text:
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2015 10 27
 COM(2015) 549 final
 2015/0255(NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl pozicijos, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Europos vidaus vandenų laivybos standartų rengimo komitete (CESNI) ir plenarinėje Centrinės laivybos Reinu komisijos (CLRK) sesijoje dėl Europos standarto, kuriuo nustatomi techniniai reikalavimai vidaus vandenų laivams
 AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS
 Šis Komisijos pasiūlymas susijęs su Sąjungos pozicija Europos vidaus vandenų laivybos standartų rengimo komiteto (CESNI) 2015 m. lapkričio 26 d. posėdyje ir Centrinės laivybos Reinu komisijos (CLRK) plenarinėje sesijoje dėl Europos standarto, kuriuo nustatomi techniniai reikalavimai vidaus vandenų laivams.
 1.1.CESNI
 2015 m. birželio 3 d. CLRK pavasario plenarinėje sesijoje priėmė Rezoliuciją CCNR 2015-I-3 dėl Europos vidaus vandenų laivybos standartų rengimo komiteto įsteigimo ir veikimo (CESNI). Komiteto misija apima techninių standartų įvairiose srityse tvirtinimą, visų pirma kiek tai susiję su laivais, informacinėmis technologijomis ir įgula, vienodą tokių standartų ir atitinkamų procedūrų aiškinimą, taip pat svarstymus dėl saugios laivybos, aplinkos apsaugos ar kitų su navigacija susijusių sričių.
 CESNI sudaro ekspertai, atstovaujantys CLRK ir ES valstybėms narėms.
 CLRK šalys (Vokietija, Prancūzija, Nyderlandai, Belgija ir Šveicarija) ir likusios ES valstybės narės turi balsavimo teisę remiantis vieno balso vienai valstybei narei sistema. ES nėra CLRK ar CESNI šalis. Tačiau ji gali dalyvauti CESNI veikloje kartu su tarptautinėmis organizacijomis, kurių misija apima CESNI sritis. Balsavimo teisių ji neturi.
 CESNI komitetas Europos standartus priima esančioms CLRK ir ES valstybėms narėms balsavus vienbalsiai. Nepasiekus bendro sutarimo dėl sprendimo įtraukti standartų priėmimą į darbotvarkę, CESNI sprendžia dviejų trečdalių posėdyje dalyvaujančių narių balsų dauguma. Antruoju etapu CESNI standartus priima esančioms CLRK ir ES valstybėms narėms balsavus vienbalsiai. Standartus priėmus, jiems suteikiamas unikalus numeris ir jie paskelbiami viešai.
 CLRK sukaupė didelę techninių reikalavimų vidaus vandenų laivams nustatymo patirtį. Įsteigtas pagal CLRK sistemą ir dalyvaujant visoms ES valstybėms narėms, CESNI turi reikiamos patirties ir tinkamą geografinį atstovavimą, kad galėtų parengti bendrus standartus visam vidaus vandens kelių tinklui visoje Europos Sąjungoje.
 1.2.Europos standartas, kuriuo nustatomi techniniai reikalavimai vidaus vandenų laivams
 Parengiamasis darbas dėl vienodų techninių standartų vidaus vandenų laivams, kurie būtų taikomi ES ir CLRK, prasidėjo esamoje bendroje darbo grupėje, kuri padeda įgyvendinti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/87/EB, nustatančią techninius reikalavimus vidaus vandenų laivams ir panaikinančią Tarybos direktyvą 82/714/EEB
 1
 .
 Bendra darbo grupė palygino galiojančius techninius reikalavimus, taikomus pagal ES teisės aktus ir pagal CLRK, ir parengė vienodus sprendimus tose srityse, kuriose yra skirtumų.
 CESNI tęsė darbą bendroje darbo grupėje ir ketina priimti techninių reikalavimų vidaus vandenų laivams standartą.
 Šiame standarte nustatomi vienodi techniniai reikalavimai, būtini siekiant užtikrinti vidaus vandenų laivų saugą. Jame yra nuostatos dėl vidaus vandenų laivų statybos, įrengimo ir įrangos, specialiosios nuostatos dėl tam tikrų laivų kategorijų, pavyzdžiui, keleivinių laivų, stumiamų vilkstinių ir konteinerinių laivų; nuostatos dėl laivų identifikavimo, sertifikatų ir registro šablonai, pereinamojo laikotarpio nuostatos, taip pat techninio standarto taikymo nurodymai. 2015 m. rugsėjo 28 d. posėdyje CESNI vieningai nusprendė Europos standartą, kuriuo nustatomi techniniai reikalavimai vidaus vandenų laivams, priimti 2015 m. lapkričio 26 d. posėdyje. Standartas galutinai patvirtinti bus pateiktas 2015 m. lapkričio 6 d. CESNI posėdyje, kad būtų netrukus priimtas. Tikimasi, kad bus padaryta tik formalių ir nereikšmingų teksto pakeitimų. Standartas bus skelbiamas tam skirtoje interneto svetainėje (cesni.eu).
 Jį priėmus, standartas nebus privalomas. Tačiau standartas bus atskaitos taškas CLRK ir kitoms tarptautinėms organizacijoms, siekiant užtikrinti, kad jis būtų taikomas laikantis jų atitinkamų teisinių sistemų.
 Todėl, po priėmimo CESNI, siekdama atitikti CESNI standartą, CLRK pakoreguos savo teisės sistemą (Reino upe plaukiojančių laivų tikrinimo reglamentus) ir CLRK plenarinėje sesijoje nuspręs šį standartą padaryti privalomą.
 2.AKTUALŪS ES TEISĖS AKTAI IR ES KOMPETENCIJA
 Direktyva 2006/87/EB užtikrinama, kad Sąjungos vidaus vandenų laivybos sertifikatai išduodami plaukiojančioms priemonėms, kurios atitinka vidaus vandenų laivams keliamus techninius reikalavimus, nustatytus tos direktyvos II priede, kurie yra lygiaverčiai techniniams reikalavimams, nustatytiems taikant peržiūrėtą Konvenciją dėl laivybos Reino upe.
 Sertifikatai, išduoti remiantis peržiūrėtos Konvencijos dėl laivybos Reino upe 22 straipsniu, ir Sąjungos vidaus vandenų laivybos sertifikatai laivams taikomų techninių reikalavimų požiūriu laikomi lygiaverčiais, visų pirma dėl to, kad techniniai reikalavimai pagal ES teisės sistemą daugiausia buvo grindžiami Reino upe plaukiojančių laivų tikrinimo reglamentų techniniais reikalavimais.
 Be to, Direktyvos 2006/87/EB 20 straipsnyje nustatyta, kad pakeitimais, būtinais II priedui priderinti prie technikos pažangos ar pokyčių šioje srityje, atsirandančių dėl kitų tarptautinių organizacijų, visų pirma dėl Laivybos Reino upe centrinės komisijos, darbo, turi būti užtikrinta, kad atitinkamais teisės aktais remiantis išduoti sertifikatai ir toliau būtų lygiaverčiai taip garantuojant lygiavertį saugos lygį.
 Todėl bet kokios naujovės, atsiradusios dėl techninių reikalavimų pakeitimų pagal Centrinės laivybos Reinu komisijos sistemą, gali turėti įtakos Direktyvai 2006/87/EB.
 Be to, 2013 m. rugsėjo 10 d. Komisija priėmė direktyvos, kuria nustatomi vidaus vandenų kelių laivams taikomi techniniai reikalavimai ir panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/87/EB
 2
 , pasiūlymą kaip pasiūlymo dėl NAIADES II dokumentų rinkinio
 3
 dalį. Kaip nurodyta šio pasiūlymo konstatuojamosiose dalyse, turėti du skirtingus techninių reikalavimų taisyklių rinkinius laivams pagal du skirtingus teisinius režimus (CLRK ir ES) su skirtingomis taisyklėmis ir tvarka yra sunku ir tai neužtikrina teisinio tikrumo ir saugos.
