type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 15.8.2009
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 C 193/19
 Hotărârea Tribunalului de Primă Instanță din 2 iulie 2009 — Euro-Information/OAPI (Reprezentare a unei mâini ținând un card urmat de trei triunghiuri)
 (Cauza T-414/07) (1)
 („Marcă comunitară - Cerere de înregistrare a mărcii comunitare figurative reprezentând o mână ținând un card urmat de trei triunghiuri - Motiv absolut de refuz - Lipsa caracterului distinctiv - Articolul 7 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 40/94 [devenit articolul 7 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 207/2009]”)
 2009/C 193/28
 Limba de procedură: franceza
 Părțile
 Reclamantă: Européenne de traitement de l'information (Euro-Information) (Strasbourg, Franța) (reprezentanți: P. Greffe, M. Chaminade și L. Paudrat, avocați)
 Pârât: Oficiul pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (mărci, desene și modele industriale) (reprezentanți: O. Montalto și R. Bianchi, agenți)
 Obiectul
 Acțiune formulată împotriva Deciziei Camerei întâi de recurs a OAPI din 6 septembrie 2007 (R 290/2007-1) de respingere a cererii de înregistrare ca marcă comunitară a unui semn reprezentând o mână ținând un card urmat de trei triunghiuri
 Dispozitivul
 1)
 Respinge acțiunea.
 2)
 Obigă Européenne de traitement de l’information (Euro-Information) la plata cheltuielilor de judecată.
 (1) JO C 22, 26.1.2008.


type: legislation

text:
 |
 52014PC0454
 Prijedlog UREDBE VIJEĆA o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za inćune u Biskajskom zaljevu za ribolovnu sezonu 2014./2015. /* COM/2014/0454 final - 2014/0211 (NLE) */
 OBRAZLOŽENJE
 1. KONTEKST PRIJEDLOGA
 Uredbe Vijeća o ribolovnim
 mogućnostima koje se donose tijekom druge polovice svake godine više ne
 sadržavaju ukupan dopušteni ulov (TAC) za inćune u Biskajskom zaljevu zbog
 drukčijeg godišnjeg ciklusa koji slijedi biologija ovog stoka i s njim
 povezanih znanstvenih savjeta. TAC za inćune potrebno je utvrditi oko
 srpnja svake godine.
 U skladu s Uredbom Vijeća (EZ)
 br. 713/2013, Vijeće je utvrdilo TAC za ribarstvo kojim se
 iskorištava ovaj stok, a koji se primjenjuje od 1. srpnja 2013. do 30. lipnja
 2014. Sada je potrebno utvrditi TAC i njegovu raspodjelu među predmetnim
 državama članicama za sljedećih 12 mjeseci.
 2. REZULTATI SAVJETOVANJA SA
 ZAINTERESIRANIM STRANAMA I OCJENE UTJECAJA
 Uzimajući u obzir ciljeve zajedničke
 ribarstvene politike iz Uredbe (EU) br. 1380/2013 od 11. prosinca 2013.
 Europskog parlamenta i Vijeća, ribolovne mogućnosti potrebno je
 utvrditi na temelju raspoloživih znanstvenih savjeta, uzimajući u obzir
 biološke i društveno-gospodarske aspekte te istodobno osiguravajući
 pravedno postupanje među različitim ribarskim sektorima.
 Za stok inćuna u Biskajskom zaljevu
 znanstveni savjeti utemeljeni su na sezoni ribolova koja traje od 1. srpnja
 2014. do 30. lipnja 2015. U preliminarnim savjetima Međunarodnog vijeća
 za istraživanje mora (ICES) procjenjuje se da biomasa stoka u mrijestu za
 inćune u Biskajskom zaljevu za 2014. iznosi 66 158 tona u vrijeme
 mriješćenja.
 Komisija je 2009. predstavila prijedlog uredbe
 o utvrđivanju dugoročnog plana za stok inćuna u Biskajskom
 zaljevu i ribarstvo kojim se iskorištava taj stok na kojem se temelji
 predloženi TAC. Stoga je primjereno odrediti TAC od 20 100 tona za
 ribolovnu sezonu 2014./2015., što odgovara povećanju od oko 18 % u
 odnosu na prethodni TAC.
 Budući da ribolovna sezona počinje
 1. srpnja 2014., primjereno je što prije donijeti TAC.
 Uredba (EU)
 br. 1380/2013 stupila je na snagu 1. siječnja 2013. U skladu s
 člankom 15. te Uredbe na stok inćuna u Biskajskom zaljevu od 1.
 siječnja 2015. primjenjivat će se obveza iskrcavanja sveg izlova
 („obveza iskrcavanja”). Stoga se nakon tog datuma više ne mogu primjenjivati
 nikakva pravila koja su do tog trenutka obvezivala ribare da odbacuju ulov.
 2014/0211 (NLE)
 Prijedlog
 UREDBE VIJEĆA
 o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti
 za inćune u Biskajskom zaljevu za ribolovnu sezonu 2014./2015.
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
 Europske unije, a posebno njegov članak 43. stavak 3.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske
 komisije,
 budući da:
 (1) Uredbom (EU) br. 1380/2013
 Europskog parlamenta i Vijeća[1]
 zahtijeva se donošenje mjera očuvanja uzimajući u obzir raspoložive
 znanstvene, tehničke i gospodarske savjete, uključujući, gdje je
 to relevantno, izvješća koja je sastavio Znanstveni, tehnički i
 gospodarski odbor za ribarstvo (STECF).
 (2) Vijeće je dužno donijeti
 mjere o utvrđivanju i raspodjeli ribolovnih mogućnosti,
 uključujući i, prema potrebi, određene uvjete koji su s tim
 funkcionalno povezani. Ribolovne mogućnosti trebalo bi dodijeliti državama
 članicama tako da se osigura relativna stabilnost ribolovnih aktivnosti
 svake države članice za svaki riblji stok ili ribarstvo te uzimajući
 u obzir ciljeve zajedničke ribarstvene politike utvrđene u Uredbi
 (EU) br. 1380/2013.
 (3) Ukupni dopušteni ulov (TAC)
 trebalo bi utvrditi na temelju raspoloživih znanstvenih savjeta, uzimajući
 u obzir biološke i društveno-gospodarske aspekte te istodobno
 osiguravajući pravedno postupanje među različitim ribarskim
 sektorima.
 (4) U preliminarnim savjetima
 Međunarodnog vijeća za istraživanje mora (ICES) procjenjuje se da
 biomasa stoka u mrijestu za inćune u Biskajskom zaljevu za 2014. iznosi
 66 158 tona u vrijeme mriješćenja. Komisija je 2009. predstavila
 prijedlog uredbe o uspostavi dugoročnog plana za stok inćuna u
 Biskajskom zaljevu i ribarstvo kojim se iskorištava taj stok. Na temelju tog
 prijedloga primjereno je odrediti TAC od 20 100 tona za ribolovnu sezonu
 2014./2015., što odgovara povećanju od oko 18 % u odnosu na prethodni
 TAC.
 (5) U skladu s člankom 2.
 Uredbe Vijeća (EZ) br. 847/96[2]
 potrebno je utvrditi u kojoj je mjeri stok inćuna u Biskajskom zaljevu
 podložan mjerama utvrđenima u toj Uredbi.
 (6) Od 1. siječnja 2015.
 ribolov inćuna u Biskajskom zaljevu podliježe obvezi iskrcavanja iz
 članka 15. stavka 1. točke (a) Uredbe (EU)
 br. 1380/2013 te se stoga ulovi ostvareni u tom ribolovu zadržavaju na
 ribarskom plovilu, bilježe, iskrcavaju i količinski oduzimaju od kvota, u
 skladu s uvjetima navedenima u toj Uredbi.
 (7) S obzirom na početak
 ribolovne sezone 2014./2015. i u svrhu godišnjeg izvješćivanja o ulovu ova
 bi Uredba morala stupiti na snagu u najkraćem mogućem roku nakon
 njezine objave i trebalo bi je primjenjivati od 1. srpnja 2014.,
 DONIJELO JE OVU UREDBU:
 Članak 1.
 Ribolovne mogućnosti za inćune u Biskajskom zaljevu
 Ukupan je dopušteni ulov (TAC) i njegova
 raspodjela među državama članicama za ribolovnu sezonu koja teče
 od 1. srpnja 2014. do 30. lipnja 2015. za stok inćuna u potpodručju
 ICES-a VIII., kako je utvrđeno u Uredbi (EZ) br. 218/2009
 Europskog parlamenta i Vijeća[3]
 sljedeći (u tonama žive mase):
 Vrsta: || inćun Engraulis encrasicolus || Potpodručje ICES-a: || VIII. (ANE/08.)
 Španjolska || 18 090 || || Analitički TAC
 Francuska || 2 010 ||
 EU || 20 100 ||
 || ||
 TAC || 20 100 ||
 Članak 2.
 Posebne odredbe o raspodjeli ribolovnih mogućnosti
 Raspodjelom ribolovnih mogućnosti
 među državama članicama kako je utvrđena člankom 1. ne
 dovode se u pitanje:
 (a) razmjene u skladu s člankom 16.
 stavkom 8. Uredbe (EU) br. 1380/2013;
 (b) smanjenja i preraspodjele u skladu s
 člankom 37. Uredbe Vijeća (EZ) br. 1224/2009[4];
 (c) preraspodjele u skladu s
 člankom 10. stavkom 4. Uredbe Vijeća (EZ)
 br. 1006/2008[5];
 (d) dodatni iskrcaji dopušteni na
 temelju članka 3. Uredbe (EZ) br. 847/96;
 (e) količine zadržane u skladu s
 člankom 4. Uredbe (EZ) br. 847/96;
 (f) odbici u skladu s člancima
 105., 106. i 107. Uredbe (EZ) br. 1224/2009;
 (g) prijenosi i razmjene kvota u skladu
 s člankom 20. Uredbe Vijeća (EZ) br. 43/2014.[6]
 Članak 3.
 Godišnje upravljanje
 Za potrebe Uredbe (EZ) br. 847/96 stok iz
 stavka 1. smatra se podložnim analitičkom TAC-u. Primjenjuju se
 članak 3. stavci 2. i 3. i članak 4. te Uredbe.
 Članak 4.
 Iskrcaj ulova i usputnog ulova
 Od 1. srpnja 2014. do 31. prosinca 2014. ribe
 iz stokova navedenih u članku 1. zadržavaju se na plovilu ili
 iskrcavaju samo ako:
 (a) su ulove ostvarila plovila koja
 plove pod zastavom države članice kojoj je određena kvota, a ta kvota
 nije iscrpljena; ili
 (b) ulovi se sastoje od udjela kvote
 Unije koja nije raspodijeljena po kvotama među državama članicama, a
 ta kvota Unije nije iscrpljena.
 Članak 5.
 Prijenos podataka
 Pri podnošenju Komisiji podataka o iskrcaju
 ulovljenih količina inćuna države članice moraju se u skladu s
 člancima 33. i 34. Uredbe Vijeća (EZ)
 br. 1224/2009 koristiti oznakom stoka „ANE/08.”.
 Članak 6.
 Stupanje na snagu
 Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana
 od dana objave u Službenom listu Europske unije.
 Primjenjuje se od 1. srpnja 2014. do 30.
 lipnja 2015.
 Ova je
 Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama
 članicama.
 Sastavljeno u Bruxellesu
 Za
 Vijeće
 Predsjednik
 [1] Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i
 Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici,
 izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i
 (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 2371/2002
 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ (SL L 354,
 28.12.2013., str. 22.).
 [2] Uredba Vijeća (EZ) br. 847/96 od 6. svibnja 1996. o
 uvođenju dodatnih uvjeta za upravljanje godišnjim ukupnim dopuštenim
 ulovom (TAC) i kvotama (SL L 115, 9.5.1996., str. 3.).
