 N:o 6 27 TAAJUUKSIEN KÄYTTÖSUUNNITELMA Liite 2.2 Analoginen radiotoiminta: valtakunnallinen toimiluvanvarainen käyttö Taajuuskokonaisuus 1 105,7 Anjalankoski 106,2 Espoo 106,0 Eurajoki 104,1 Haapavesi Lisätiedot Pirkanmaan maakuntakaava 2040. Maakuntakaavaluonnos Tampereen läntiset väylähankkeet
 Pirkanmaan maakuntakaava 2040 Maakuntakaavaluonnos Tampereen läntiset väylähankkeet Maakuntakaavafoorumi Vanha kirjastotalo, Tampere, 19.3.2015 Kaavaluonnoksen keskeinen sisältö Yleismääräykset Kehittämisvyöhykkeet Lisätiedot Jäsentiedot 1.1. - 31.12.2014 1-4
 Vuositilasto 2014 Vuositilasto 2014 Johdanto Jäsentiedot 1.1. - 31.12.2014 1-4 Läsnä ja poissa olevan väestön lukumäärä, ulkomaan kansalaisten ja kielellisen vähemmistön lukumäärä seurakunnittain 31.12.2014 Lisätiedot Laukaa Kirkkoranta Asemakaavan muutosalueen muinaisjäännösinventointi 2013
 1 Laukaa Kirkkoranta Asemakaavan muutosalueen muinaisjäännösinventointi 2013 Timo Jussila Timo Sepänmaa Kustantaja: Laukaan kunta 2 Sisältö Kansikuva: Perustiedot:... 2 Inventointi... 3 Valokuvia... 4 Lisätiedot Vaasan muuttoliike 2000 2014
 Vaasan muuttoliike 2000 2014 Erityissuunnittelija Jonas Nylén, Kaupunkikehitys, 9.6.2015 Nettomuuttoliike* ja luonnollinen väestönkasvu 2000 2014 *) Muuttoliikkeen nettoluvut osoittavat tulo- ja lähtömuuttojen Lisätiedot Uusikaarlepyy Munsalan asemakaava-alueen muinaisjäännösinventointi 2014
 1 Uusikaarlepyy Munsalan asemakaava-alueen muinaisjäännösinventointi 2014 Timo Jussila Timo Sepänmaa Tilaaja: Uudenkaarlepyyn kaupunki 2 Sisältö Perustiedot... 2 Yleiskartta... 3 Inventointi... 3 Munsala Lisätiedot Keskustat ja kauppa yhdyskuntarakenteessa. Ville Helminen/Antti Rehunen/Arto Viinikka/Hanna Käyhkö SYKE/Rakennetun ympäristön yksikkö
 Keskustat ja kauppa yhdyskuntarakenteessa Ville Helminen/Antti Rehunen/Arto Viinikka/Hanna Käyhkö SYKE/Rakennetun ympäristön yksikkö Näkökulmia kaupan yhdyskuntarakenteelliseen sijaintiin SYKEn hankkeissa Lisätiedot VÄKILUKU JATKAA TURUSSA KASVUAAN JA SALOSSA LASKUAAN
 VÄKILUKU JATKAA TURUSSA KASVUAAN JA SALOSSA LASKUAAN Varsinais-Suomen väestökehitys jatkaa vuonna 2013 samansuuntaista kehitystä kuin vuonna 2012. Turun kaupungin väkiluku kasvaa ja Salon kaupungin vähenee Lisätiedot INVENTOINTIRAPORTTI. Järvenpää. Tervanokan historiallisen ajan kiinteiden muinaisjäännösten inventointi 13.6.2014
 INVENTOINTIRAPORTTI Järvenpää Tervanokan historiallisen ajan kiinteiden muinaisjäännösten inventointi 13.6.2014 KULTTUURIYMPÄRISTÖN HOITO ARKEOLOGISET KENTTÄPALVELUT Vesa Laulumaa Tiivistelmä Tutkija Vesa Lisätiedot PIRKANMAAN ALUEEN ILMATORJUNTAMUISTOMERKIT