 Teisėkūros procedūroje dėl pirmiau nurodyto pasiūlymo buvo padaryta didelė pažanga tiek Taryboje, tiek Europos Parlamente. Iš esmės pritariama tam, kad reikia racionalizuoti technines taisykles, taikomas vidaus vandenų laivybai ir išvengti nereikalingo dubliavimosi. Minčiai į būsimą direktyvą įtraukti nuorodą į techninį standartą, nustatytą vadovaujant CLRK, ir taip pasiekti šiuos tikslus buvo plačiai pritarta.
 Europos Parlamentas priėmė savo poziciją per pirmąjį svarstymą 2014 m. balandžio 15 d. ir iš esmės pritarė Komisijos pasiūlymui.
 Taryboje prie bendro požiūrio buvo prieita 2015 m. birželio 11 d., kai Transporto Taryboje Komisijos pasiūlymo tekstas buvo pertvarkytas siekiant jį aiškiau išdėstyti. Visų pirma, bendrame požiūryje numatyta pakeisti pasiūlymo II priedą dėl techninių reikalavimų CLRK sukurtu techniniu standartu.
 Tarpinstitucinės derybos vis dar vyksta, kad susitarimas būtų pasiektas per pirmąjį svarstymą.
 Darytina išvada, kad CRLK standarto priėmimas taip pat svarbus šios srities acquis pokyčiams artimiausioje ateityje.
 3.KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS REZULTATAI
 Techninis standartas buvo intensyviai rengiamas ES ir CLRK lygmenimis. Šiuo klausimu buvo konsultuojamasi su daugeliu viešojo ir privačiojo sektorių ekspertais. Rengiant standartą sušaukti šie techniniai posėdžiai:
 –bendros darbo grupės (ES–CLKR) lygmeniu – 2014 m. vasario 17–20 d., 2014 m. birželio 3–5 d., 2014 m. rugsėjo 9–11 d., 2014 m. gruodžio 9–11 d., 2015 m. vasario 17–19 d., 2015 m. birželio 16–18 d. ir 2015 m. rugsėjo 22–23 d.;
 –CLKR lygmeniu – Tikrinimo reglamentų komiteto (RV) 2014 m. balandžio 9 d., 2014 m. balandžio 15 d. ir 2015 m. balandžio 22 d., o parengiamojo komiteto (PRE) – 2014 m. birželio 11 d., 2014 m. spalio 8 d., 2014 m. gruodžio 3 d., 2015 m. kovo 25 d. ir 2015 m. birželio 3 d.;
 –CESNI lygmeniu – 2015 m. rugsėjo 28 d.
 Kiti techniniai posėdžiai numatyti 2015 m. spalio 21–22 d. ir 2015 m. lapkričio 6 d.
 Dėl šių posėdžių tapo įmanoma pasiekti susitarimą ekspertų lygmeniu dėl techninių reikalavimų vidaus vandenų laivams.
 4.SPRENDIMO PAGAL SESV 218 STRAIPSNIO 9 DALĮ POREIKIS
 SESV 218 straipsnio 9 dalyje nustatyta, kad „Taryba, remdamasi Komisijos (...) pasiūlymu, priima sprendimą, kuriuo (...) nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą.“
 Kalbant apie SESV 218 straipsnio 9 dalies taikymą, jame numatyta tvarka taikoma tuo atveju, jei įvykdomos nustatytos sąlygos. Šios sąlygos yra tokios: a) atitinkama sritis patenka į Sąjungos kompetencijos sritį, b) Sąjungos pozicija yra išreikšta tarptautiniu susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti c) teisinę galią turinčius aktus. Teismo praktikoje išaiškinta, kad Sąjungos narystė atitinkamame organe taikant SESV 218 straipsnio 9 dalį nėra būtina sąlyga.
 Akivaizdu, kad šiuo atveju vidaus vandenų laivams taikomi techniniai reikalavimai ne tik patenka į Sąjungos kompetencijos sritį (laivybos sauga); dar daugiau – ES pasinaudojo savo kompetencija Direktyvoje 2006/87/EB ir vidaus vandenų laivams taikomi techniniai reikalavimai daugiausia reglamentuojami bendromis Sąjungos taisyklėmis.
 Ir CESNI, ir CLRK atitinka antrąjį kriterijų, nes yra pagal tarptautinį susitarimą įsteigti organai.
 Nors CESNI priimtos taisyklės nėra privalomos per se, akivaizdu, kad jos taps privalomos CLRK nariams, kai CLRK pritaikys savo teisinę sistemą (Reino upe plaukiojančių laivų tikrinimo reglamentus) prie CESNI priimto standarto ir šį standartą padarys privalomą taikant peržiūrėtą Konvenciją dėl laivybos Reino upe. Privalomas tokio reglamento pobūdis CLRK nariams įtvirtintas 1868 m. spalio 17 d. Manheimo konvencijoje
 4
 .
 Be to, iš Teisingumo Teismo praktikos matyti, kad neprivalomas tarptautinės organizacijos teisės aktas gali būti laikomas „teisinę galią turinčiu aktu“ pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį, kai šis aktas gali labai paveikti ES teisės aktų leidėjo priimtus teisės aktus. Kaip paaiškinta pirmiau, į sistemą, taikomą pagal peržiūrėtą Konvenciją dėl laivybos Reino upe, reikia atsižvelgti darant bet kokius Direktyvos 2006/87/EB pakeitimus. Be to, numatoma, kad į ES teisės aktus bus įtraukti CESNI priimti vidaus vandenų laivams taikomi techniniai reikalavimai.
 Todėl Taryba turi priimti sprendimą pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį, kuriuo nustatoma pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu pirmiausia CESNI, prieš priimant techninių reikalavimų vidaus vandenų laivams standartą, ir po to CLRK, prieš pakeičiant Reino upe plaukiojančių laivų tikrinimo reglamentus.