 [3] Uredba (EZ) br. 218/2009 Europskog parlamenta i
 Vijeća od 11. ožujka 2009. o podnošenju statističkih podataka o
 nominalnom ulovu država članica koje obavljaju ribolov u
 sjeveroistočnom Atlantiku (SL L 87, 31.3.2009., str. 70.).
 [4] Uredba Vijeća (EZ) br. 1224/2009 od 20.
 studenoga 2009. o uspostavi sustava kontrole Zajednice za osiguranje
 sukladnosti s pravilima zajedničke ribarstvene politike, o izmjeni uredbi
 (EZ) br. 847/96, (EZ) br. 2371/2002, (EZ) br. 811/2004,
 (EZ) br. 768/2005, (EZ) br. 2115/2005,
 (EZ) br. 2166/2005, (EZ) br. 388/2006,
 (EZ) br. 509/2007, (EZ) br. 676/2007,
 (EZ) br. 1098/2007, (EZ) br. 1300/2008,
 (EZ) br. 1342/2008 i o stavljanju izvan snage uredbi
 (EEZ) br. 2847/93, (EZ) br. 1627/94 i
 (EZ) br. 1966/2006 (SL L 343, 22.12.2009., str. 1.).
 [5] Uredba Vijeća (EZ) br. 1006/2008 od 29. rujna 2008.
 o odobravanju ribolovnih aktivnosti koje ribarska plovila Zajednice obavljaju
 izvan voda Zajednice i o pristupu plovila trećih zemalja vodama Zajednice,
 te o izmjeni Uredbe (EEZ) br. 2847/93 i (EZ) br. 1627/94 i
 stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 3317/94 (SL L 286,
 29.10.2008., str. 33.).
 [6] Uredba Vijeća (EU) br. 43/2014 od 20. siječnja
 2014. o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za 2014. za određene
 riblje stokove i skupine ribljih stokova, koje se primjenjuju u vodama Unije te
 za plovila Unije u određenim vodama izvan Unije (SL L 24, 28.01.2014.,
 str. 1.).


type: wikipedia

text:
Sibelius voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
 henkilöitä
 Jean Sibelius (1865–1957), suomalainen säveltäjä
 Aino Sibelius (1871–1969), Jean Sibeliuksen puoliso
 Christian Sibelius (1869–1922), suomalainen psykiatrian dosentti ja professori
 Jenni Sibelius (s. 1980), suomalainen jalkapalloilija
 Nelma Sibelius (1878–1970), suomalainen lasten- ja nuortenkirjailija.
 muita merkityksiä
 Sibelius-Akatemia, Suomen ainoa musiikkiyliopisto
 Sibelius-monumentti, Eila Hiltusen tekemä teräsveistos Töölössä
 Jean Sibelius -viulukilpailu, kerran viidessä vuodessa järjestettävä arvostettu kilpailu viulisteille
 Sibelius, vuonna 2003 ensi-iltansa saanut elokuva
 Sibelius-Seura
 Sibelius-kvartetti, suomalainen jousikvartetti
 Sibelius, kansainvälinen erikoispikajuna
 Sibelius-museo
 Sibelius-lukio, musiikkiin ja tanssiin erikoistunut lukio Helsingissä
 Sibelius-opisto, musiikkiopisto Hämeenlinnassa
 Sibeliustalo, Lahden konserttitalo
 Sibelius, nuotintamiseen tarkoitettu tietokoneohjelma
 1405 Sibelius, asteroidi


type: other

text:
Revocazione ordinaria e ricorso per cassazione - Safio - Servizi Informatici e Formazione Professionale
 In tema di impugnazioni nel processo tributario, ai sensi dell’articolo 64, comma 1, D.Lgs. 546/1992, nel testo modificato dall’articolo 9, comma 1, lett. cc), D.Lgs. 156/2015, applicabile ai ricorsi depositati a decorrere dal 1° gennaio 2016, la revocazione c.d. ordinaria è ammissibile anche se la stessa sentenza sia stata oggetto di ricorso per cassazione, in conformità, peraltro, all’articolo 398, comma 4, c.p.c., secondo cui la proposizione della revocazione non sospende il termine per proporre il ricorso per cassazione o il procedimento relativo, norma operante nel processo tributario, stante il generale rinvio al codice di procedura civile di cui all’articolo 1, comma 2, D.Lgs. 546/1992.
 È quanto affermato dalla Corte di Cassazione che, con l’ordinanza n. 327/2018, si è pronunciata in una vicenda in cui l’Agenzia delle entrate aveva proposto ricorso per Cassazione avverso la sentenza della CTR della Toscana che aveva dichiarato inammissibile il ricorso per revocazione proposto dalla medesima Amministrazione finanziaria avverso una sentenza della stessa CTR, sul presupposto della contemporanea pendenza del giudizio di cassazione avverso la predetta sentenza di appello.
 La Suprema Corte ha ritenuto fondato il motivo di ricorso, incentrato sulla nullità della sentenza impugnata e del procedimento di appello per violazione e falsa applicazione dell’articolo 64 D.Lgs. 546/1992, e articolo 395, comma 1, n. 4, c.p.c., per avere la CTR ritenuto inammissibile il ricorso per revocazione proposto dall’Agenzia delle entrate avverso una sentenza di appello della medesima CTR in quanto impugnata per cassazione.
 A sostegno della decisione di secondo grado la CTR aveva richiamato l’articolo 64, comma 1, del D.Lgs. 546/1992, nella formulazione in vigore prima della riforma introdotta dal D.Lgs. 156/2015, che così recitava: “Contro le sentenze delle commissioni tributarie che involgono accertamenti di fatto e che sul punto non sono ulteriormente impugnabili o non sono state impugnate è ammessa le revocazione ai sensi dell’articolo 395 c.p.c.” ed aveva ribadito i principi espressi dalla Cassazione con riferimento a tale disposizione, affermando che “l’istanza di revocazione è ammessa solo nei confronti di sentenze che, involgendo accertamenti di fatto, non siano ulteriormente impugnabili sul punto controverso o che non siano state impugnate nei termini, con la conseguenza che la richiesta di revocazione è inammissibile allorché una sentenza, involgente accertamenti di fatto, sia impugnabile o sia stata impugnata coi mezzi ordinari di gravame” (cfr. Cassazione, sentenza n. 5827/2011).
 Nella pronuncia in esame, la Corte di cassazione ha correttamente rilevato che l’articolo 9, comma 1, lett. cc), D.Lgs. 156/2015, aveva riformulato l’articolo 64 comma 1, D.Lgs. 546/1992 “allo scopo di eliminare le incertezze interpretative a cui aveva dato luogo il testo vigente” (così nella relazione illustrativa al decreto) e che, attualmente, la norma prevede che “Le sentenze pronunciate in grado d’appello o in unico grado dalle commissioni tributarie possono essere impugnate ai sensi dell’articolo 395 c.p.c.“; disposizione, questa, applicabile a decorrere dal 1° gennaio 2016, come espressamente previsto dall’articolo 12 del decreto di riforma e, quindi, anche al ricorso per revocazione oggetto del giudizio, proposto in data 24.09.2016.
 La Cassazione ha, infatti, rilevato che l’applicazione delle modifiche alle disposizioni del processo tributario apportate dal D.Lgs. 156/2015 anche ai giudizi in corso è stato chiarito nella relazione illustrativa al decreto“non essendosi ritenuta opportuna una previsione di applicabilità limitata ai soli nuovi giudizi”, ovvero a quelli instaurati alla data di entrata in vigore della nuova normativa, in quanto “un tale sistema (...) verrebbe a creare un nuovo rito, che coesisterebbe con il vecchio per le cause anteriori generando confusione ed incertezze“.
 Di conseguenza, afferma la Suprema Corte, in base alla nuova formulazione dell’articolo 64 comma 1, D.Lgs. 546/1992, non risulta più attuale l’orientamento della Cassazione riferito alla precedente disposizione in materia di ricorso per revocazione, dovendosi invece ritenere che, analogamente all’ordinario processo civile, la proposizione del ricorso per revocazione ordinaria, ex articolo 395 c.p.c., avverso una sentenza della CTR, non è pregiudicata dalla contestuale proposizione del ricorso per Cassazione, ex articolo 360 c.p.c., nei confronti della medesima statuizione, come deve desumersi, peraltro, dal disposto di cui all’articolo 398, comma 4, c.p.c. secondo cui “la proposizione della revocazione non sospende il termine per proporre il ricorso per cassazione o il procedimento relativo” (cfr. Cassazione SS.UU., sentenza n. 2039/1967, nonché Cassazione n. 5480/1998, in tema di sospensione del termine per proporre ricorso per cassazione; Cassazione n. 14717/2001, in tema di litispendenza tra i due giudizi; Cassazione n. 23445/2014 sull’autonomia delle impugnazioni), che è norma applicabile al processo tributario ex articolo 1, comma 2, D.Lgs. 546/1992
 L'articolo Revocazione ordinaria e ricorso per cassazione sembra essere il primo su Euroconference Legal.


text:
En spejdergruppe er den mindste selvstændige enhed i spejderkorpsene. Afdelingerne/grenene i en spejdergruppe kaldes hos de blå familiespejd, mikro, mini, junior, trop og klan, og hos de grønne Familiespejder, Bæver, Ulv, Junior, Tropspejder, Tropsenior og Rover. Aldersgrupperingerne varierer i de forskellige spejderkorps, men man kan blive spejder fra 6-års-alderen. Familiespejd er for barn og forældre, og er for de 3-5-årige.
 En spejdergruppe ledes af gruppebestyrelsen, der er de enkelte afdelingers ledere i samarbejde med gruppelederen og forældrerepræsentanter. Den årlige generalforsamling i gruppen kaldes et grupperådsmøde, og er for gruppestyrelsen, alle forældrene og i princippet også for interesserede medborgere.
 Flere spejdergrupper danner sammen en 'division', distrikt eller 'region' (alt efter korps), der oftest geografisk dækker en eller flere kommuner. Divisioner, distrikter eller regioner er organiseret under de forskellige spejderkorps, og er mest koordinerende og administrerende enheder.
 Hos FDF, der principielt ikke er spejdere, er den tilsvarende enhed en kreds, der er samlet i landsdele. Indenfor de enkelte landsdele samarbejder geografisk forbundne kredse i netværk.