 PIRKANMAAN ALUEEN ILMATORJUNTAMUISTOMERKIT Pirkanmaan Ilmatorjuntakilta ry MUISTOMERKIT JA NIIDEN SIJAINTI 4 3 10 2 11 5-9 1 1 Sulkavuori Muistolaatta 7 Vatiala 20 ItK 40 VKT tykki 2 Kalevankangas Muistolaatta Lisätiedot Liityntäpysäköintialueiden tyypit Pirkanmaalla A B C. Seudullisesti merkittävä alue. Paikallisesti merkittävä alue
 Liityntäpysäköintialueiden tyypit Pirkanmaalla Kuvaus Seudullisesti merkittävä alue Paikallisesti merkittävä alue Pienimuotoinen liityntäpysäköintialue Rooli liikennejärjestelmässä Liittyy erittäin hyviin Lisätiedot Helsingin pitäjästä Vantaan kaupungiksi
 Helsingin pitäjästä Vantaan kaupungiksi 1351 Helsingin pitäjä vanhimmissa asiakirjoissa Vanhimmat Helsingin pitäjän aluetta koskettavat kirjalliset merkinnät ovat 1300-luvulta. Helsingin pitäjän nimi, Lisätiedot PUTAJAN KYLÄ SUODENNIEMELLÄ
 PUTAJAN KYLÄ SUODENNIEMELLÄ Putajan kuulu kivisilta talviasussaan. 2013 Kartta, johon on merkitty tekstissä esitetyt kohteet. 1. Putajan Maatalous & Maansiirtomuseo Museo on Arto Vuorenniemen keräilyn Lisätiedot LEMI kunnan pohjoisosan tuulivoimayleiskaava-alueiden muinaisjäännösinventointi 2015
 1 LEMI kunnan pohjoisosan tuulivoimayleiskaava-alueiden muinaisjäännösinventointi 2015 Timo Sepänmaa Ville Laakso Tilaaja: Lemin kunta 2 Sisältö Perustiedot... 2 Kartat... 3 Inventointi... 5 Tulos... 6 Lisätiedot KUNNALLISVAALIT 2012 Pirkanmaan kokonaisvaalitulos ja paikkalaskelmat
 KUNNALLISVAALIT 2012 Pirkanmaan kokonaisvaalitulos ja paikkalaskelmat SISÄLLYSLUETTELO Esipuhe Lyhenteet Pirkanmaan kokonaisvaalitulos Ryhmittymien äänimäärät kunnittain Vertailua edellisiin vaaleihin Lisätiedot Messututkimus. ASTA Rakentaja, Tampereen Messu- ja Urheilukeskus 14.-16.2.2014
 Messututkimus ASTA Rakentaja, Tampereen Messu- ja Urheilukeskus 14.-16.2. ASTA Rakentaja, Tampereen Messu- ja Urheilukeskus 14.-16.2. Yhteenveto ASTA Rakentaja, Tampereen Messu- ja Urheilukeskus 14.-16.2. Lisätiedot Plassi Kalajoen vanha kaupunki on vierailun arvoinen
 Plassi Kalajoen vanha kaupunki on vierailun arvoinen kohde kylämiljöineen ja museoineen. Plassilla vierailija voi sukeltaa vanhan Kalajoen keskukseen markkinatoreineen, jokirantoineen ja puutaloidylleineen. Lisätiedot YLÖJÄRVI Mettistön asemakaavalaajennusalueen muinaisjäännösinventointi 2015
 1 YLÖJÄRVI Mettistön asemakaavalaajennusalueen muinaisjäännösinventointi 2015 Timo Sepänmaa Ville Laakso Tilaaja: Ylöjärven kaupunki 2 Sisältö Perustiedot... 2 Yleiskartta... 3 Inventointi... 3 Vanhoja Lisätiedot SUN U ITAI- ELI PYHÄKOULUT INKERISSÄ.