 2015/0255 (NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl pozicijos, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Europos vidaus vandenų laivybos standartų rengimo komitete (CESNI) ir plenarinėje Centrinės laivybos Reinu komisijos (CLRK) sesijoje dėl Europos standarto, kuriuo nustatomi techniniai reikalavimai vidaus vandenų laivams
 EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 91 straipsnio 1 dalį ir 218 straipsnio 9 dalį,
 atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
 kadangi:
 (1)Sąjungos veiksmais vidaus vandenų laivybos sektoriuje turėtų būti siekiama užtikrinti vidaus vandenų laivams Sąjungoje taikytinų techninių reikalavimų rengimo nuoseklumą;
 (2)siekiant parengti įvairių sričių vidaus vandens kelių techninius standartus, visų pirma kiek tai susiję su laivais, informacinėmis technologijomis ir įgulomis, 2015 m. birželio 3 d. Centrinėje laivybos Reinu komisijoje (CLRK) įsteigtas Europos vidaus vandenų laivybos standartų rengimo komitetas (CESNI);
 (3)tikimasi, kad standartą, kuriuo nustatomi techniniai reikalavimai vidaus vandenų laivams, CESNI priims 2015 m. lapkričio 26 d. posėdyje. CLRK plenarinėje sesijoje iš dalies pakeis savo teisinę sistemą (Reino upe plaukiojančių laivų tikrinimo reglamentus): įtrauks nuorodą į šį standartą ir jį padarys privalomą taikant peržiūrėtą Konvenciją dėl laivybos Reino upe;
 (4)šiame standarte nustatomi vienodi techniniai reikalavimai, būtini siekiant užtikrinti vidaus vandenų laivų saugą. Jame yra nuostatos dėl vidaus vandenų laivų statybos, įrengimo ir įrangos, specialiosios nuostatos dėl tam tikrų laivų kategorijų, pavyzdžiui, keleivinių laivų, stumiamų vilkstinių ir konteinerinių laivų; nuostatos dėl laivų identifikavimo, sertifikatų ir registro šablonai, pereinamojo laikotarpio nuostatos, taip pat techninio standarto taikymo nurodymai. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva
 2006/87/EB
 5
 užtikrinama, kad Sąjungos vidaus vandenų laivybos sertifikatai išduodami plaukiojančioms priemonėms, kurios atitinka vidaus vandenų laivams keliamus techninius reikalavimus, nustatytus tos direktyvos II priede, kurie yra lygiaverčiai techniniams reikalavimams, nustatytiems taikant peržiūrėtą Konvenciją dėl laivybos Reino upe. Be to, 2013 m. rugsėjo 10 d. Komisija priėmė Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria nustatomi vidaus vandenų kelių laivams taikomi techniniai reikalavimai ir panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/87/EB, pasiūlymą
 6
 , kuriame numatyta, taikant vidaus vandenų kelių laivams keliamus techninius reikalavimus, atsižvelgti į šios srities pokyčius, atsirandančius dėl tarptautinių organizacijų, visų pirma dėl CLRK, darbo;
 (5)CLRK standartas, kuriuo nustatomi techniniai reikalavimai vidaus vandenų laivams, turės poveikį Direktyvai
 2006/87/EB
 ir rengiant šios srities acquis artimiausioje ateityje;
 (6)Sąjunga nėra nei CLKR, nei CESNI narė. Todėl būtina, kad Taryba suteiktų leidimą valstybėms narėms išreikšti Sąjungos poziciją minėtose organizacijose dėl šio standarto,
 PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
 1 straipsnis
 1.Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi CESNI 2015 m. lapkričio 26 d. posėdyje, yra pritarti Europos standartui, kuriuo nustatomi techniniai reikalavimai vidaus vandenų laivams.
 2.Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi CLRK plenarinės sesijos posėdyje, yra pritarti Reino upe plaukiojančių laivų tikrinimo reglamentų pakeitimui siekiant įtraukti nuorodą į CESNI priimtą Europos standartą, kuriuo nustatomi techniniai reikalavimai vidaus vandenų laivams.
 2 straipsnis
 1.1 straipsnio 1 dalyje nurodytą Sąjungos poziciją reiškia valstybės narės, kurios yra CESNI narės, bendrai veikiančios Sąjungos interesų labui.
 2.1 straipsnio 2 dalyje nurodytą Sąjungos poziciją reiškia valstybės narės, kurios yra CLKR narės, bendrai veikiančios Sąjungos interesų labui.
 3 straipsnis
 Gali būti sutarta dėl nereikšmingų pozicijos, išdėstytos 1 straipsnyje, pakeitimų nereikalaujant iš dalies keisti pačios pozicijos.
 4 straipsnis
 Sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
 Priimta Briuselyje
 Tarybos vardu
 Pirmininkas
 (1)
 OL L 389, 2006 12 30, p. 1.
 (2)
 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva
 2006/87/EB
 , nustatanti techninius reikalavimus vidaus vandenų laivams ir panaikinanti Tarybos direktyvą
 82/714/EEB
 (OL L 389, 2006 12 30, p. 1).
 (3)
 COM(2013) 622 final, 2013 m. rugsėjo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria nustatomi vidaus vandenų kelių laivams taikomi techniniai reikalavimai ir panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/87/EB, pasiūlymas
 (4)
 1868 m. spalio 17 d. peržiūrėta Konvencija dėl laivybos Reino upe su pakeitimais, padarytais 1963 m. lapkričio 20 d.
 (5)
 OL L 389, 2006 12 30, p. 1.
 (6)
 COM(2013) 622 final.


type: other

text:
Decizia 8/2003 | Legislatie gratuita
 Decizia 8 2003 modifica Decizia 7 2002
 Decizia 8 2003 in legatura cu articolul 32 din actul Legea 631 2002
 Decizia 8 2003 in legatura cu articolul 9 din actul Legea 414 2002
 Decizia 8 2003 in legatura cu articolul 18 din actul Legea 345 2002
 Decizia 8 2003 in legatura cu articolul 24 din actul Legea 345 2002
 Decizia 8 2003 in legatura cu articolul 49 din actul Legea 345 2002
 Decizia 8 2003 in legatura cu articolul 7 din actul Legea 345 2002
 Decizia 8 2003 in legatura cu articolul 29 din actul Legea 345 2002
 Decizia 8 2003 in legatura cu articolul 23 din actul Legea 345 2002
 Decizia 8 2003 in legatura cu articolul 3 din actul Legea 345 2002
 Decizia 8 2003 in legatura cu articolul 22 din actul Legea 345 2002
 Decizia 8 2003 in legatura cu articolul 5 din actul Ordonanţa 7 2001
 Decizia 8 2003 in legatura cu articolul 9 din actul Ordonanţa 7 2001
 Decizia 8 2003 in legatura cu articolul 4 din actul OUG 17 2000
 Decizia 8 2003 in legatura cu articolul 4 din actul Ordonanţa 3 1992
 Decizia 8 2003 in legatura cu Ordin 430 2004
 Decizia 8 2003 in legatura cu Decizia 1 2004
 Articolul 1 din actul Decizia 8 2003 in legatura cu articolul 1 din actul Decizia 10 2003
 DECIZIE Nr. 8 din 28 iulie 2003
 ACT PUBLICAT IN: MONITORUL OFICIAL NR. 575 din 11 august 2003
 Se aproba solutiile prevazute in anexa care face parte integranta din prezenta decizie, referitoare la aplicarea unitara a prevederilor unor articole din Ordonanta Guvernului nr. 3/1992 privind taxa pe valoarea adaugata, republicata, cu modificarile si completarile ulterioare, din Ordonanta de urgenta a Guvernului nr. 17/2000 privind taxa pe valoarea adaugata, cu modificarile si completarile ulterioare, si din Legea nr. 345/2002 privind taxa pe valoarea adaugata, cu modificarile ulterioare, si referitoare la aplicarea unitara a prevederilor unor articole din Legea bugetului de stat pe anul 2003 nr. 631/2002, coroborate cu prevederile Ordonantei Guvernului nr. 7/2001 privind impozitul pe venit, aprobata si modificata prin Legea nr. 493/2002, cu modificarile si completarile ulterioare, adoptate de Comisia centrala fiscala, constituita in baza Ordinului ministrului finantelor publice nr. 718/2003, in sedinta din data de 7 iulie 2003.