 Gruppe


text:
 Avis juridique important
 |
 32001D0589
 2001/589/CE: Décision du Conseil du 18 juin 2001 relative à la conclusion de l'accord entre la Communauté européenne et la République de Bulgarie concernant la participation de la République de Bulgarie à l'Agence européenne pour l'environnement et au réseau européen d'information et d'observation pour l'environnement
 Journal officiel n° L 213 du 07/08/2001 p. 0065 - 0065
 Décision du Conseildu 18 juin 2001relative à la conclusion de l'accord entre la Communauté européenne et la République de Bulgarie concernant la participation de la République de Bulgarie à l'Agence européenne pour l'environnement et au réseau européen d'information et d'observation pour l'environnement(2001/589/CE)LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE,vu le traité instituant la Communauté européenne, et notamment son article 175, paragraphe 1, en liaison avec son article 300, paragraphe 2, premier alinéa, première phrase, et paragraphe 3, premier alinéa,vu la proposition de la Commission(1),vu l'avis du Parlement européen(2),considérant ce qui suit:(1) L'Agence européenne pour l'environnement et le réseau européen d'information et d'observation pour l'environnement ont été établis par le règlement (CEE) n° 1210/90(3).(2) Le Conseil européen de Luxembourg (en décembre 1997) a fait de la participation aux programmes et aux agences communautaires un moyen d'accélérer la stratégie de préadhésion des pays d'Europe centrale et orientale. En ce qui concerne les agences, les conclusions du Conseil européen prévoient que "les États candidats pourront participer à des agences communautaires, sur décision à prendre au cas par cas".(3) Le Conseil européen d'Helsinki (en décembre 1999) a réaffirmé le caractère inclusif du processus d'adhésion, qui regroupe désormais treize pays candidats dans un cadre unique, les pays candidats participant à ce processus sur un pied d'égalité.(4) Le 14 février 2000, le Conseil a autorisé la Commission à conduire les négociations concernant la participation des pays candidats à l'adhésion à l'Agence européenne pour l'environnement. La Commission a signé l'acte final des négociations le 9 octobre 2000.(5) Il y a lieu d'approuver l'accord auquel il est fait référence dans la présente décision,DÉCIDE:Article premierL'accord entre la Communauté européenne et la République de Bulgarie concernant la participation de la République de Bulgarie à l'Agence européenne pour l'environnement et au réseau européen d'information et d'observation pour l'environnement est approuvé au nom de la Communauté.Le texte de l'accord figure à l'annexe de la présente décision.Article 2Le président du Conseil est autorisé à désigner la ou les personne(s) habilitée(s) à déposer la notification prévue à l'article 18 de l'accord.Article 3La présente décision est publiée au Journal officiel des Communautés européennes.Fait à Luxembourg, le 18 juin 2001.Par le ConseilLe présidentM. Winberg(1) JO C 120 E du 24.4.2001, p. 195.(2) Avis rendu le 31 mai 2001 (non encore paru au Journal officiel).(3) JO L 120 du 11.5.1990, p. 1. Règlement modifié en dernier lieu par le règlement (CE) n° 933/1999 (JO L 117 du 5.5.1999, p. 1).


text:
POLGÁRMESTER ELŐ TERJESZTÉS. a CSEPELI PIAC Kft. alapító okiratának módosításáról - PDF
 Download "POLGÁRMESTER ELŐ TERJESZTÉS. a CSEPELI PIAC Kft. alapító okiratának módosításáról"
 1 BUDAPEST-CSEPEL ÖNKORMÁNYZATA POLGÁRMESTER ELŐ TERJESZTÉS a CSEPELI PIAC Kft. alapító okiratának módosításáról Készítette: Lakatos Sándorné ügyvezető igazgató Dr. Hricsovinyi István társasági jogi képviselő Előterjesztő: Tóth Mihály polgármester Az előterjesztést megtárgyalta: Ügyrendi, Jogi, Kisebbségügyi és Rendészeti Bizottság Törvényességi szempontból ellenőrizte: D r. S z e l e s Gábor jegyző Budapest-Csepel Önkormányzata Képviselő-testülete évi 210. sz. előterjesztés Testületi ülés dátuma: Leadási idő: december 08. Testületi ülés időpontja: december 19.
 2 2 Tisztelt Képviselő-testület! A Képviselő-testület SZMSZ-ének módosításáról szóló 6/2006. (III.21.) Kt. rendelet értelmében Budapest-Csepel Önkormányzat elnevezése január 1. napjától Budapest XXI. Kerület Csepel elnevezésre változik. A Csepeli Piac Kft, mint az önkormányzat tulajdonában álló egyszemélyes korlátolt felelősségű gazdasági társaság alapító okiratát a névváltozás figyelembe vételével módosítani szükséges. A július 1-jei hatállyal életbe lépett Gazdasági társaságokról szóló évi IV. törvény 336. (2) bekezdésben foglaltak értelmében, az új törvény hatályba lépése előtt a cégjegyzékbe már bejegyzett társaságok alapító okiratát e törvény rendelkezéseihez igazítva módosítani kell. A névváltozásnak és a jogszabályi előírásoknak megfelelően a Csepeli Piac Kft. alapító okiratát módosította. A változtatások jelölése akként történt, hogy a kiegészítések aláhúzva, a módosítások dőlt betűvel kerültek kiemelésre. Fentiekre tekintettel kérem a Tisztelt Képviselő-testületet, hogy az előterjesztésben foglalt módosításokat és a határozati javaslatokat elfogadni szíveskedjék. Budapest, november 30. Tóth Mihály polgármester
 4 4 3. Budapest-Csepel Önkormányzata Képviselő-testülete úgy dönt, hogy a Csepeli Piac Kft. ügyvezető igazgatójának (vezető tisztségviselőjének), Lakatos Sándornénak a jelenlegi megbízatását változatlan feltételekkel, a gazdasági társaságokról szóló évi IV. tv. 22. (2) bekezdésben foglaltak szerint január 1-jétől december 31-ig meghosszabbítja. Határidő: elfogadásra: azonnal végrehajtásra: azonnal Felelős: Tóth Mihály polgármester A határozati javaslat elfogadásához a képviselők egyszerű többségű támogató szavazata szükséges.
 6 6 A társaság TEÁOR szerinti tevékenységi köre: Főtevékenység: Ingatlan bérbeadása, üzemeltetése Egyéb tevékenységi körök: Tárolás, raktározás Szárazföldi szállítást segítő tevékenység Ingatlan beruházás, -eladás Ingatlanforgalmazás Ingatlankezelés Egyéb szárazföldi járműkölcsönzés Fogyasztási cikk kölcsönzés Hirdetés Takarítás, tisztítás 4. A társaság működésének időtartama Határozatlan. A Társaság a működését július 1. napján kezdte meg. 5. A társaság törzstőkéje A társaság törzstőkéje Ft, azaz Ötvenkettőmillió-négyszázezer forint, melyből Ft, azaz Huszonnyolcmillió-ötszázezer forint készpénz, amely a törzstőke 54,4%-a, valamint Ft, azaz Huszonhárommillió-kilencszázezer forint nem pénzbeli hozzájárulás, amely a törzstőke 45,6%-a, ingatlan- és tárgyi eszköz vagyon (a melléklet szerint, amit az alapító bocsátott rendelkezésre). A pénzbeni hozzájárulás teljes összegét az alapítói határozatot követő 15 napon belül az alapító a Kft. letéti számlájára utalta. A nem készpénz vagyon értékét a könyvvizsgáló állapította meg. A törzstőke felemelése és leszállítása A törzstőke felemeléséről illetve leszállításáról az alapító határoz. Ha a törzstőke felemelése új tagokkal történő kiegészülést von maga után, az alapító okirat 8. pontjában foglaltak az irányadók.
 7 7 A törzstőke 75% alá nem csökkenhet. A törzstőke leszállítását elhatározó alapítói határozatot az annak meghozatalától számított 30 napon belül a Cégbírósághoz kell bejelenteni. A törzstőke leszállítását kimondó határozatról a cégbíróságnál történt bejelentést követően a vezető tisztségviselő a Cégközlönyben, kétszer egymás után harminc napos időközzel hirdetményt köteles közzétenni, a GT 162. (1)-(2) és (3) bek. szerint. A hirdetményben ismertetni kell a törzstőke leszállítását kimondó határozatot és egyúttal fel kell hívni a társaság hitelezőit, hogy követeléseiket a hirdetmény utolsó közzétételétől számított 30 napos jogvesztő határidőn belül jelentsék be. Az ismert hitelezőket külön is fel kell hívni követeléseik bejelentésére. Azoknak a hitelezőknek az igényeit, akik a társaságnál a határidő alatt jelentkeztek, és a törzstőke leszállításához nem járultak hozzá, ki kell elégíteni, vagy számukra biztosítékot kell nyújtani. Az előzőekben előírt határidő eltelte után a vezető tisztségviselő köteles bejelenteni a cégbíróságnak, hogy a törzstőke leszállításához hozzá nem járuló hitelezők kielégítése megtörtént, illetve részükre biztosítékot nyújtottak. A bejelentéshez mellékelni kell a hirdetményeket tartalmazó lappéldányokat. A törzstőke leszállítása alapján az alapítónak visszafizetést csak a leszállításnak a cégjegyzékbe történő bejegyzése után szabad teljesíteni. 6. A tag törzsbetétje A tag neve: Budapest XXI. Kerület Csepel Önkormányzata Törzsbetét összege: Ft Törzsbetét összetétele: a) készpénz: Ft b) nem pénzbeli hozzájárulás megnevezése: ingatlan és tárgyi eszköz vagyon értéke: Ft 7. Üzletrész A társaság bejegyzését követően a tag jogait és a társaság vagyonából őt megillető hányadot az üzletrész testesíti meg. A tagnak csak egy üzletrésze lehet. 8. Üzletrész átruházása, felosztása Az üzletrész csak átruházás, a megszűnt tag jogutódlása esetén osztható fel. Ha az egyszemélyes társaság az üzletrész felosztása, vagy a törzstőke emelése folytán új taggal egészül ki, és így a társaság több személyessé alakul át, a tagoknak a változást 30 napon belül kell jelenti a Cégbíróság felé, és az alapító okiratot ennek megfelelően társasági szerződésre kell módosítani. Az egyszemélyes társaság a saját üzletrészét nem szerezheti meg. 9. A nyereség felosztása A tagot a társaságnak a GT 132. (1) bekezdése szerint felosztható, és a felosztani rendelt, a Számviteli törvény szerint meghatározott tárgyévi adózott eredményéből, illetve a szabad eredmény tartalékkal kiegészített tárgyévi adózott eredményéből osztalék illeti meg.
 8 8 10. Az alapítói határozat Az alapító kizárólagos hatáskörébe tartoznak az alábbi kérdésekben való döntés: a számviteli törvény szerinti beszámoló elfogadása, ideértve az adózott eredmény felhasználására vonatkozó döntést pótbefizetés elrendelése és visszatérítése, valamint a törzstőke felemelésének és leszállításának elhatározása osztalékelőleg fizetésének elhatározása üzletrész felosztásához való hozzájárulás és az üzletrész bevonásának elrendelése a vezető tisztségviselő megválasztása, visszahívása és díjazásának megállapítása, valamint ha a vezető tisztségviselő a társasággal munkaviszonyban is áll, a munkáltatói jogok gyakorlása a felügyelő bizottság tagjainak megválasztása, visszahívása, díjazásának megállapítása a könyvvizsgáló megválasztása és visszahívása, díjazásának megállapítása olyan szerződés megkötésének jóváhagyása, amelyet a társaság saját tagjával, ügyvezetőjével vagy azok közeli hozzátartozójával (Ptk b. pont), illetve élettársával köt a vezető tisztségviselő és a felügyelő bizottsági tagok, illetve a könyvvizsgáló elleni követelések érvényesítése a társaság jogutód nélküli megszűnésének, átalakulásának, egyesülésének, beolvadásának és szétválásának elhatározása, valamint más gazdasági társaság alapításáról illetve működő társaságba tagként való belépéséről döntés az alapító okirat módosítása mindazok az ügyek, amelyeket a évi IV. törvény, egyéb jogszabályok vagy az alapító okirat az alapító kizárólagos hatáskörébe utal a társaság beszámolójának, ügyvezetésének, gazdálkodásának könyvvizsgáló által történő megvizsgálásának elrendelése. Miután a társaságnak egy alapítója van, a Gazdasági Társaságokról szóló törvény 19. (5) bek. értelmében a taggyűlés hatáskörét Budapest XXI. Kerület Csepel Önkormányzat Képviselő-testülete gyakorolja. Az egyedüli tag a határozatát írásban kell, hogy meghozza. Az írásbeli határozatot a társaság vezető tisztségviselőjével közölni kell. A testületi ülések közötti időben az alapítói jogokat a Polgármester gyakorolja. A következő kérdésekben való döntés gyakorlásának joga Budapest XXI. Kerület Csepel Önkormányzata Képviselő-testületét illeti meg, ezeket a jogokat a testületi ülések közötti időben a polgármester nem gyakorolhatja: pótbefizetés elrendelése és visszatérítése, valamint a törzstőke felemelése és leszállítása üzletrész felosztása és bevonása vezető tisztségviselő megválasztása, visszahívása a felügyelő bizottság tagjainak megválasztása, visszahívása a társaság megszűnésének, átalakulásának, egyesülésének, beolvadásának és szétválásának elhatározása, valamint más gazdasági társaság alapításáról ill. működő társaságba tagként való belépéséről döntés az alapító okirat módosítása
 12 12 Bizottság tagjai törvényben meghatározott felelősségét vonja maga után, köteles erről a Felügyelő Bizottságot és az alapítót tájékoztatni. Ha a társaság alapítója a szükséges döntéseket nem hozza meg, a könyvvizsgáló erről a cégbíróságot értesíti. 15. A társaság megszűnése A társaság megszűnik, ha: az alapító elhatározza jogutód nélküli megszűnését, más társasággal egyesül, abba beleolvad, szétválik vagy más társasági formába átalakul, a cégbíróság megszűntnek nyilvánítja, a bíróság felszámolási eljárás során megszünteti. A társaság jogutód nélküli megszűnése esetében a hitelezők kielégítése után a fennmaradó vagyon az alapítót illeti meg. Ha a társaság jogutód nélkül megszűnik kivéve a fizetésképtelenség miatt indított felszámolási eljárást végelszámolásnak van helye. A végelszámolás lebonyolítását végző személyt az alapító jelöli ki. 16. Záró rendelkezések A jelen alapító okiratban nem szabályozott kérdésekben a Gazdasági Társaságokról szóló törvény, a társaságnak és tagjainak az ott nem szabályozott vagyoni és személyi viszonyaira a Polgári Törvénykönyvről szóló évi IV. törvény rendelkezéseit kell alkalmazni. Budapest, december.. Tóth Mihály polgármester az alapító Budapest XXI. Kerület Csepel Önkormányzat képviseletében Ellenjegyezte: Budapesten, december.-n Dr. Hricsovinyi István nyilatkozom, hogy az alapító okirat egységes szerkezete mindenben megfelel a módosító okiratban történt változtatásoknak.