 SUN U ITAI- ELI PYHÄKOULUT INKERISSÄ. Juuso Mustonen. Kohta valtaan päästyään aloittivat bolshevikit kiivaan taistelun uskontoa vastaan. Ensimmäisenä tehtävänä tässä taistelussa oli kirkon erottaminen Lisätiedot Retki Panssariprikaatiin 10.5.2011
 Retki Panssariprikaatiin 10.5.2011 Retkellä oli mukana 12 senioria ja heidän seuralaistaan. Matkaan lähdettiin Tokeen bussilla Vanhalta kirkolta kello 11.00. Panssariprikaatin portilla meitä oli vastassa Lisätiedot Tilastokuviot. 1) Yritysten toimipaikkatiedot toimialoittain 2) Alueen profiilitiedot
 Tilastokuviot 1) Yritysten toimipaikkatiedot toimialoittain 2) Alueen profiilitiedot Tilastokuviot 1) Yritysten toimipaikkatiedot toimialoittain Jämsä, Keski-Suomi ja koko maa Henkilökunta Liikevaihto Lisätiedot Maakunnallisen aluemielikuvakartoituksen tulokset
 Maakunnallisen aluemielikuvakartoituksen tulokset Brändiseminaari 7.11.2012 Hotelli Savonia, Kuopio Mielikuvatutkimus, vaihe 1 Tutkimuksen toteutti Innolink Research Oy. Tavoitteena oli selvittää sekä Lisätiedot KÄSITELTÄVÄT ASIAT sivu. 1 Kokouksen avaus 3. 2 Kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus 3. 3 Pöytäkirjan tarkastajien valinta 4
 LISTA N:o Kirkkovaltuusto Pvm 13.01.2015 1/2015 PÖYTÄKIRJA Sivu Pvm 13.01.2015 1 Aika 13.01.2015 klo 18.00 OSALLISTUJAT Jäsenet Buska Matti jäsen Rundgren Marjatta jäsen Gammelin Pertti jäsen Salminen Lisätiedot ETELÄ POHJANMAAN LÄMPÖ-, VESI- JA ILMANVAIHTOTEKNISEN YHDISTYKSEN HISTORIIKKI 50-VUOTISEN TOIMINNAN AIKANA
 ETELÄ POHJANMAAN LÄMPÖ-, VESI- JA ILMANVAIHTOTEKNISEN YHDISTYKSEN HISTORIIKKI 50-VUOTISEN TOIMINNAN AIKANA Suomessa LVI yhdistystoiminta alkoi Helsingissä jo 1930 luvulla, jolloin oli perustettu Lämpö- Lisätiedot Julkaistu Helsingissä 19 päivänä elokuuta 2013. 614/2013 Liikenne- ja viestintäministeriön asetus. radiotaajuuksien käyttösuunnitelmasta
 SUOMEN SÄÄDÖSKOKOELMA Julkaistu Helsingissä 19 päivänä elokuuta 2013 614/2013 Liikenne- ja viestintäministeriön asetus radiotaajuuksien käyttösuunnitelmasta Annettu Helsingissä 15 päivänä elokuuta 2013 Lisätiedot Kirkonkirjojen mikrofilmit ja kortit, Suomen Sukututkimusseuran 29.10.2009 historiakirjojen jäljennösten mikrofilmit sekä voudintilien mikrofilmit
 Kirkonkirjojen mikrofilmit ja kortit, Suomen Sukututkimusseuran 29.10.2009 historiakirjojen jäljennösten mikrofilmit sekä voudintilien mikrofilmit Kirjastoon on hankittu mahdollisimman täydellisinä Pirkanmaan Lisätiedot Vastakkainasettelusta yhtenäiseksi kansaksi Ukkini elämä Suomen muutoksessa
 Vastakkainasettelusta yhtenäiseksi kansaksi Ukkini elämä Suomen muutoksessa Jere Matias Koiso Kanttila, Kastellin koulu 8B, Oulu Opettaja Maija Karjalainen Jokela 27.1.2011 Erkki Koiso Kanttila Synt. 1914 Lisätiedot Tampereen läntinen ratayhteys, uusi järjestelyratapiha, valtatien 3 Lempäälä - Pirkkala -oikaisu ja 2- kehän länsiosa sekä näihin liittyvä maankäyttö
 Tampereen läntinen ratayhteys, uusi järjestelyratapiha, valtatien 3 Lempäälä - Pirkkala -oikaisu ja 2- kehän länsiosa sekä näihin liittyvä maankäyttö Erika Helin 10.6.2014 Suunnittelun tavoitteet ja eteneminen Lisätiedot LUONNOS. Valtioneuvoston asetus
 LUONNOS Valtioneuvoston asetus televisio- ja radiotoimintaan sekä toimiluvanvaraiseen teletoimintaan määrättyjen taajuusalueiden käyttösuunnitelmasta annetun valtioneuvoston asetuksen muuttamisesta Annettu Lisätiedot Sananen Sankilasta. Talojen nimistä ja varallisuudesta.