 I. Art. 4 din Ordonanta Guvernului nr. 3/1992 privind taxa pe valoarea adaugata, republicata, cu modificarile si completarile ulterioare, art. 4 din Ordonanta de urgenta a Guvernului nr. 17/2002 privind taxa pe valoarea adaugata, cu modificarile si completarile ulterioare, art. 7 si art. 29 lit. D.d) - f) din Legea nr. 345/2002 privind taxa pe valoarea adaugata, cu modificarile ulterioare
 1. Taxa pe valoarea adaugata neachitata in termenul legal, evidentiata in contabilitate de persoanele impozabile inregistrate ca platitori de taxa pe valoarea adaugata pentru operatiuni de leasing contractate cu locatori/finantatori din strainatate, servicii contractate cu prestatori cu sediul sau cu domiciliul in strainatate, pentru care locul prestarii se considera a fi in Romania daca prestatorul de servicii nu si-a desemnat un reprezentant fiscal in Romania, precum si pentru servicii contractate cu prestatori din strainatate pentru care beneficiarii aveau obligatia, conform legii, sa plateasca taxa pe valoarea adaugata, care au fost efectuate pana la data de 1 martie 2003 exclusiv, se regularizeaza astfel:
 a) daca prestarile de servicii respective au fost destinate exclusiv realizarii de operatiuni care dau drept de deducere, taxa pe valoarea adaugata aferenta acestor operatiuni se va inscrie la randul 3 "regularizari" din decontul privind taxa pe valoarea adaugata, ca taxa colectata, si la randul 10 "regularizari" din decont, ca taxa deductibila;
 b) daca prestarile de servicii respective au fost destinate realizarii de operatiuni care sunt supuse pro rata, taxa colectata va fi inscrisa la randul 3 "regularizari" din decontul privind taxa pe valoarea adaugata, iar taxa deductibila afectata de pro rata aplicabila la data efectuarii operatiunii va fi inscrisa la randul 10 "regularizari";
 c) daca prestarile de servicii respective au fost destinate realizarii de operatiuni care nu dau drept de deducere, taxa datorata bugetului de stat este la nivelul taxei colectate si se va inscrie la randurile 3 si 15 din decontul privind taxa pe valoarea adaugata.
 Din punct de vedere contabil se va storna inregistrarea 4428 = 446 si se va efectua inregistrarea 4426 = 4427.
 Daca serviciile achizitionate sunt destinate realizarii de operatiuni prevazute la lit. b) si c), taxa sau diferenta de taxa pe valoarea adaugata nedeductibila se va inregistra prin formula contabila 635 = 4426, la data incheierii decontului privind taxa pe valoarea adaugata in care au fost reflectate operatiunile.
 Pentru operatiunile prevazute mai sus se datoreaza dobanzi si penalitati de intarziere conform legislatiei privind calculul si plata sumelor datorate pentru neachitarea la termen a impozitelor si taxelor.
 2. In situatia in care organele de control, cu ocazia verificarilor efectuate, constata ca persoanele impozabile nu au efectuat regularizari prevazute la pct. 1, vor aplica aceeasi procedura la data constatarii acestora.
 II. Art. 23 din Legea nr. 345/2002 privind taxa pe valoarea adaugata
 1. In anul 2003 persoanele impozabile care, pana la 1 mai 2003, au avut subunitati inregistrate ca platitori de taxa pe valoarea adaugata si care nu au solicitat aprobare pentru pro rata lunara vor determina taxa pe valoarea adaugata deductibila aferenta achizitiilor destinate atat realizarii de operatiuni care dau drept de deducere, cat si celor care nu dau drept de deducere, astfel:
 a) pentru lunile aprilie - noiembrie 2003 se va utiliza o pro rata provizorie determinata in functie de realizarile efective din anul 2002, pe total unitate, dupa formula prevazuta la art. 61 alin. (4) din Normele de aplicare a Legii nr. 345/2002 privind taxa pe valoarea adaugata, aprobate prin Hotararea Guvernului nr. 598/2002, astfel cum au fost modificate prin Hotararea Guvernului nr. 348/2003, sau o pro rata provizorie estimata in functie de operatiunile prevazute a fi realizate in anul 2003;
 b) in luna decembrie se va determina pro rata definitiva in functie de realizarile efective din cursul anului 2003, pe total unitate, si se va inscrie in decontul de taxa pe valoarea adaugata intocmit pentru luna decembrie.
 Regularizarea deducerilor operate in lunile ianuarie - martie 2003 se face prin aplicarea pro rata definitiva asupra taxei pe valoarea adaugata deductibile aferente achizitiilor destinate atat realizarii de operatiuni care dau drept de deducere, cat si operatiunilor care nu dau drept de deducere, rezultata din deconturile privind taxa pe valoarea adaugata depuse in aceasta perioada de subunitati si de unitate pentru activitatea proprie, dupa caz. Diferenta dintre suma rezultata si suma efectiv dedusa se cumuleaza cu diferenta calculata pentru perioada aprilie - noiembrie 2003.
 Pentru lunile aprilie - noiembrie 2003 regularizarea se face prin aplicarea pro rata definitiva asupra taxei pe valoarea adaugata deductibile aferente achizitiilor destinate atat realizarii de operatiuni care dau drept de deducere, cat si operatiunilor care nu dau drept de deducere, rezultata din deconturile privind taxa pe valoarea adaugata depuse in aceasta perioada de unitate. Diferenta dintre suma rezultata si suma efectiv dedusa pe baza de pro rata provizorie se cumuleaza cu diferenta determinata pentru lunile ianuarie - martie 2003 si se inscrie la randul 10 din decontul lunii decembrie 2003.
 Pentru achizitiile destinate atat realizarii de operatiuni care dau drept de deducere, cat si celor care nu dau drept de deducere, din luna decembrie, se aplica pro rata definitiva determinata in luna decembrie in functie de realizarile efective din cursul anului 2003 ale unitatii.
 2. In cazul persoanelor impozabile care, pana la 1 mai 2003, au avut subunitati inregistrate ca platitori de taxa pe valoarea adaugata, daca solicita si obtin aprobarea organelor fiscale pentru ca pro rata sa fie determinata lunar, potrivit prevederilor art. 61 alin. (8) din Normele de aplicare a Legii nr. 345/2002 privind taxa pe valoarea adaugata, aprobate prin Hotararea Guvernului nr. 598/2002, cu modificarile ulterioare, au obligatia sa recalculeze taxa dedusa de la inceputul anului, cumulata pe total unitate, pe baza de pro rata lunara.
 III. Punctul VI din Decizia nr. 7/2002 publicata in Monitorul Oficial al Romaniei, Partea I, nr. 1 din 6 ianuarie 2003 se modifica si va avea urmatorul continut:
 "VI. Art. 18, art. 24 alin. (2) lit. c) si art. 29 lit. B.a) din Legea nr. 345/2002 privind taxa pe valoarea adaugata
 1. In sensul taxei pe valoarea adaugata se considera ca desfasoara activitate de intermediere in turism:
 a) agentiile de turism care presteaza unor persoane fizice sau persoane, indiferent de statutul lor juridic, care nu sunt inregistrate ca platitori de taxa pe valoarea adaugata, servicii de transport, hoteliere, de alimentatie publica si altele de aceeasi natura, pentru care locul prestarii este considerat a fi in Romania, daca aceste servicii nu sunt efectuate cu mijloace proprii sau inchiriate;
 b) agentiile de turism care presteaza unor beneficiari, indiferent de statutul lor juridic, servicii de transport, hoteliere, de alimentatie publica si altele de aceeasi natura, pentru care locul prestarii este considerat a fi in strainatate, daca aceste servicii nu sunt efectuate cu mijloace proprii sau inchiriate.
 2. Agentiile de turism care desfasoara activitate de intermediere in turism vor consemna prestarile de servicii efectuate in facturi fiscale cu mentiunea "T.V.A. inclusa", fara a evidentia distinct suma taxei pe valoarea adaugata, care se determina potrivit prevederilor art. 51 din Normele de aplicare a Legii nr. 345/2002 privind taxa pe valoarea adaugata, aprobate prin Hotararea Guvernului nr. 598/2002.
 3. Agentiile de turism care nu desfasoara activitate de intermediere in turism vor consemna prestarile de servicii in facturi fiscale, evidentiind distinct taxa pe valoarea adaugata determinata prin aplicarea cotei standard asupra bazei de impozitare prevazute la art. 18 alin. (1) din Legea nr. 345/2002 privind taxa pe valoarea adaugata."