 14 14 A társaság TEÁOR szerinti tevékenységi köre: Főtevékenység: Ingatlan bérbeadása, üzemeltetése Egyéb tevékenységi körök: Tárolás, raktározás Szárazföldi szállítást segítő tevékenység Ingatlan beruházás, -eladás Ingatlanforgalmazás Ingatlankezelés Egyéb szárazföldi járműkölcsönzés Fogyasztási cikk kölcsönzés Hirdetés Takarítás, tisztítás 4. A társaság működésének időtartama Határozatlan. A Társaság a működését július 1. napján kezdte meg. 5. A társaság törzstőkéje A társaság törzstőkéje Ft, azaz Ötvenkettőmillió-négyszázezer forint, melyből Ft, azaz Huszonnyolcmillió-ötszázezer forint készpénz, amely a törzstőke 54,4%-a, valamint Ft, azaz Huszonhárommillió-kilencszázezer forint nem pénzbeli hozzájárulás, amely a törzstőke 45,6%-a, ingatlan- és tárgyi eszköz vagyon (a melléklet szerint, amit az alapító bocsátott rendelkezésre). A pénzbeni hozzájárulás teljes összegét az alapítói határozatot követő 15 napon belül az alapító a Kft. letéti számlájára utalta. A nem készpénz vagyon értékét a könyvvizsgáló állapította meg. A törzstőke felemelése és leszállítása A törzstőke felemeléséről illetve leszállításáról az alapító határoz. Ha a törzstőke felemelése új tagokkal történő kiegészülést von maga után, az alapító okirat 8. pontjában foglaltak az irányadók.
 15 15 A törzstőke 75% alá nem csökkenhet. A törzstőke leszállítását elhatározó alapítói határozatot az annak meghozatalától számított 30 napon belül a Cégbírósághoz kell bejelenteni. A törzstőke leszállítását kimondó határozatról a cégbíróságnál történt bejelentést követően a vezető tisztségviselő a Cégközlönyben, kétszer egymás után harminc napos időközzel hirdetményt köteles közzétenni, a GT 162. (1)-(2) és (3) bek. szerint. A hirdetményben ismertetni kell a törzstőke leszállítását kimondó határozatot és egyúttal fel kell hívni a társaság hitelezőit, hogy követeléseiket a hirdetmény utolsó közzétételétől számított 30 napos jogvesztő határidőn belül jelentsék be. Az ismert hitelezőket külön is fel kell hívni követeléseik bejelentésére. Azoknak a hitelezőknek az igényeit, akik a társaságnál a határidő alatt jelentkeztek, és a törzstőke leszállításához nem járultak hozzá, ki kell elégíteni, vagy számukra biztosítékot kell nyújtani. Az előzőekben előírt határidő eltelte után a vezető tisztségviselő köteles bejelenteni a cégbíróságnak, hogy a törzstőke leszállításához hozzá nem járuló hitelezők kielégítése megtörtént, illetve részükre biztosítékot nyújtottak. A bejelentéshez mellékelni kell a hirdetményeket tartalmazó lappéldányokat. A törzstőke leszállítása alapján az alapítónak visszafizetést csak a leszállításnak a cégjegyzékbe történő bejegyzése után szabad teljesíteni. 6. A tag törzsbetétje A tag neve: Budapest XXI. Kerület Csepel Önkormányzata Törzsbetét összege: Ft Törzsbetét összetétele: a) készpénz: Ft b) nem pénzbeli hozzájárulás megnevezése: ingatlan és tárgyi eszköz vagyon értéke: Ft 7. Üzletrész A társaság bejegyzését követően a tag jogait és a társaság vagyonából őt megillető hányadot az üzletrész testesíti meg. A tagnak csak egy üzletrésze lehet. 8. Üzletrész átruházása, felosztása Az üzletrész csak átruházás, a megszűnt tag jogutódlása esetén osztható fel. Ha az egyszemélyes társaság az üzletrész felosztása, vagy a törzstőke emelése folytán új taggal egészül ki, és így a társaság több személyessé alakul át, a tagoknak a változást 30 napon belül kell jelenti a Cégbíróság felé, és az alapító okiratot ennek megfelelően társasági szerződésre kell módosítani. Az egyszemélyes társaság a saját üzletrészét nem szerezheti meg. 9. A nyereség felosztása A tagot a társaságnak a GT 132. (1) bekezdése szerint felosztható, és a felosztani rendelt, a Számviteli törvény szerint meghatározott tárgyévi adózott eredményéből, illetve a szabad eredmény tartalékkal kiegészített tárgyévi adózott eredményéből osztalék illeti meg.
 16 Az alapítói határozat Az alapító kizárólagos hatáskörébe tartoznak az alábbi kérdésekben való döntés: a számviteli törvény szerinti beszámoló elfogadása, ideértve az adózott eredmény felhasználására vonatkozó döntést pótbefizetés elrendelése és visszatérítése, valamint a törzstőke felemelésének és leszállításának elhatározása osztalékelőleg fizetésének elhatározása üzletrész felosztásához való hozzájárulás és az üzletrész bevonásának elrendelése a vezető tisztségviselő megválasztása, visszahívása és díjazásának megállapítása, valamint ha a vezető tisztségviselő a társasággal munkaviszonyban is áll, a munkáltatói jogok gyakorlása a felügyelő bizottság tagjainak megválasztása, visszahívása, díjazásának megállapítása a könyvvizsgáló megválasztása és visszahívása, díjazásának megállapítása olyan szerződés megkötésének jóváhagyása, amelyet a társaság saját tagjával, ügyvezetőjével vagy azok közeli hozzátartozójával (Ptk b. pont), illetve élettársával köt a vezető tisztségviselő és a felügyelő bizottsági tagok, illetve a könyvvizsgáló elleni követelések érvényesítése a társaság jogutód nélküli megszűnésének, átalakulásának, egyesülésének, beolvadásának és szétválásának elhatározása, valamint más gazdasági társaság alapításáról illetve működő társaságba tagként való belépéséről döntés az alapító okirat módosítása mindazok az ügyek, amelyeket a évi IV. törvény, egyéb jogszabályok vagy az alapító okirat az alapító kizárólagos hatáskörébe utal a társaság beszámolójának, ügyvezetésének, gazdálkodásának könyvvizsgáló által történő megvizsgálásának elrendelése. Miután a társaságnak egy alapítója van, a Gazdasági Társaságokról szóló törvény 19. (5) bek. értelmében a taggyűlés hatáskörét Budapest XXI. Kerület Csepel Önkormányzat Képviselő-testülete gyakorolja. Az egyedüli tag a határozatát írásban kell, hogy meghozza. Az írásbeli határozatot a társaság vezető tisztségviselőjével közölni kell. A testületi ülések közötti időben az alapítói jogokat a Polgármester gyakorolja. A következő kérdésekben való döntés gyakorlásának joga Budapest XXI. Kerület Csepel Önkormányzata Képviselő-testületét illeti meg, ezeket a jogokat a testületi ülések közötti időben a polgármester nem gyakorolhatja: pótbefizetés elrendelése és visszatérítése, valamint a törzstőke felemelése és leszállítása üzletrész felosztása és bevonása vezető tisztségviselő megválasztása, visszahívása a felügyelő bizottság tagjainak megválasztása, visszahívása a társaság megszűnésének, átalakulásának, egyesülésének, beolvadásának és szétválásának elhatározása, valamint más gazdasági társaság alapításáról ill. működő társaságba tagként való belépéséről döntés az alapító okirat módosítása
 20 20 Felügyelő Bizottságot és az alapítót tájékoztatni. Ha a társaság alapítója a szükséges döntéseket nem hozza meg, a könyvvizsgáló erről a cégbíróságot értesíti. 15. A társaság megszűnése A társaság megszűnik, ha: az alapító elhatározza jogutód nélküli megszűnését, más társasággal egyesül, abba beleolvad, szétválik vagy más társasági formába átalakul, a cégbíróság megszűntnek nyilvánítja, a bíróság felszámolási eljárás során megszünteti. A társaság jogutód nélküli megszűnése esetében a hitelezők kielégítése után a fennmaradó vagyon az alapítót illeti meg. Ha a társaság jogutód nélkül megszűnik kivéve a fizetésképtelenség miatt indított felszámolási eljárást végelszámolásnak van helye. A végelszámolás lebonyolítását végző személyt az alapító jelöli ki. 16. Záró rendelkezések A jelen alapító okiratban nem szabályozott kérdésekben a Gazdasági Társaságokról szóló törvény, a társaságnak és tagjainak az ott nem szabályozott vagyoni és személyi viszonyaira a Polgári Törvénykönyvről szóló évi IV. törvény rendelkezéseit kell alkalmazni. Budapest, december.. Tóth Mihály polgármester az alapító Budapest XXI. Kerület Csepel Önkormányzat képviseletében Ellenjegyezte: Budapesten, december.-n Dr. Hricsovinyi István nyilatkozom, hogy az alapító okirat egységes szerkezete mindenben megfelel a módosító okiratban történt változtatásoknak.
 21 21 JEGYZŐKÖNYV Készült: a Csepeli Piacfejlesztő és Üzemeltető Kft székhelyén, a Felügyelő Bizottsági ülésen, november 30-án. Jelen vannak: Molnár Rudolf FEB elnök Vida László FEB tag Tóth János FEB tag Lakatos Sándorné ügyvezető igazgató A Felügyelő Bizottság szabályszerűen összehívásra került. Az előterjesztés anyagait a bizottság tagjai időben megkapták, és azokat áttanulmányozták. A Csepeli Piac Kft alapító okirat módosításáról szóló előterjesztést a FEB megtárgyalta, és a határozati javaslatokat egyhangúlag elfogadja. A Felügyelő Bizottság javasolja Budapest-Csepel Önkormányzat Képviselő-testülete értsen egyet az előterjesztésben foglaltakkal. Molnár Rudolf FEB elnök Hitelesítő: Tóth János FEB tag


text:
Felix Kadlinský (18. října 1613, Horšovský Týn – 13. listopadu 1675, Uherské Hradiště) byl český barokní spisovatel a překladatel. Psal česky. Jeho nejznámějším dílem je sbírka písní Zdoroslavíček.