 1 Sananen Sankilasta Sankila on Pirkkalassa nykyisin(2011) varsin keskeinen puheenaihe. Ottamatta nyt kantaa siihen, mitä Sankilan suhteen pitäisi tehdä tai jättää tekemättä, tarkastelen tässä tekstissä Lisätiedot Lukutilan sanomalehtien mikrofilmiluettelo 25.9.2015
 Lukutilan sanomalehtien mikrofilmiluettelo 25.9.2015 Aamulehden iltalehti 18.09.1914-16.11.1914 Aamulehti 03.12.1881 jatkotilaus Aamuviesti 24.11.1924-05.01.1925 Ajan sana 11.10.1930-15.10.1932 Ajan suunta Lisätiedot Asuntokunnat ja asuminen vuonna 2012


type: wikipedia

text:
Das Eisstadion am Friedrichspark war ein Eisstadion in Mannheim, Baden-Württemberg, das bis 2005 Heimspielort der Adler Mannheim aus der Deutschen Eishockey Liga war. Anschließend wurde die Halle von verschiedenen Inlinehockey-Vereinen, hauptsächlich jedoch vom ISC Mannheim genutzt. Bei Inlinehockey-Spielen hatte das Stadion eine Zuschauerkapazität von 2.500 Sitzplätzen. Im August 2021 wurde das Stadion geschlossen und wird 2022 abgerissen.
 Geschichte
 Mit Gründung des Mannheimer Eis- und Rollsport-Club im Jahr 1938 war der Bau der Stätte nötig geworden, am 19. Februar 1939 wurde das Eisstadion schließlich unweit des Mannheimer Schlosses eröffnet. Es war nach Plänen von Richard Pabst gebaut worden, der schon für das Olympiastadion in Garmisch-Partenkirchen verantwortlich gewesen war. 1943 bei einem Luftangriff schwer zerstört, wurde es vereinfacht bis 1949 wiederaufgebaut. Auch nach dem Wiederaufbau war die Spielstätte ein Freiluftstadion, erst zwischen 1959 und 1962 wurden die Zuschauertribünen überdacht. Das Spielfeld wurde schließlich 1969 überdacht, weiterhin blieb das Stadion jedoch nach drei Seiten hin sowie am Übergang zwischen Spielfläche und Zuschauertribünen offen, so dass die Spiele bei starkem Schneefall oder Nebel beeinträchtigt wurden. In der Spitze wurden 11.000 Zuschauer eingelassen, später wurde das Fassungsvermögen aber aus Sicherheitsgründen auf etwa 8.200 beschränkt.
 Mit zunehmendem Alter wurde der Zustand des Stadions immer maroder, die Stadt Mannheim sah sich als Eigentümer jedoch außerstande, mehr als die dringendsten Reparaturen durchzuführen. Ein Stadionneubau wurde erst diskutiert, als sich in den 1980er Jahren teilweise Fernsehsender wegen der schlechten Arbeitsbedingungen weigerten, Live-Übertragungen durchzuführen. Im Laufe der Jahre scheiterten immer neue Pläne für den Bau einer neuen Arena, erst Ende der 90er Jahre konnte ein Neubau unterstützt von SAP-Mitbegründer und Adler-Sponsor Dietmar Hopp realisiert werden.
 Am 17. April 2005 fand mit der Adler-Niederlage in der Finalserie gegen Berlin das letzte Pflichtspiel im Friedrichspark statt. Am letzten Wochenende des Aprils wurde die große Abschiedsfeier „Bye bye Friedrichspark“ durchgeführt, danach zogen die Adler Mannheim in die neue SAP-Arena um.
 Weblinks
 Eisstadion am Friedrichspark im Rhein-Neckar-Wiki
 Einzelnachweise
 Eishockeystadion in Deutschland
 Sporthalle in Baden-Württemberg
 Sportstätte in Mannheim
 Erbaut in den 1930er Jahren
 Architektur im Nationalsozialismus
 Adler Mannheim
 Stadion in Baden-Württemberg


type: other

text:
Fastsættelse af pris for andele i andelsboligforeninger - to nye Højesteretsdomme | Forum Orientering
 Fastsættelse af pris for andele i andelsboligforeninger - to nye Højesteretsdomme
 Oprettet d. 12/4 - 2013
 Højesteret har afsagt to domme vedrørende fastsættelsen af priser for andele i andelsboligforeninger. Begge sager drejede sig om situationer, hvor ejendomsværdien var faldet.