 IV. Art. 3 alin. (4) si art. 22 alin. (4) lit. c) din Legea nr. 345/2002 privind taxa pe valoarea adaugata
 1. Nu se considera livrare de bunuri sau o operatiune asimilata livrarii de bunuri, in sensul art. 3 alin. (4) din Legea nr. 345/2002 privind taxa pe valoarea adaugata, cu modificarile si completarile ulterioare, acordarea de catre persoana impozabila a bunurilor achizitionate sau fabricate de catre aceasta, in mod gratuit, pentru actiuni de publicitate, acestea fiind utilizate in scopul desfasurarii activitatii economice a persoanei impozabile.
 2. Persoana impozabila isi poate exercita dreptul de deducere, potrivit prevederilor art. 22 alin. (4) lit. c) din Legea nr. 345/2002 privind taxa pe valoarea adaugata, cu modificarile si completarile ulterioare, pentru bunurile si/sau serviciile achizitionate in vederea realizarii de actiuni de publicitate, fiind cheltuieli permise de lege fara a fi limitate.
 pentru aplicarea unitara a prevederilor art. 5 si 9 din Ordonanta Guvernului nr. 7/2001 privind impozitul pe venit, aprobata si modificata prin Legea nr. 493/2002, cu modificarile si completarile ulterioare, coroborate cu prevederile art. 32 din Legea bugetului de stat pe anul 2003 nr. 631/2002
 I. Tratamentul fiscal al biletelor de tratament si odihna, inclusiv transportul
 Pentru anul 2003 valoarea biletelor de tratament si odihna, inclusiv transportul, suportata de persoana juridica angajator pentru:
 - salariatii proprii; si
 - membrii de familie ai acestora,
 in limita a 1,5% aplicata asupra fondului de salarii realizat anual, aferent salariatilor cu contract individual de munca, reprezinta venituri neimpozabile pentru persoana fizica beneficiara si cheltuiala deductibila la persoana juridica care acorda aceste drepturi salariale, in conformitate cu prevederile legilor care se coroboreaza si se completeaza in reglementarea acestei spete, respectiv:
 - art. 32 din Legea bugetului de stat pe anul 2003 nr. 631/2002;
 - art. 9 alin. (1) din Ordonanta Guvernului nr. 7/2001 privind impozitul pe venit, aprobata cu modificari si completari prin Legea nr. 493/2002, si normele metodologice date in aplicarea acestui articol, aprobate prin Hotararea Guvernului nr. 54/2003;
 - art. 9 alin. (7) lit. e) din Legea nr. 414/2002 privind impozitul pe profit, cu modificarile si completarile ulterioare.
 In situatia in care persoana juridica acorda bilete de tratament si odihna in cuantum care depaseste 1,5% aplicat asupra fondului de salarii realizat anual, aferent salariatilor cu contract individual de munca, valoarea excedentului devine cheltuiala nedeductibila fiscal pentru persoana juridica, in conformitate cu acelasi temei legislativ prezentat anterior, si nu este venit impozabil pentru persoana fizica.
 II. Tratamentul fiscal aplicat ajutoarelor de inmormantare, ajutoarelor pentru pierderi insemnate in gospodariile proprii ca urmare a calamitatilor naturale si in cazul unor boli grave sau incurabile, acordate salariatului, contravalorii darurilor acordate copiilor minori ai salariatilor cu ocazia Zilei de 1 iunie si a sarbatorilor de Craciun, in limita sumei de 1.100.000 lei pentru fiecare copil si eveniment, si contravalorii cheltuielilor de deplasare efectuate de angajator pentru acoperirea costului transportului la si de la locul de munca al salariatilor
 Pentru anul 2003:
 - ajutoarele de inmormantare acordate potrivit clauzelor din contractele de munca;
 - ajutoarele pentru pierderi insemnate in gospodariile proprii ca urmare a calamitatilor naturale si in cazul unor boli grave sau incurabile, acordate salariatului;
 - contravaloarea darurilor acordate copiilor minori ai salariatilor cu ocazia Zilei de 1 iunie si a sarbatorilor de Craciun sau a altor sarbatori similare specifice altor culte religioase recunoscute de lege, in limita sumei de 1.100.000 lei pentru fiecare copil si eveniment;
 - contravaloarea cheltuielilor de deplasare efectuate de angajator pentru acoperirea costului transportului la si de la locul de munca al salariatilor,
 suportate de persoana juridica angajator, in limita a 1,5% aplicata asupra fondului de salarii realizat anual, aferent salariatilor cu contract individual de munca, reprezinta venituri neimpozabile pentru persoana fizica beneficiara si cheltuiala deductibila la persoana juridica care acorda aceste drepturi salariale, in conformitate cu prevederile legilor care se coroboreaza si se completeaza in reglementarea acestei spete, respectiv:
 - art. 5 si 9 din Ordonanta Guvernului nr. 7/2001 privind impozitul pe venit, aprobata cu modificari si completari prin Legea nr. 493/2002, si normele metodologice de aplicare a acestor articole, aprobate prin Hotararea Guvernului nr. 54/2003;
 art. 9 alin. (7) lit. e) din Legea nr. 414/2002 privind impozitul pe profit, cu modificarile si completarile ulterioare.
 In situatia in care persoana juridica acorda ajutoare de natura celor mentionate, in cuantum care depaseste 1,5% aplicat asupra fondului de salarii realizat anual, aferent salariatilor cu contract individual de munca, valoarea excedentului devine cheltuiala nedeductibila fiscal pentru persoana juridica, in conformitate cu acelasi temei legislativ prezentat anterior, si nu este venit impozabil pentru persoana fizica.
 COMENTARII la Decizia 8/2003
 Momentan nu exista niciun comentariu la Decizia 8 din 2003
 Alte acte pe aceeaşi temă cu Decizia 8/2003


type: wikipedia

text:
 1948 (MCMXLVIII) a fost un an bisect al calendarului gregorian, care a început într-o zi de joi.
 Evenimente
 Ianuarie
 3 ianuarie: Regele Mihai I, împreună cu Regina mamă Elena, sunt siliți să părăsească România, luând cu ei doar câteva bunuri personale. Regele Mihai se va întoarce în țară abia în anul 1992, de Paște, după căderea regimului comunist din România, și va primi cetățenie română în anul 1997.
 4 ianuarie: Birmania și-a proclamat independența față de Marea Britanie.
 30 ianuarie: Liderul indian, Mahatma Gandhi, este ucis de un extremist hindus.
 30 ianuarie: Se deschid Jocurile Olimpice de Iarnă la St. Moritz, Elveția.
 Februarie
 4 februarie: România: Au trecut în patrimoniul statului bunurile Eforiei Spitalelor Civile, Așezămintelor Brâncovenești, precum și ale Eforiei Sfântului Spiridon din Iași.
 21 februarie: Congresul de unificare a Partidului Comunist Român cu Partidul Social Democrat. În urma acestei unificări s-a creat Partidul Muncitoresc Român, secretar general al Comitetului Central fiind ales Gh. Gheorghiu-Dej.
 24 februarie: Demiterea lui Lucrețiu Pătrășcanu din funcția de ministru al Justiției, urmată de arestarea, judecarea și executarea lui Pătrășcanu.
 24 februarie: Prin lege a fost desființată Adunarea Deputaților, a fost convocată Marea Adunare Națională, iar puterea legislativă a trecut asupra Guvernului.
 Martie
 6 martie: A fost înființat Teatrul „Alexandru Davila” din Pitești.
 6 martie: A fost creată Organizația Maritimă Internațională (OMI) – instituție specializată a ONU.
 17 martie: Tratatul de la Bruxelles. Acord semnat de Marea Britanie, Franța, Belgia, Olanda și Luxemburg, prin care s-a creat o alianță de apărare colectivă. A dus la formarea NATO (în 1949) și a Uniunii Europene.