 Život
 Byl členem jezuitského řádu, do kterého vstoupil v roce 1635. Poté byl učitelem a zastával úřad prokurátora české provincie. Roku 1650 byl vysvěcen na kněze. Byl též profesorem teologie a přírodních věd v koleji v Uherském Hradišti. Ke stáří trpěl chorobou kloubů, patrně dnou nebo revmatismem, a tak odešel do kláštera a nevycházel. Posledních šest let života byl upoután na lůžko. Tíhnul k obyčejnému lidu a chtěl jej vzdělávat.
 Dílo
 Jeho díla jsou idylická, mají snahu přikrášlovat skutečnosti.
 Zdoroslavíček v kratochvilném hájíčku postavený – boží zjevení vidí autor v kráse přírody. Parafráze souboru písní Trutznachtigall německého jezuity Friedricha von Spee. Jedná se o jeho nejvýznamnější dílo. Toto dílo obsahuje písně o přírodě a náboženské písně. Oslava života a krásy.
 Zrcadlo bolestné Matky Boží Panny Marie – dílo oslavující Pannu Marii
 Žiwot a Sláwa Swatého Wacslawa Mučedlnjka, Knjžete, Krále, a Patrona Cžeského, 1669
 Žiwot Swaté Lidmili Rodičky, Mučedlnjce, A Patronky Cžeské, Dwogj sláwau, totiž Zemskau a Nebeskau ozdobený, 1669
 Pokladnice duchovní – meditace a úvahy
 Překlady
 Překládal mnoho církevních textů z latiny a němčiny, mj. přeložil Plesání křesťanské duše a Jinou chválu od Friedricha Spee.
 Odkazy
 Reference
 Literatura
 Související články
 Seznam českých spisovatelů
 Pobělohorská literatura
 Externí odkazy
 Čeští náboženští spisovatelé
 Čeští básníci
 Čeští překladatelé
 Čeští barokní spisovatelé
 Čeští jezuité
 Narození 1613
 Úmrtí 1675
 Muži
 Narození 18. října
 Narození v Horšovském Týně
 Úmrtí 13. listopadu
 Úmrtí v Uherském Hradišti


text:
 EIROPAS KOMISIJA
 Briselē, 11.8.2021
 COM(2021) 468 final
 2021/0262(NLE)
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMS
 par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas komitejā īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai, kura izveidota ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses
 PASKAIDROJUMA RAKSTS
 1.Priekšlikuma priekšmets
 Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar kuru nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas komitejā īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai saistībā ar paredzēto tāda lēmuma pieņemšanu, ar kuru groza XVII pielikuma par tiesību aktu tuvināšanu XVII papildinājuma 3. daļu (Noteikumi attiecībā uz telesakaru pakalpojumiem), XVII papildinājuma 4. daļu (Noteikumi attiecībā uz pasta un kurjeru pakalpojumiem) un XVII papildinājuma 5. daļu (Noteikumi attiecībā uz starptautisko jūras pārvadājumu pakalpojumiem).
 2.Priekšlikuma konteksts
 2.1.Asociācijas nolīgums
 Mērķis, kas izvirzīts Asociācijas nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses (“nolīgums”), ir izveidot nosacījumus pastiprinātām ekonomiskām un tirdzniecības attiecībām, kuras vestu uz pakāpenisku Ukrainas integrāciju ES iekšējā tirgū, tostarp izveidojot padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonu, kā noteikts nolīguma IV sadaļā (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi), un atbalstīt Ukrainas pūles pabeigt pāreju uz darboties spējīgu tirgus ekonomiku, inter alia pakāpeniski tuvinot tās tiesību aktus Savienības tiesību aktiem. Nolīgums stājās spēkā 2017. gada 1. septembrī.
 2.2.Asociācijas komiteja īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai
 Saskaņā ar nolīguma 465. panta 4. punktu visus jautājumus, kas saistīti ar nolīguma IV sadaļu (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi), risina Asociācijas komitejā īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai. Saskaņā ar XVII pielikuma 11. pantu minētā komiteja var pieņemt lēmumu grozīt nolīguma XVII pielikumu. Ievērojot 465. panta 3. punktu, minētie lēmumi ir Pusēm saistoši, un tās veic atbilstošus pasākumus to izpildei. Asociācijas komiteja īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai lēmumus pieņem, Pusēm vienojoties.
 2.3.Asociācijas komitejas īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai paredzētais akts
 Asociācijas komitejai īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai jāpieņem lēmums, ar kuru groza XVII pielikuma par tiesību aktu tuvināšanu XVII papildinājuma 3. daļu (Noteikumi attiecībā uz telesakaru pakalpojumiem), XVII papildinājuma 4. daļu (Noteikumi attiecībā uz pasta un kurjeru pakalpojumiem) un XVII papildinājuma 5. daļu (Noteikumi attiecībā uz starptautisko jūras pārvadājumu pakalpojumiem) (“paredzētais akts”).
 Paredzētā akta mērķis ir grozīt iepriekš minētos XVII pielikuma papildinājumus, ņemot vērā izmaiņas, kas kopš nolīguma parafēšanas 2012. gada 30. martā notikušas tajos minētajā Savienības acquis. Tas ir saskaņā ar Ukrainas mērķi pakāpeniski tuvināt tiesību aktus Savienības acquis, kā noteikts nolīguma preambulā un jo īpaši nolīguma IV sadaļas (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi) 6. nodaļas (Uzņēmējdarbība, pakalpojumu tirdzniecība un elektroniskā komercija) 114., 124. un 138. pantā.
 Paredzētais akts būs saistošs tā Pusēm saskaņā ar XVII pielikuma 11. pantu, kurā paredzēts, ka: “Tirdzniecības komiteja vajadzības gadījumā var pieņemt lēmumu grozīt šā XVII pielikuma noteikumus”. Turklāt nolīguma 465. panta 3. punktā ir paredzēts, ka: “Asociācijas komitejai ir tiesības pieņemt lēmumus šajā nolīgumā paredzētos gadījumos un jomās, kurās Asociācijas padome tai ir deleģējusi savas pilnvaras. Šie lēmumi ir Pusēm saistoši, un tās veic atbilstošus pasākumus to izpildei. Asociācijas komiteja lēmumus pieņem, Pusēm vienojoties”.
 3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā
 Savienības vārdā ieņemamās nostājas mērķis ir grozīt XVII pielikuma XVII papildinājuma 3. daļu (Noteikumi attiecībā uz telesakaru pakalpojumiem), XVII papildinājuma 4. daļu (Noteikumi attiecībā uz pasta un kurjeru pakalpojumiem) un XVII papildinājuma 5. daļu (Noteikumi attiecībā uz starptautisko jūras pārvadājumu pakalpojumiem).
 Papildinājumu grozījumi ir vajadzīgi, lai atspoguļotu Savienības acquis izmaiņas, kas kopš sarunās pieņemtā nolīguma teksta parafēšanas 2012. gada 30. martā notikušas iepriekš minētajās pakalpojumu nozarēs.
 Ar šo lēmumu, pamatojoties uz iepriekš minētā Asociācijas nolīguma noteikumiem, īsteno Savienības kopējo tirdzniecības politiku attiecībā uz austrumu partnervalstīm. Tas ir saskaņā ar Ukrainas mērķi pakāpeniski tuvināt tiesību aktus Savienības acquis, kā noteikts nolīguma preambulā.
 4.Juridiskais pamats
 4.1.Procesuālais juridiskais pamats
 4.1.1.Principi
 Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.
 4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā
 Asociācijas komiteja īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai ir struktūra, kas izveidota ar Asociācijas nolīgumu. Akts, kuru pieņem Asociācijas komiteja īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai, ir lēmums ar juridiskām sekām. Paredzētais akts būs saistošs saskaņā ar starptautiskiem tiesību aktiem atbilstīgi nolīguma 465. panta 3. punktam. Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu. Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.
 4.2.Materiālais juridiskais pamats
 4.2.1.Principi
 LESD 207. panta 4. punkta pirmajā daļā ir paredzēta Savienības ekskluzīvā kompetence attiecībā uz pakalpojumu tirdzniecību, izņemot transporta pakalpojumus, attiecībā uz trešām valstīm, ieskaitot noteikumus par tiesiskā regulējuma nosacījumiem šādu pakalpojumu sniegšanai. LESD 100. panta 2. punktā ir paredzēts juridiskais pamats pasākumiem jūras transporta un gaisa transporta jomā.
 4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā
 Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz Savienības kopējās tirdzniecības politikas īstenošanas nodrošināšanu, ieskaitot starptautisko jūras pārvadājumu aspektus.
 Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 100. panta 2. punkts un LESD 207. panta 4. punkta pirmā daļa.
 4.3.Secinājums
 Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 100. panta 2. punktam un 207. panta 4. punkta pirmajai daļai saistībā ar 218. panta 9. punktu.
 5.Paredzētā akta publicēšana
 Tā kā ar Asociācijas komitejas lēmumu tiks grozīts nolīgums, ir lietderīgi to pēc pieņemšanas publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
 2021/0262 (NLE)
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMS
 par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas komitejā īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai, kura izveidota ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses
 EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
 ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 100. panta 2. punktu un 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
 ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
 tā kā:
 (1)Asociācijas nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses (“nolīgums”), stājās spēkā 2017. gada 1. septembrī.
 (2)Ievērojot XVII pielikuma 11. pantu, Asociācijas komiteja īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai var atjaunināt vai grozīt nolīguma XVII pielikumu.
 (3)Asociācijas komitejai īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai būtu jāpieņem paredzētais akts, ar kuru groza XVII papildinājuma 3. daļu (Noteikumi attiecībā uz telesakaru pakalpojumiem), XVII papildinājuma 4. daļu (Noteikumi attiecībā uz pasta un kurjeru pakalpojumiem) un XVII papildinājuma 5. daļu (Noteikumi attiecībā uz starptautisko jūras pārvadājumu pakalpojumiem).
 (4)Saskaņā ar nolīguma 114., 124. un 138. pantu abas Puses atzīst, cik svarīgi ir tuvināt spēkā esošos Ukrainas tiesību aktus Eiropas Savienības tiesību aktiem. Ukraina nodrošina, ka spēkā esošie un turpmāk pieņemtie tiesību akti tiks pakāpeniski pielāgoti ES acquis.
 (5)Tā kā vairāki XVII papildinājuma 3. daļā (Noteikumi attiecībā uz telesakaru pakalpojumiem), XVII papildinājuma 4. daļā (Noteikumi attiecībā uz pasta un kurjeru pakalpojumiem) un XVII papildinājuma 5. daļā (Noteikumi attiecībā uz starptautisko jūras pārvadājumu pakalpojumiem) minētie Savienības tiesību akti kopš nolīguma teksta parafēšanas 2012. gada 30. martā ir grozīti vai atcelti, ir jāpielāgo papildinājumi un jākoriģē daži termiņi, lai ņemtu vērā Ukrainas līdz šim sasniegto tiesību aktu tuvināšanā Savienības acquis.
 (6)Tāpēc ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas komitejā īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai, jo paredzētais akts par izmaiņām nolīguma XVII papildinājuma 3. daļā (Noteikumi attiecībā uz telesakaru pakalpojumiem), XVII papildinājuma 4. daļā (Noteikumi attiecībā uz pasta un kurjeru pakalpojumiem) un XVII papildinājuma 5. daļā (Noteikumi attiecībā uz starptautisko jūras pārvadājumu pakalpojumiem) būs saistošs Savienībai,
 IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
 1. pants
 Nostājas, kas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas komitejā īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai, kura izveidota ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses, attiecībā uz XVII pielikuma XVII papildinājuma 3. daļā (Noteikumi attiecībā uz telesakaru pakalpojumiem), XVII papildinājuma 4. daļā (Noteikumi attiecībā uz pasta un kurjeru pakalpojumiem) un XVII papildinājuma 5. daļā (Noteikumi attiecībā uz starptautisko jūras pārvadājumu pakalpojumiem), pamatā ir minētās komitejas lēmuma projekts, kas pievienots šim lēmumam.