 I begge sager forelå der på salgstidspunktet nye valuarvurderinger, som viste fald i ejendommenes handelsværdi.
 I den ene sag (U2013.1076H), som vedrørte en andelsboligforening på Østerbro i København, solgte en andelshaver solgte i marts 2009 en andel til en køber for knap 2,4 mio. kr. Denne pris svarede til opgørelsen af andelens værdi på den senest afholdte generalforsamling, hvilket var baseret på et regnskab fra 2007. På salgstidspunktet forelå der imidlertid en ny valuarvurdering, der vise, at ejendommens handelsværdi var faldet med ca. 13 %. Denne vurdering havde foreningens formand modtaget i januar 2009. Denne oplysning fandt Højesteret så væsentlig, at den burde have været oplyst i forbindelse med handlen. I april 2009 valgte foreningen på generalforsamlingen at nedsætte andelenes værdi med 500.000 kr. Højesteret fandt, at faldet i værdi var så stort, at købsprisen var fastsat i strid med den lovbestemte maksimalpris i andelsboligforeningslovens § 5, stk. 1.
 I sagen fandt Højesteret videre, at foreningens administrator havde handlet ansvarspådragende i forbindelse med sin rådgivning om salget. Administrator var bekendt med faldet, og burde endvidere som professionel administrator af andelsboligforeninger have indset, at det indtrådte fald i ejendomsværdien var af væsentlig - negativ - betydning for fastsættelsen af den enkelte andels værdi, og at prisen i handelen indebar en overførsel af et allerede indtrådt tab i ejendomsværdi fra sælgeren til køberen.
 Højesteret fandt på denne baggrund, at administratoren hæftede solidarisk med sælgeren for tilbagebetaling af overprisen, som af Højesteret var fastsat til næsten 500.000 kr.
 I forholdet mellem sælgeren og administrator fandt Højesteret imidlertid ikke, at sælgerens tab var en direkte følge af administratorens rådgivning, og sælger fandtes i øvrigt ikke at have godtgjort et tab, som kunne kræves dækket af administratoren. På denne baggrund fandt Højesteret, at sælgeren i det indbyrdes forhold med administrator måtte bære tabet alene.
 Administrator blev imidlertid dømt til at friholde sælger for sagsomkostningerne til køber, da disse blev anset som en direkte følge af administrators mangelfulde rådgivning.
 I den anden sag (U2013.1093H), som vedrørte en andelsboligforening i Østjylland, havde en andelshaver solgt sin andel i marts 2010 til en køber for ca. 500.000 kr. Købesummen svarede til opgørelsen af andelens værdi på den seneste generalforsamling med et nedslag på ca. 65.000 kr. På salgstidspunktet forelå der imidlertid – ligesom i den første sag – en ny valuarvurdering af ejendommen, hvorefter ejendommens handelsværdi var faldet med ca. 18%. Højesteret fandt også i denne sag, at denne oplysning var så væsentlig, at der burde have været taget højde herfor ved overdragelse af andelen. Af årsregnskabet for 2009 fremgik det, at andelens værdi var faldet med ca. 250.000 kr., hvilket uanset prisnedslaget medførte, at købsprisen var fastsat i strid med den lovbestemte maksimalpris, jf. andelsboligforeningslovens § 5, stk. 1.
 Sagen omhandlede videre et spørgsmål om et renteswap, hvis markedsværdi i januar 2010 var negativ med ca. 1,1 mio. kr. Højesteret fandt, at der også i forbindelse med andelens værdi burde have været taget højde for denne negative værdi, og at prisen for andelen også af denne grund var fastsat i strid med den lovbestemte maksimalpris.
 Om arbejdstagerens pligt til ikke at ...
 Hvor mange sager tror du der kommer t...
 Højesteret stadfæster dom om, hvorvid...
 RELEVANTE REGLER OM DØDSHJÆLP
 Bod på kr. 30.000 for overtrædelse af...
 Revision i en krisetid
 Bestyrelsesansvar - familiebestyrelse...