 28 martie: Primele alegeri parlamentare de după instaurarea puterii comuniste. Alegerile sunt câștigate de către FDP (Frontul Democrației Populare).
 Aprilie
 3 aprilie: Președintele american, Harry Truman, a semnat Planul Marshall de ajutorare a țărilor europene afectate de cel de-Al Doilea Război Mondial.
 7 aprilie: Crearea Organizației Mondiale a Sănătății (OMS).
 9 aprilie: În Palestina, are loc masacrul de la Deir Yassin.
 13 aprilie: Marea Adunare Națională votează Constituția Republicii Populare Române, prima constituție postbelică a României, care reflectă caracterul de tranziție al perioadei pe plan economic și social. Este ales un nou prezidiu, în frunte cu C.I. Parhon, și un nou guvern, condus de dr. Petru Groza.
 27 aprilie: Lucrețiu Pătrășcanu a fost arestat sub acuzație de complot, împreună cu Lena Constante, Elena Pătrășcanu, Bellu Zilber și Harry Brauner.
 Mai
 14 mai: Înființarea clubului de fotbal FC Dinamo București, care inițial, după ce a fost preluată de Ministerul de Interne, se numea Unirea Tricolor București, iar după ce a fuzionat cu Ciocanul București, a fost numită Dinamo A.
 14 mai: Rezoluția ONU de încetare a mandatului britanic asupra Palestinei și de împărțire a teritoriului între evrei și arabi. Evreii au respectat rezoluția ONU, proclamând crearea Israelului. Arabii au respins rezoluția declarând război Israelului.
 16 mai: Chaim Weizmann este ales primul președinte al Israelului.
 22 mai: Guvernul Petru Groza îi retrage cetățenia Regelui Mihai I și ai altor membri ai familiei Regale.
 27 mai: Printr-un decret al guvernului Petru Groza, bunurile fostei Case Regale treceau în proprietatea statului.
 Iunie
 11 iunie: Marea Adunare Națională votează Legea privind naționalizarea principalelor întreprinderi industriale, miniere, bancare, de asigurări și de transport (Legea 119).
 21 iunie: Germania de Vest: În zonele occidentale de ocupație este introdusă reforma monetară; D-Mark înlocuiește Reichsmark.
 24 iunie: Războiul Rece: Începe blocada Berlinului; reforma monetară, ce urma să introducă o singură monedă pentru cele trei zone occidentale de ocupație, a provocat blocada totală asupra Berlinului de Vest de către sovietici care au întrerupt complet comunicațiile cu zona occidentală pe uscat și pe apă; de la 26 iunie 1948, pentru aprovizionarea orașului, a început să funcționeze un "pod aerian" american; blocada a fost ridicată la 11 mai 1949.
 Iulie
 29 iulie: După o întrerupere de 12 ani cauzată de cel de-Al Doilea Război Mondial, la Londra se deschid Jocurile Olimpice de Vară.
 August
 3 august: A fost votată legea învățământului, care prevedea că învățământul era organizat de stat și unitar, fapt ce însemna desființarea școlilor particulare și confesionale. Școala elementară era de 7 clase, iar învățământul obligatoriu de 4 ani.
 30 august: În România a fost creată Direcția Generală a Securității Poporului (DSS).
 Octombrie
 28-29 octombrie: Are loc arestarea tuturor episcopilor greco-catolici din România.
 31 octombrie: Alexandru Rusu, Valeriu Traian Frențiu, Vasile Aftenie, Iuliu Hossu, Ioan Bălan și Ioan Suciu sunt mutați din arestul de la Ministerul de Interne la vila patriarhală de la Dragoslavele.
 Noiembrie
 3 noiembrie: România: Au fost naționalizate industria cinematografică și cinematografele (în total 383 cinematografe și un "platou de 200 m"). În aceeași zi au fost naționalizate instituțiile medico-sanitare, astfel că întreaga asistență medicală a trecut în administrația statului.
 Decembrie
 1 decembrie: Este publicat Decretul 358/1948 „pentru stabilirea situației de drept a fostului cult greco-catolic", care dispunea: „în conformitate cu art. 13 al Decretului 177 din 1948 (Legea comunistă a Cultelor, n. ns.), organizațiile centrale și statutare ale acestui cult, ca: mitropolia, episcopiile, capitlurile, ordinele, congregațiile, protopopiatele, mănăstirile, fundațiile, asociațiile, precum și orice alte instituții și organizații, oricare ar fi natura sau denumirea lor, încetează de a mai exista" - interzicerea BRU.
 4 decembrie: Vaporul chinez cu aburi, Kiangya, a explodat și s-a scufundat în gura de vărsare a râului Huangpu după ce s-a lovit de o mină lăsată în urmă de către marina imperială japoneză în timpul celui de-Al Doilea Război Mondial. Numărul morților este necunoscut, cu toate acestea, se crede că între 2.750 și 3.920 de persoane au murit și 700-1.000 au supraviețuit, fiind preluați de către alte nave.
 10 decembrie: Adunarea Generală a ONU a adoptat „Declarația universală a drepturilor omului".
 14 decembrie: Stabilirea de relații diplomatice între România și India.
 15 decembrie: Este înființată Opera Maghiară de Stat din Cluj.
 23 decembrie: Japonia. Sunt executați opt criminali de război, printre care și fostul premier Hideiki Tojo.
 Nedatate
 octombrie: S-a adoptat o decizie prin care 30% din locurile din universități și institutele de învățământ superior din România erau rezervate fiilor de muncitori și de țărani muncitori (care aveau până la 3 ha de pământ).
 A început primul dintr-o serie de șase războaie arabo-israeliene (1948-1949). Cinci țări arabe au protestat împotriva deciziei ONU de divizare a Palestinei.
 Declarația Universală a Drepturilor Omului. Declarație adoptată de Adunarea Generală a ONU. A fost redactată de un comitet condus de Eleanor Roosevelt și cuprinde 30 articole.
 Parcul Național Tsavo. Situat pe teritoriul Kenyei și ocupă o suprafață de 20.812 kmp.
 Arte, științe, literatură și filozofie
 10 aprilie: Are loc premiera dramei istorice Michelangelo de Al. Kirițescu.
 4 noiembrie: T.S. Eliot câștigă Premiul Nobel pentru Literatură.
 15 noiembrie: A fost testată cu succes prima locomotiva electrică cu turbină de gaz (SUA).
 Apare, la Paris, volumul Technique du Yoga de Mircea Eliade.
 Apare volumul de debut al lui Marin Preda, Întâlnirea din pământuri.
 Columbia Records introduce discul de durată mare LP.
 Daimler introduce geamurile acționate electric la mașini.
 Ernesto Sábato publică primul său roman, Tunelul.
 George Orwell publică romanul politic O mie nouă sute optzeci și patru (Nineteen eighty-four).
 Laboratoarele Bell prezintă primul tranzistor.