 2. pants
 Šis lēmums ir adresēts Komisijai.
 Briselē,
 Padomes vārdā –
 priekšsēdētājs
 ---documentbreak---
 EIROPAS KOMISIJA
 Briselē, 11.8.2021
 COM(2021) 468 final
 PIELIKUMS
 dokumentam
 Priekšlikums Padomes lēmumam
 par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas komitejā īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai, kura izveidota ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses
 ES un Ukrainas Asociācijas komitejas īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai lēmums Nr. .../2021
 (xx.xx.xxxx),
 ar ko groza Asociācijas nolīguma starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses, XVII pielikuma XVII papildinājuma 3. daļu (Noteikumi attiecībā uz telesakaru pakalpojumiem), XVII papildinājuma 4. daļu (Noteikumi attiecībā uz pasta un kurjeru pakalpojumiem) un XVII papildinājuma 5. daļu (Noteikumi attiecībā uz starptautisko jūras pārvadājumu pakalpojumiem)
 ASOCIĀCIJAS KOMITEJA ĪPAŠĀ SASTĀVĀ TIRDZNIECĪBAS JAUTĀJUMU RISINĀŠANAI,
 ņemot vērā Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses, un jo īpaši tā 465. panta 3. punktu un XVII pielikuma 11. pantu,
 tā kā:
 (1)Asociācijas nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses (“nolīgums”), stājās spēkā 2017. gada 1. septembrī.
 (2)Nolīguma preambulā un 1. panta 2. punkta d) apakšpunktā ir apstiprināta Pušu vēlme atbalstīt reformu procesu Ukrainā, cita starpā ar tiesību aktu tuvināšanu, tādējādi veicinot turpmāku ekonomisko integrāciju un politiskās saiknes padziļināšanos.
 (3)Nolīguma 114., 124. un 138. pantā Puses atzīst, cik svarīgi ir tuvināt spēkā esošos Ukrainas tiesību aktus Eiropas Savienības tiesību aktiem telesakaru pakalpojumu, pasta un kurjeru pakalpojumu un starptautisko jūras pārvadājumu pakalpojumu nozarē. Ukraina nodrošina, ka tās spēkā esošie un turpmāk pieņemtie tiesību akti tiks pakāpeniski pielāgoti ES acquis. Šādu tuvināšanas procesu pakāpeniski paplašinās attiecībā uz visiem ES acquis elementiem, kas minēti nolīguma XVII pielikumā.
 (4)XVII pielikuma XVII papildinājuma 3. daļā (Noteikumi attiecībā uz telesakaru pakalpojumiem), XVII papildinājuma 4. daļā (Noteikumi attiecībā uz pasta un kurjeru pakalpojumiem) un XVII papildinājuma 5. daļā (Noteikumi attiecībā uz starptautisko jūras pārvadājumu pakalpojumiem) minētajā ES acquis kopš nolīguma sarunu noslēguma ir notikušas būtiskas izmaiņas. Šīs izmaiņas būtu jāatspoguļo minētajos nolīguma papildinājumos.
 (5)Saskaņā ar XVII pielikuma 4. panta 2. punktu tiklīdz Ukraina uzskata, ka konkrēts ES tiesību akts ir pienācīgi ieviests un īstenots, Ukrainai būtu jāiesniedz attiecīgā(-ās) transponēšanas tabula(-as) kopā ar Ukrainas īstenošanas tiesību akta oficiālu tulkojumu angļu valodā Asociācijas komitejas īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai ES sekretāram, lai varētu sākt XVII papildinājuma 6. daļā paredzēto novērtējumu,
 IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
 1. pants
 1.Nolīguma XVII pielikuma XVII papildinājuma 3. daļu (Noteikumi attiecībā uz telesakaru pakalpojumiem) aizstāj ar šā lēmuma 1. pielikumu.
 2.Nolīguma XVII pielikuma XVII papildinājuma 4. daļu (Noteikumi attiecībā uz pasta un kurjeru pakalpojumiem) aizstāj ar šā lēmuma 2. pielikumu.
 3.Nolīguma XVII pielikuma XVII papildinājuma 5. daļu (Noteikumi attiecībā uz starptautisko jūras pārvadājumu pakalpojumiem) aizstāj ar šā lēmuma 3. pielikumu.
 2. pants
 Šis lēmums ir sagatavots angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, horvātu, igauņu, itāliešu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, nīderlandiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un ukraiņu valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.
 3. pants
 Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
 [vieta], ... [datums]
 Asociācijas komitejas
 īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai vārdā –
 priekšsēdētājs
 sekretāri
 1. PIELIKUMS
 XVII papildinājuma 3. daļa
 NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ TELEKOMUNIKĀCIJU PAKALPOJUMIEM
 Turpmāk minēto ES tiesību aktu piemērojamos noteikumus piemēro saskaņā ar noteikumiem par horizontāliem pielāgojumiem, kas izklāstīti XVII papildinājuma 1. daļā, ja vien nav norādīts citādi. Attiecīgā gadījumā konkrēti pielāgojumi katram atsevišķam tiesību aktam ir norādīti turpmāk.
 Piemērojamie noteikumi, kas jāpieņem, ir šādi.
 A.Vispārējā Eiropas elektronisko sakaru politika
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/1972 (2018. gada 11. decembris) par Eiropas Elektronisko sakaru kodeksa izveidi
 –veikt piemērotus un samērīgus likumdošanas, tehniskus un organizatoriskus pasākumus, ņemot vērā pasākumu satvaru, kas paredzēts “5G tīklu kiberdrošības ES riska mazināšanas pasākumu rīkkopā”, kura publicēta pēc Komisijas 2019. gada 26. marta Ieteikuma (ES) 2019/534 (C(2019) 2335).
 Termiņi: direktīvas noteikumus īsteno līdz 2024. gada 31. decembrim.
 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/2120 (2015. gada 25. novembris), ar ko nosaka pasākumus sakarā ar piekļuvi atvērtam internetam un groza Direktīvu 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem
 –īstenot Regulas (ES) 2015/2120 2.–6. pantu.
 Termiņi: regulas noteikumus īsteno līdz 2025. gada 31. decembrim.
 Komisijas Direktīva 2002/77/EK (2002. gada 16. septembris) par konkurenci elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu tirgū
 –uzraudzīt godīgu konkurenci elektronisko komunikāciju tirgos, īpaši uz izmaksām orientētas cenas par pakalpojumiem.
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/84/EK (1998. gada 20. novembris) par tiesisku aizsardzību pakalpojumiem, kas pamatojas uz ierobežotu piekļuvi vai nodrošina to
 Termiņi: direktīvas noteikumus īsteno 2 gadu laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā.
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2000/31/EK (2000. gada 8. jūnijs) par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (“Direktīva par elektronisko tirdzniecību”).
 Direktīva aptver visus informācijas sabiedrības pakalpojumus, gan darījumos starp uzņēmumiem, gan starp uzņēmumiem un lietotājiem, proti, jebkuru pakalpojumu, kas parasti tiek sniegts pret atlīdzību no attāluma ar elektroniskām iekārtām un pēc pakalpojuma saņēmēja individuāla pieprasījuma.
 Termiņi: direktīvas noteikumus īsteno 3 gadu laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā.
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/61/ES (2014. gada 15. maijs) par pasākumiem ātrdarbīgu elektronisko sakaru tīklu izvēršanas izmaksu samazināšanai.
 Termiņi: direktīvas noteikumus īsteno līdz 2021. gada 31. decembrim.
 B.Radiofrekvenču spektra politikas normatīvā bāze
 Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums Nr. 676/2002/EK (2002. gada 7. marts) par normatīvo bāzi radiofrekvenču spektra politikai Eiropas Kopienā
 –analizēt saskaņā ar politiku un tiesisko regulējumu, kas noteikts Lēmumā 676/2002/EK, un pieņemt politiskus pasākumus un noteikumus, ar kuriem nodrošina radiofrekvenču spektra pieejamību un efektīvu izmantojumu.
 Komisijas Lēmums 2010/267/ES (2010. gada 6. maijs) par harmonizētiem tehniskajiem lietošanas nosacījumiem 790–862 MHz frekvenču joslā tādām zemes sistēmām, kas spēj nodrošināt elektronisko sakaru pakalpojumus Eiropas Savienībā;
 Komisijas Īstenošanas lēmums 2011/251/ES (2011. gada 18. aprīlis), ar ko izdara grozījumus Lēmumā 2009/766/EK par 900 MHz un 1800 MHz frekvenču joslu harmonizāciju tādu sauszemes sistēmu vajadzībām, kas Kopienā spēj nodrošināt Eiropas mēroga elektronisko sakaru pakalpojumus;
 Komisijas Lēmums 2009/766/EK (2009. gada 16. oktobris) par 900 MHz un 1800 MHz frekvenču joslu harmonizāciju tādu sauszemes sistēmu vajadzībām, kas Kopienā spēj nodrošināt Eiropas mēroga elektronisko sakaru pakalpojumus;
 Komisijas Īstenošanas lēmums 2012/688/ES (2012. gada 5. novembris) par 1920–1980 MHz un 2110–2170 MHz frekvenču joslu harmonizāciju tādu zemes sistēmu vajadzībām, kas Savienībā spēj nodrošināt elektronisko sakaru pakalpojumus;
 Komisijas Lēmums 2008/477/EK (2008. gada 13. jūnijs) par 2500–2690 MHz frekvenču joslas harmonizāciju tādu zemes sistēmu vajadzībām, kas Kopienā spēj nodrošināt elektronisko sakaru pakalpojumus;
 Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/235 (2019. gada 24. janvāris) par Lēmuma 2008/411/EK grozīšanu attiecībā uz atjauninājumiem 3400–3800 MHz frekvenču joslā piemērojamos attiecīgajos tehniskajos nosacījumos;
 Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/1538 (2018. gada 11. oktobris) par radiofrekvenču spektra harmonizēšanu izmantošanai maza darbības attāluma ierīcēm 874–876 un 915–921 MHz frekvenču joslās;
 Komisijas Īstenošanas lēmums 2014/276/ES (2014. gada 2. maijs) par grozījumiem Lēmumā 2008/411/EK par 3400–3800 MHz frekvenču joslas harmonizāciju tādu zemes sistēmu vajadzībām, kas Kopienā spēj nodrošināt elektronisko sakaru pakalpojumus;
 Komisijas Lēmums 2008/411/EK (2008. gada 21. maijs) par 3400–3800 MHz frekvenču joslas harmonizāciju tādu zemes sistēmu vajadzībām, kas Kopienā spēj nodrošināt elektronisko sakaru pakalpojumus;
 Komisijas Lēmums 2008/671/EK (2008. gada 5. augusts) par 5875–5905 MHz frekvenču joslas radiofrekvenču spektra harmonizētu izmantošanu ar drošību saistītiem viedo transporta sistēmu (VTS) lietojumiem;
 Komisijas Lēmums 2007/344/EK (2007. gada 16. maijs) par harmonizētu informācijas pieejamību attiecībā uz radiofrekvenču spektra izmantošanu Kopienā;
 Komisijas Lēmums 2007/90/EK (2007. gada 12. februāris), ar ko groza Lēmumu 2005/513/EK par radiofrekvenču saskaņotu lietošanu 5 GHz frekvenču joslā bezvadu pieejas sistēmu, tostarp bezvadu lokālo tīklu (WAS/RLAN) ieviešanai;
 Komisijas Lēmums 2005/513/EK (2005. gada 11. jūlijs) par radiofrekvenču saskaņotu lietošanu 5 GHz frekvenču joslā bezvadu pieejas sistēmu, tostarp bezvadu lokālo tīklu (WAS/RLAN) ieviešanai;
 Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/1483 (2017. gada 8. augusts) par Lēmuma 2006/771/EK par maza darbības attāluma ierīcēs izmantotā radiofrekvenču spektra saskaņošanu grozījumiem un Lēmuma 2006/804/EK atcelšanu;
 Komisijas Īstenošanas lēmums 2013/752/ES (2013. gada 11. decembris) par Lēmuma 2006/771/EK par maza darbības attāluma ierīcēs izmantotā radiofrekvenču spektra saskaņošanu grozījumiem un Lēmuma 2005/928/EK atcelšanu;
 Komisijas Īstenošanas lēmums 2011/829/ES (2011. gada 8. decembris) par grozījumiem Lēmumā 2006/771/EK par maza darbības attāluma ierīcēs izmantotā radiofrekvenču spektra saskaņošanu;
 Komisijas Lēmums 2010/368/ES (2010. gada 30. jūnijs), ar ko izdara grozījumus Lēmumā 2006/771/EK par maza darbības attāluma ierīcēs izmantotā radiofrekvenču spektra saskaņošanu;
 Komisijas Lēmums 2009/381/EK (2009. gada 13. maijs), ar ko izdara grozījumus Lēmumā 2006/771/EK par maza darbības attāluma ierīcēs izmantotā radiofrekvenču spektra saskaņošanu;
 Komisijas Lēmums 2008/432/EK (2008. gada 23. maijs), ar ko izdara grozījumus Lēmumā 2006/771/EK par maza darbības attāluma ierīcēs izmantotā radiofrekvenču spektra saskaņošanu;
 Komisijas Lēmums 2006/771/EK (2006. gada 9. novembris) par maza darbības attāluma ierīcēs izmantotā radiofrekvenču spektra saskaņošanu;
 Komisijas Lēmums 2010/166/ES (2010. gada 19. marts) par harmonizētiem nosacījumiem radiofrekvenču spektra izmantošanai mobilo sakaru pakalpojumiem kuģos (MCV pakalpojumiem) Eiropas Savienībā;
 Komisijas Īstenošanas lēmums 2014/641/ES (2014. gada 1. septembris) par harmonizētajiem tehniskajiem nosacījumiem radiofrekvenču spektra izmantošanai programmu gatavošanas un īpašo pasākumu bezvadu skaņas iekārtās Savienībā;
 Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/2077 (2017. gada 10. novembris) par grozījumiem Lēmumā 2005/50/EK par 24 GHz diapazona radiofrekvenču spektra joslas saskaņošanu automobiļu tuvdarbības radaru iekārtu lietojumā uz ierobežotu laiku Kopienā;
 Komisijas Īstenošanas lēmums 2011/485/ES (2011. gada 29. jūlijs) par grozījumiem Lēmumā 2005/50/EK par 24 GHz diapazona radiofrekvenču spektra joslas saskaņošanu automobiļu tuvdarbības radaru iekārtu lietojumā uz ierobežotu laiku Kopienā;
 Komisijas Lēmums 2005/50/EK (2005. gada 17. janvāris) par 24 GHz diapazona radiofrekvenču spektra joslas saskaņošanu automobiļu tuvdarbības radaru iekārtu lietojumā uz ierobežotu laiku Kopienā;
 Komisijas Lēmums 2004/545/EK (2004. gada 8. jūlijs) par radiofrekvenču spektra saskaņošanu 79 GHz diapazonā automobiļu šaura diapazona radariekārtu izmantošanai Kopienā;
 Komisijas Lēmums 2007/98/EK (2007. gada 14. februāris) par radiofrekvenču spektra harmonizētu izmantošanu 2 GHz frekvenču joslās mobilo satelītsakaru pakalpojumu sistēmu ieviešanai;
 Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/339 (2016. gada 8. marts) par 2010–2025 MHz frekvenču joslas harmonizēšanu portatīvām vai mobilām bezvadu videolīnijām un bezvadu kamerām, ko izmanto programmu gatavošanai un īpašajiem pasākumiem;
 Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/750 (2015. gada 8. maijs) par 1452–1492 MHz frekvenču joslas harmonizāciju tādu zemes sistēmu vajadzībām, kas Savienībā spēj nodrošināt elektronisko sakaru pakalpojumus;
 Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/687 (2016. gada 28. aprīlis) par 694-790 MHz frekvenču joslas harmonizāciju tādu zemes sistēmu vajadzībām, kas Savienībā spēj sniegt bezvadu platjoslas elektronisko sakaru pakalpojumus, un elastīgai nacionālai izmantošanai;
 Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/2317 (2016. gada 16. decembris), ar ko groza Komisijas Lēmumu 2008/294/EK un Komisijas Īstenošanas lēmumu 2013/654/ES, lai vienkāršotu mobilo sakaru darbību gaisa kuģos (MCA pakalpojumus) Savienībā;
 Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2017/191 (2017. gada 1. februāris), ar ko groza Lēmumu 2010/166/ES, ieviešot jaunas tehnoloģijas un frekvenču joslas mobilo sakaru pakalpojumiem kuģos (MCV pakalpojumiem) Eiropas Savienībā;
 Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/637 (2018. gada 20. aprīlis), ar ko Lēmumu 2009/766/EK par 900 MHz un 1800 MHz frekvenču joslu harmonizāciju tādu sauszemes sistēmu vajadzībām, kas Kopienā spēj nodrošināt Eiropas mēroga elektronisko sakaru pakalpojumus, groza saistībā ar attiecīgiem tehniskajiem nosacījumiem lietu internetam;
 Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2018/661 (2018. gada 26. aprīlis), ar ko Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/750 par 1452–1492 MHz frekvenču joslas harmonizāciju tādu zemes sistēmu vajadzībām, kas Savienībā spēj nodrošināt elektronisko sakaru pakalpojumus, groza, to attiecinot arī uz harmonizēto 1427–1452 MHz un 1492–1517 MHz frekvenču joslu;
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 14. marta Lēmums Nr. 243/2012/ES, ar ko izveido radiofrekvenču spektra daudzgadu politikas programmu, stājās spēkā 10.4.2012.;
 Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2017/899 (2017. gada 17. maijs) par 470–790 MHz frekvenču joslas izmantošanu Savienībā stājās spēkā 14.6.2017;
 Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2019/785 (2019. gada 14. maijs) par radiofrekvenču spektra harmonizēšanu Savienībā iekārtām, kurās izmanto ultraplatjoslas tehnoloģiju, un Lēmuma 2007/131/EK atcelšanu.
 Termiņi: iepriekš minēto tiesību aktu noteikumus, kas saistīti ar “Radiofrekvenču spektra politikas normatīvo bāzi”, attiecībā uz pieejamo spektru īsteno līdz 2022. gada 30. decembrim.
 C.Elektroniskā identifikācija, autentifikācija un uzticamības pakalpojumi
 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 910/2014 (2014. gada 23. jūlijs) par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū un ar ko atceļ Direktīvu 1999/93/EK;
 Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/806 (2015. gada 22. maijs), ar ko nosaka specifikācijas attiecībā uz kvalificētu uzticamības pakalpojumu ES zīmes formu;
 Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/1505 (2015. gada 8. septembris), kurā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 910/2014 par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū 22. panta 5. punktu izklāstītas tehniskās specifikācijas un formāti, kas attiecas uz uzticamības sarakstiem;
 Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/1506 (2015. gada 8. septembris), kurā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 910/2014 par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū 27. panta 5. punktu un 37. pantu 5. punktu izklāstītas specifikācijas, kas attiecas uz uzlabotu elektronisko parakstu formātiem un uzlabotiem zīmogiem, kas jāatzīst publiskā sektora struktūrām;
 Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2016/650 (2016. gada 25. aprīlis), ar ko nosaka standartus kvalificētu paraksta un zīmoga radīšanas ierīču drošības novērtēšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 910/2014 par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū 30. panta 3. punktu un 39. panta 2. punktu;
 Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/296 (2015. gada 24. februāris), ar ko nosaka procesuālo kārtību dalībvalstu sadarbībai elektroniskās identifikācijas jomā, kā paredzēts 12. panta 7. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 910/2014 par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū;
 Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1501 (2015. gada 8. septembris) par sadarbspējas sistēmu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 910/2014 par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū 12. panta 8. punktu;
 Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2015/1502 (2015. gada 8. septembris), kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 910/2014 par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū 8. panta 3. punktu nosaka elektroniskās identifikācijas līdzekļu uzticamības līmeņu minimālās tehniskās specifikācijas un procedūras;
 Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2015/1984 (otrdiena, 2015. gada 3. novembris), kurā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 910/2014 par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū 9. panta 5. punktu izklāstītas tehniskās specifikācijas un formāti, kas attiecas uz uzticamības sarakstiem.
 Termiņi: iepriekš minēto tiesību aktu noteikumus, kas attiecas uz “Elektronisko identifikāciju, autentifikāciju un uzticamības pakalpojumiem”, īsteno līdz 2021. gada 31. decembrim.
 2. PIELIKUMS
 XVII papildinājuma 4. daļa
 NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ PASTA UN KURJERU PAKALPOJUMIEM
 Šādu ES tiesību aktu piemērojamos noteikumus piemēro saskaņā ar noteikumiem par horizontāliem pielāgojumiem, kas izklāstīti XVII papildinājuma 1. daļā, ja vien nav norādīts citādi. Gadījumos, kad atsevišķi tiesību akti ir īpaši jāpielāgo, tas ir attiecīgi norādīts.
 Piemērojamie noteikumi, kas jāpieņem, ir šādi.
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 97/67/EK (1997. gada 15. decembris) par kopīgiem noteikumiem Kopienas pasta pakalpojumu iekšējā tirgus attīstībai un pakalpojumu kvalitātes uzlabošanai;
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/39/EK (2002. gada 10. jūnijs), ar ko Direktīvu 97/67/EK groza attiecībā uz Kopienas pasta pakalpojumu turpmāko atvēršanu konkurencei;
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/6/EK (2008. gada 20. februāris), ar ko Direktīvu 97/67/EK groza attiecībā uz Kopienas pasta pakalpojumu iekšējā tirgus pilnīgu izveidi;
 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/644 (2018. gada 18. aprīlis) par pārrobežu paku piegādes pakalpojumiem*;
 Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/1263 (2018. gada 20. septembris), ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) 2018/644 izveido veidlapas, ar kurām paku piegādes pakalpojumu sniedzēji iesniedz informāciju*.
 Termiņi: iepriekš minēto tiesību aktu noteikumus, kas attiecas uz pasta un kurjeru pakalpojumiem, īsteno līdz 2021. gada 31. decembrim, izņemot ar (*) apzīmētos tiesību aktus, kurus īsteno līdz 2024. gada 31. decembrim.
 3. PIELIKUMS
 XVII. papildinājuma 5. daļa
 NOTEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ STARPTAUTISKO JŪRAS PĀRVADĀJUMU PAKALPOJUMIEM
 Šādu ES tiesību aktu piemērojamos noteikumus piemēro saskaņā ar noteikumiem par horizontāliem pielāgojumiem, kas izklāstīti XVII papildinājumā 1. daļā, ja vien nav norādīts citādi. Gadījumos, kad atsevišķi tiesību akti ir īpaši jāpielāgo, tas ir attiecīgi norādīts.
 Piemērojamie noteikumi, kas jāpieņem, ir šādi.