 Nașteri
 Ianuarie
 1 ianuarie: Vasile Hobjilă, politician român (d. 2004)
 1 ianuarie: Dumitru M. Ion, scriitor și traducător român (d.2022)
 1 ianuarie: Tiberiu Macovei, politician român
 3 ianuarie: Francis Wurtz, politician francez
 6 ianuarie: Tudor Olaru, inginer, manager și om politic din Republica Moldova
 9 ianuarie: Susana Dosamantes, actriță mexicană (d.2022)
 11 ianuarie: Terry Williams (Terrence Williams), baterist britanic (Dire Straits)
 12 ianuarie: Anthony Andrews, actor britanic
 16 ianuarie: Gregor Gysi, politician german
 18 ianuarie: Gheorghe Urschi, actor din R. Moldova
 22 ianuarie: Elizabeth Lynne, politiciană britanică
 23 ianuarie: Mircea Nicu Toader, politician român
 24 ianuarie: Miklós Németh, politician maghiar
 27 ianuarie: Iulian Filip, scriitor din R. Moldova
 27 ianuarie: Luminița State, matematiciană română (d. 2016)
 27 ianuarie: Aurel Vlădoiu, politician român (d. 2015)
 28 ianuarie: Charles Taylor, politician liberian
 31 ianuarie: Gérard Rabinovitch, filosof francez
 Februarie
 3 februarie: Oazu Nantoi, politician din R. Moldova
 8 februarie: Horst Posdorf, politician german (d. 2017)
 8 februarie: Ron Tyson Presson, muzician american
 12 februarie: Octavian-Mircea Purceld, politician român (d. 2013)
 12 februarie: Constantin Dilly Șerbănoiu, politician român (d.2017)
 13 februarie: Josu Ortuondo Larrea, politician spaniol
 15 februarie: Constantin Dumitrache, istoric român (d. 2001)
 17 februarie: Valentin Ceaușescu, fizician român
 19 februarie: Pim Fortuyn, politician neerlandez (d. 2002)
 19 februarie: Frank Anthony Iommi, muzician britanic
 20 februarie: Christopher A. Pissarides (Christopher Antoniou Pissarides), economist cipriot, laureat al Premiului Nobel (2010)
 26 februarie: Moni Bordeianu (n. Florin Bordeianu), cântăreț și compozitor român
 29 februarie: Martin Suter, scriitor elvețian
 Martie
 2 martie: William Rory Gallagher, muzician irlandez (d. 1995)
 4 martie: Shakin' Stevens (n. Michael Barratt), muzician britanic
 5 martie: Vasile Popeangă, politician român
 6 martie: Gheorghe Turda, interpret român de muzică populară din zona Maramureș
 8 martie: Romeo Octavian Hanganu, politician român
 8 martie: Jonathan Sacks, rabin britanic
 9 martie: Emma Bonino, politiciană italiană
 10 martie: Pat Gallagher, politician irlandez
 12 martie: Andrei Pippidi, istoric român
 14 martie: Billy Crystal (William Edward Crystal), actor american
 14 martie: James Nachtwey, fotograf american
 14 martie: Wolfgang Wittstock, politician român
 16 martie: Bogdan Simionescu, chimist român
 18 martie: Anton Pongratz, scrimer român (d. 2008)
 19 martie: Dan Ioan Popescu, politician român
 20 martie: John de Lancie, actor american
 20 martie: Ulpu livari, politiciană finlandeză
 22 martie: Mihnea Berindei, istoric român naturalizat în Franța (d. 2016)
 22 martie: Rosie Scott, romancieră neozeelandeză (d. 2017)
 22 martie: Andrew Lloyd Webber, compozitor britanic
 24 martie: Volker Finke, fotbalist și antrenor german
 25 martie: Bonnie Bedelia Culkin, actriță americană
 25 martie: Nicolae Țâu, diplomat din R. Moldova
 26 martie: Bernie Malone, politiciană irlandeză
 27 martie: Jens-Peter Bonde, politician danez
 28 martie: John Evan, muzician britanic
 28 martie: Johann Steiner, scriitor de limba germană de etnie română
 31 martie: Adrian Enescu, compozitor român (d. 2016)
 31 martie: Al Gore (Albert Arnold Gore Jr.), politician american, laureat al Premiului Nobel pentru pace (2007)
 31 martie: Enrique Vila-Matas, scriitor spaniol
 Aprilie
 2 aprilie: Gavril Kicsid, handbalist român
 2 aprilie: Joan D. Vinge, scriitoare americană
 3 aprilie: Jaap de Hoop Scheffer, politician neerlandez
 4 aprilie: Dan Simmons, romancier american
 4 aprilie: Struan Stevenson, politician britanic
 4 aprilie: Avi Toledano, cantatautor, cântăreț și compozitor israelian
 6 aprilie: Mary Fisher, artistă americană
 6 aprilie: Jo Leinen, politician german
 7 aprilie: Ecaterina Andronescu, politician român
 8 aprilie: Esther Salmovitz, politiciană israeliană
 9 aprilie: Ion Gheorghe Popa, politician român
 12 aprilie: Andrei Popescu, jurist și profesor universitar român, judecător al Tribunalului Uniunii Europene
 13 aprilie: Drago Jančar, scriitor sloven
 20 aprilie: Gheorghe Danielov, sportiv român (canoe), (d. 2017)
 22 aprilie: Gabriele Stauner, politiciană germană
 23 aprilie: Pascal Quignard, scriitor francez
 23 aprilie: Gheorghe Ștefan, inginer român, membru al Academiei Române
 24 aprilie: Gheorghe Dobre, politician român, ministru al transporturilor (2004-2005)
 28 aprilie: Iolanda Malamen, pictoriță română (d.2022)
 28 aprilie: Alexandru Nemoianu, istoric român
 29 aprilie: Constantin Făină, politician român
 29 aprilie: Michael Karoli, muzician german (d. 2001)
 Mai
 1 mai: Mariana Câmpeanu, economistă română
 4 mai: Attila Kelemen, politician român de etnie maghiară (d. 2022)
 5 mai: Gheorghe Tătaru, fotbalist român (d. 2004)
 7 mai: Lorin Fortuna, politician român (d. 2016)
 9 mai: George Szirtes, poet britanic
 10 mai: Meg Foster, actriță americană
 11 mai: Nirj Deva, politician britanic
 13 mai: Tom Wise, politician britanic
 17 mai: Winfried Kretschmann, politician german
 18 mai: Yi Munyol, scriitor sud-coreean
 20 mai: Vladimir Retakh, matematician rus
 22 mai: Florea Dumitrache, fotbalist român (atacant), (d. 2007)
 25 mai: Klaus Meine, cântăreț german
 27 mai: Daniel Ionescu, politician român
 31 mai: Mike Edwards, muzician britanic (d. 2010)
 Iunie
 3 iunie: Ștefan Dîrdală, politician român
 7 iunie: Anna Záborská, politiciană slovacă
 8 iunie: Péter Gárdos, regizor de film, maghiar
 8 iunie: Ladislau Ritli, medic român
 12 iunie: Hans Binder, pilot austriac de Formula 1
 12 iunie: István Sándorfi, pictor francez (d. 2007)
 19 iunie: Cees Bremmer, politician neerlandez
 21 iunie: Andrzej Sapkowski, scriitor polonez
 23 iunie: István Antal, politician român de etnie maghiară
 23 iunie: Guido Sacconi, politician italian
 24 iunie: Patrick Moraz, muzician elvețian
 28 iunie: Kenneth Alan Ribet, matematician american
 28 iunie: Ivan Zabunov, politician din R. Moldova (d. 2020)
 29 iunie: Ian Anderson Paice, muzician britanic (Deep Purple)
 Iulie
 2 iulie: Marta Nora Țărnea, politiciană română
 2 iulie: Vasile Zgardan, politiciandin R. Moldova
 3 iulie: Mihai Tatulici, jurnalist român
 4 iulie: Claudine Bertrand, scriitoare canadiană
 15 iulie: Nicolae Dabija, scriitor, istoric literar și om politic din R. Moldova (d. 2021)