 A.Kuģošanas drošība – karoga valsts / klasifikācijas sabiedrības
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/15/EK (2009. gada 23. aprīlis) par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates, un attiecīgajām darbībām, kuras veic valsts administrācijas jūras lietu jomā;
 Komisijas Īstenošanas direktīva 2014/111/ES (2014. gada 17. decembris), ar ko saistībā ar to, ka Starptautiskā Jūrniecības organizācija (SJO) ir pieņēmusi dažus kodeksus un saistītus grozījumus dažās konvencijās un protokolos, groza Direktīvu 2009/15/EK;
 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 391/2009 (2009. gada 23. aprīlis) par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates;
 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 391/2009 (2009. gada 23. aprīlis) par kopīgiem noteikumiem un standartiem attiecībā uz organizācijām, kas pilnvarotas veikt kuģu inspekcijas un apskates;
 Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1355/2014 (2014. gada 17. decembris), ar ko saistībā ar to, ka Starptautiskā Jūrniecības organizācija (SJO) ir pieņēmusi dažus kodeksus un saistītus grozījumus dažās konvencijās un protokolos, groza Regulu (EK) Nr. 391/2009;
 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 336/2006 (2006. gada 15. februāris) par Starptautiskā drošības vadības kodeksa īstenošanu Kopienā un Padomes Regulas (EK) Nr. 3051/95 atcelšanu;
 Komisijas Regula (EK) Nr. 540/2008 ( 2008. gada 16. jūnijs), ar ko attiecībā uz veidlapu paraugiem groza II pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 336/2006 par Starptautiskā drošības vadības kodeksa īstenošanu Kopienā.
 Termiņi: iepriekš minēto tiesību aktu noteikumus, kas attiecas uz “Kuģošanas drošību – karoga valsti / klasifikācijas sabiedrībām”, īsteno līdz 2021. gada 31. decembrim.
 B.Ostas valsts
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/16/EK (2009. gada 23. aprīlis) par ostas valsts kontroli;
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/16/EK (2009. gada 23. aprīlis) par ostas valsts kontroli;
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/38/ES (2013. gada 12. augusts), ar ko groza Direktīvu 2009/16/EK par ostas valsts kontroli;
 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2015/757 (2015. gada 29. aprīlis) par jūras transporta oglekļa dioksīda emisiju monitoringu, ziņošanu un verifikāciju un ar ko groza Direktīvu 2009/16/EK;
 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1257/2013 (2013. gada 20. novembris) par kuģu pārstrādi un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1013/2006 un Direktīvu 2009/16/EK;
 Komisijas Regula (ES) Nr. 428/2010 (2010. gada 20. maijs), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/16/EK 14. pantu attiecībā uz kuģu paplašinātajām inspekcijām;
 Komisijas Regula (ES) Nr. 801/2010 (2010. gada 13. septembris), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/16/EK 10. panta 3. punktu attiecībā uz karoga valsts kritērijiem;
 Komisijas Regula (ES) Nr. 802/2010 (2010. gada 13. septembris), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/16/EK 10. panta 3. punktu un 27. pantu attiecībā uz sabiedrību darbības līmeni*;
 Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 1205/2012 (2012. gada 14. decembris), ar ko groza Regulu (ES) Nr. 802/2010 attiecībā uz sabiedrību darbības līmeni*.
 Termiņi: iepriekš minēto tiesību aktu noteikumus, kas attiecas uz “Ostas valsti”, īsteno līdz 2021. gada 31. decembrim, izņemot ar (*) apzīmētos tiesību aktus, kurus īsteno līdz 2022. gada 31. decembrim.
 C.Satiksmes uzraudzība
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/59/EK (2002. gada 27. jūnijs), ar ko izveido Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu un atceļ Padomes Direktīvu 93/75/EEK;
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/17/EK (2009. gada 23. aprīlis), ar kuru groza Direktīvu 2002/59/EK, ar ko izveido Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu;
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/18/EK (2009. gada 23. aprīlis), ar ko nosaka pamatprincipus negadījumu izmeklēšanai jūras transporta nozarē un groza Padomes Direktīvu 1999/35/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/59/EK;
 Komisijas Direktīva 2011/15/ES (2011. gada 23. februāris), ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/59/EK, ar ko izveido Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu;
 Komisijas Direktīva 2014/100/ES (2014. gada 28. oktobris), ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/59/EK, ar ko izveido Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu.
 (a)Tehniskie un darbības noteikumi
 – Pasažieru kuģi
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/45/EK (2009. gada 6. maijs) par pasažieru kuģu drošības noteikumiem un standartiem;
 Komisijas Direktīva 2010/36/ES (2010. gada 1. jūnijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/45/EK par pasažieru kuģu drošības noteikumiem un standartiem;
 Komisijas Direktīva (ES) 2016/844 (2016. gada 27. maijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/45/EK par pasažieru kuģu drošības noteikumiem un standartiem;
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2017/2110 (2017. gada 15. novembris) par regulārā satiksmē izmantotu Ro-Ro pasažieru kuģu un ātrgaitas pasažieru kuģu drošas ekspluatācijas inspekciju sistēmu un ar ko groza Direktīvu 2009/16/EK un atceļ Padomes Direktīvu 1999/35/EK;
 Komisijas Regula (ES) Nr. 1286/2011 (2011. gada 9. decembris), ar ko pieņem jūras negadījumu un starpgadījumu izmeklēšanas kopējo metodoloģiju, kas izstrādāta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/18/EK 5. panta 4. punktu;
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/25/EK (2003. gada 14. aprīlis) par īpašām stabilitātes prasībām ro–ro pasažieru kuģiem;
 Komisijas Direktīva 2005/12/EK (2005. gada 18. februāris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/25/EK I un II pielikumu par īpašām stabilitātes prasībām ro-ro pasažieru kuģiem.
 – Naftas tankkuģi
 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 530/2012 (2012. gada 13. jūnijs), ar ko paredz paātrināti pakāpeniski ieviest prasību par dubultkorpusu vai līdzvērtīgu konstrukciju attiecībā uz vienkorpusa naftas tankkuģiem**.
 – Beramkravu kuģi
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/96/EK (2001. gada 4. decembris), ar ko nosaka saskaņotas prasības un procedūras beramkravu kuģu drošai iekraušanai un izkraušanai.
 – Apkalpe
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2008/106/EK (2008. gada 19. novembris) par jūrnieku minimālo sagatavotības līmeni;
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/35/ES (2012. gada 21. novembris), ar ko groza Direktīvu 2008/106/EK par jūrnieku minimālo sagatavotības līmeni.
 (b)Vide
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/883 (2019. gada 17. aprīlis) par ostas atkritumu pieņemšanas iekārtām kuģu atkritumu nodošanai un ar ko groza Direktīvu 2010/65/ES un atceļ Direktīvu 2000/59/EK*;
 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 782/2003 (2003. gada 14. aprīlis) par aizliegumu attiecībā uz alvorganiskajiem savienojumiem uz kuģiem;
 Komisijas Regula (EK) Nr. 536/2008 (2008. gada 13. jūnijs) par pasākumu pieņemšanu saskaņā ar 6. panta 3. punktu un 7. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 782/2003 par aizliegumu attiecībā uz alvorganiskajiem savienojumiem uz kuģiem un par minētās regulas grozīšanu;
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2002/84/EK (2002. gada 5. novembris), ar ko groza direktīvas par kuģošanas drošību un kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu.
 Termiņi: iepriekš minēto tiesību aktu noteikumus, kas attiecas uz “Satiksmes uzraudzību”, īsteno līdz 2021. gada 31. decembrim, izņemot ar (*) apzīmētos tiesību aktus, kurus īsteno līdz 2023. gada 31. decembrim, un ar (**) apzīmētos tiesību aktus, kuru gadījumā ievēro termiņus vienkārša korpusa naftas tankkuģu pakāpeniskai izņemšanai no aprites atbilstoši MARPOL konvencijā noteiktajam grafikam.
 D.Tehniskie nosacījumi
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/65/ES (2010. gada 20. oktobris) par ziņošanas formalitātēm kuģiem, kuri ienāk dalībvalstu ostās un/vai iziet no tām, un ar ko atceļ Direktīvu 2002/6/EK;
 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1239 (2019. gada 20. jūnijs), ar ko izveido Eiropas Jūras vienloga sistēmas vidi un ar ko atceļ Direktīvu 2010/65/ES.
 Termiņi: Direktīvas 2010/65/ES noteikumus īsteno līdz 2021. gada 31. decembrim un Regulas (ES) 2019/1239 noteikumus īsteno līdz 2025. gada 15. augustam.
 E.Sociālie nosacījumi
 Padomes Direktīva 92/29/EEK (1992. gada 31. marts) par minimālajām drošības un veselības aizsardzības prasībām medicīniskās palīdzības uzlabošanai uz kuģiem*;
 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1882/2003 (2003. gada 29. septembris), ar ko Padomes Lēmumam 1999/468/EK pielāgo noteikumus par komitejām, kuras palīdz Komisijai īstenot tai piešķirtās ieviešanas pilnvaras, kas noteiktas dokumentos, uz kuriem attiecas EK līguma 251. pantā minētā procedūra;
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/30/EK (2007. gada 20. jūnijs), ar ko groza Padomes Direktīvu 89/391/EEK, tās atsevišķās direktīvas, kā arī Padomes Direktīvas 83/477/EEK, 91/383/EEK, 92/29/EEK un 94/33/EK, lai vienkāršotu un racionalizētu ziņojumus par praktisko īstenošanu;
 Padomes Direktīva 1999/63/EK (1999. gada 21. jūnijs) attiecībā uz Nolīgumu par jūrnieku darba laika organizēšanu, ko noslēgusi Eiropas Kopienas Kuģu īpašnieku asociācija (EKKĪA) un Eiropas Savienības Transporta darbinieku arodbiedrību federācija (ESTDAF) – Pielikums: Eiropas Nolīgums par jūrnieku darba laika organizēšanu, izņemot 16. pantu;
 Padomes Direktīva 2009/13/EK (2009. gada 16. februāris), ar ko īsteno Eiropas Kopienas Kuģu īpašnieku asociāciju (EKKĪA) un Eiropas Transporta darbinieku federācijas (ETDF) Nolīgumu par 2006. gada Konvenciju par darbu jūrniecībā un groza Direktīvu 1999/63/EK;
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 1999/95/EK (1999. gada 13. decembris) par noteikumu ieviešanu attiecībā uz to jūrnieku darba stundām, kas strādā uz kuģiem, kuri ierodas Kopienas ostās.
 Termiņi: iepriekš minēto tiesību aktu noteikumus, kas saistīti ar “Sociālajiem nosacījumiem”, īsteno līdz 2021. gada 31. decembrim, izņemot ar (*) apzīmētos tiesību aktus, kurus īsteno līdz 2023. gada 31. decembrim.
 F.Jūras satiksmes drošība
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/65/EK (2005. gada 26. oktobris) par ostu aizsardzības pastiprināšanu;
 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 725/2004 (2004. gada 31. marts) par kuģu un ostas iekārtu drošības pastiprināšanu;
 Komisijas Lēmums 2009/83/EK (2009. gada 23. janvāris), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 725/2004 attiecībā uz SJO sabiedrības un reģistrētā īpašnieka unikālā identifikācijas numura shēmu;
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/90/ES (2014. gada 23. jūlijs) par kuģu aprīkojumu un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 96/98/EK.
 Termiņi: iepriekš minēto tiesību aktu noteikumus, kas attiecas uz “Jūras satiksmes drošību”, izņemot noteikumus attiecībā uz Komisijas inspekcijām, īsteno līdz 2021. gada 31. decembrim.
 G.Ostas pakalpojumi
 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/352 (2017. gada 15. februāris), ar ko izveido ostas pakalpojumu sniegšanas sistēmu un kopīgos noteikumus par ostu finanšu pārredzamību.
 Termiņi: iepriekš minētā tiesību akta noteikumus, kas attiecas uz “Ostas pakalpojumiem”, īsteno līdz 2024. gada 31. decembrim.