 21 iulie: Cat Stevens (n. Steven Demetre Georgiou), muzician britanic
 23 iulie: John Cushnahan, politician irlandez
 23 iulie: Mircea Goga, scriitor român
 25 iulie: Nelu Bălășoiu, interpret român de muzică populară (d. 2020)
 25 iulie: Brian Stableford, scriitor britanic
 29 iulie: Meir Shalev, scriitor israelian
 30 iulie: Jean Reno, actor francez
 August
 1 august: Judith Hirsch, scriitoare română
 1 august: Vasile Ursu, politician din R. Moldova
 2 august: Cornel Dinu, fotbalist român
 3 august: Ioana Tudoran, sportivă română (canotaj)
 4 august: Eugen Cioclea, jurnalist român (d. 2013)
 4 august: Cezara Dafinescu, actriță română
 8 august: Akira Matsunaga, fotbalist japonez (atacant)
 9 august: Nicolae Alexei, politician din R. Moldova
 9 august: Antonie Iorgovan, politician român (d. 2007)
 9 august: Radu Anton Roman, scriitor, jurnalist, realizator TV (d. 2005)
 10 august: Ioannis Kasoulides, politician cipriot
 11 august: Willi Piecyk (Wilhelm Ernst Piecyk), politician german (d. 2008)
 12 august: Mizengo Pinda, politician tanzanian
 14 august: Lucian Avramescu, poet și jurnalist român (d. 2021)
 18 august: Joseph Marcell, actor britanic
 20 august: John Noble, actor australian de film
 20 august: Robert Plant, cântăreț și compozitor englez
 22 august: Peter James, scriitor britanic
 23 august: Andrei Pleșu, filosof, scriitor, eseist român
 24 august: Jean Michel Jarre, compozitor francez
 24 august: Alexander McCall Smith, scriitor britanic
 25 august: Tony Ramos (n. Antonio de Carvalho Barbosa), actor brazilian
 26 august: Dezső-Kálmán Becsek-Garda, politician maghiar
 27 august: Konstantinos Alyssandrakis, politician grec
 28 august: Vonda N. McIntyre, scriitoare americană (d. 2019)
 29 august: Nadejda Brânzan, medic infecționist și politician din Republica Moldova (d. 2020)
 30 august: Dan Marin, handbalist român
 31 august: Andrei Cucu, politician din R. Moldova
 Septembrie
 1 septembrie: Ioan Dumitru Denciu, scriitor român, prozator, poet, eseist și traducător
 1 septembrie: Simion Gociu, poet român
 2 septembrie: Christa McAuliffe (n. Sharon Christa Corrigan), astronaută americană (d. 1986)
 4 septembrie: Simona Arghir, handbalistă română (d. 1995)
 5 septembrie: Sándor Kónya-Hamar, politician român de etnie maghiară
 7 septembrie: Khalifa bin Zayed Al Nahyan, politician din Emiratele Arabe Unite
 8 septembrie: Lynn Abbey, scriitoare americană
 8 septembrie: Ion Arachelu, actor din R. Moldova
 12 septembrie: Bogusław Liberadzki, politician polonez
 14 septembrie: Vincenzo Aita, politician italian
 15 septembrie: Ioan Lăcustă, scriitor român (d. 2008)
 16 septembrie: Nicole Jamet, actriță franceză
 17 septembrie: John Ritter, actor, comedian american (d. 2003)
 17 septembrie: Maria Urbanovici, jurnalistă română
 24 septembrie: Adrian Bejan, profesor român, stabilit în SUA
 18 septembrie: Andrei Oișteanu, scriitor, etnolog, eseist român
 19 septembrie: Valeriu Alexandru Ungureanu, politician român
 19 septembrie: Jacek Saryusz-Wolski, politician polonez
 20 septembrie: Lisbeth Grönfeldt Bergman, politiciană suedeză
 21 septembrie: Zeke Zettner (n. Thomas Zettner), muzician american (The Stooges) (d. 1973)
 23 septembrie: George Mihăiță, actor român
 25 septembrie: Charles de Gaulle, politician francez
 26 septembrie: Olivia Newton-John, cântăreață de muzică pop, compozitoare și actriță britanico-australiană (d. 2022)
 26 septembrie: Bratislav Petković, politician sârb
 28 septembrie: Martine Roure, politiciană franceză
 29 septembrie: Theo Jörgensmann, clarinetist german
 30 septembrie: Grigore Crăciunescu, politician român
 30 septembrie: Shakti Gawain, scriitoare americană (d. 2018)
 Octombrie
 1 octombrie: Mike Ashley, scriitor britanic
 2 octombrie: Siim Kallas, politician estonian
 3 octombrie: Hubert Pirker, politician austriac
 4 octombrie: Mihai Baltă, politician român
 5 octombrie: Alexe Boboc, deputat român
 5 octombrie: Tawl Ross, muzician american
 6 octombrie: Doru Laurian Bădulescu, politician român
 7 octombrie: Geneviève Fraisse, filosoafă franceză
 8 octombrie: Claude Jade (n. Claude Marcelle Jorré), actriță franceză (d. 2006)
 8 octombrie: Cristian-Constantin Zăinescu, politician român
 9 octombrie: Oliver Hart, economist britanic
 10 octombrie: Calistrat Cuțov, pugilist român
 10 octombrie: Séverine (Josiane Grizeau), cântăreață franceză
 11 octombrie: Peter Turkson, preot catolic ghanez
 14 octombrie: Marcia Barrett, cântăreață jamaicano-britanică (Boney M)
 14 octombrie: Ilie Bratu, politician din R. Mpldova
 14 octombrie: Nicolae Negru, jurnalist din R. Moldova
 14 octombrie: Marian Papahagi, critic și istoric literar (d. 1999)
 14 octombrie: András Vetró, sculptor maghiar din Romania
 17 octombrie: Robert Jordan, scriitor american (d. 2007)
 17 octombrie: Emanoil Marcu, traducător român
 19 octombrie: Valeriu Jereghi, regizor de film din R. Moldova
 20 octombrie: Octavian Fieroiu, politician român
 23 octombrie: Sever Mureșan, jucător român de tenis
 29 octombrie: Marin Constantin, politician român
 30 octombrie: Ilda Figueiredo, politiciană portugheză
 Noiembrie
 1 noiembrie: Yves Butel, politician francez
 3 noiembrie: Rainer Zobel, fotbalist german și antrenor
 5 noiembrie: Heide Rühle, politiciană germană
 6 noiembrie: Cristiana Muscardini, politiciană italiană
 7 noiembrie: Garrett M. Brown, actor american
 9 noiembrie: Luiz Felipe Scolari, fotbalist brazilian și antrenor
 10 noiembrie: Cafuringa (Moacir Fernandes), fotbalist brazilian, (d. 1991)
 13 noiembrie: Vasile Nedelciuc, politician din R. Moldova
 14 noiembrie: Ino van den Besselaar, politician neerlandez
 14 noiembrie: Charles, Prinț de Wales, moștenitor al coroanei britanice
 16 noiembrie: Ion Cristoiu, jurnalist român
 16 noiembrie: Norbert Lammert, politician german
 16 noiembrie: Anne André-Léonard, politiciană belgiană
 16 noiembrie: Mate Parlov, pugilist croat (d. 2008)
 21 noiembrie: Deborah Shelton, actriță americană
 21 noiembrie: Constantin Tămagă, politician român
 21 noiembrie: Andrei Vartic, politician din R. Moldova (d. 2009)
 23 noiembrie: Iosef Bardanașvili, compozitor israelian născut în Georgia
 25 noiembrie: Doina Cojocaru, handbalistă română (d. 1996)
 26 noiembrie: Elizabeth Blackburn, biolog american de etnie australiană, laureată a Premiului Nobel (2009),
 27 noiembrie: Heide Schmidt, politiciană austriacă
 28 noiembrie: Filip Merca, compozitor de muzică rock și basist român de etnie macedoneană
 28 noiembrie: Mariana Nicolesco, solistă română de operă (soprană) (d. 2022)
 Decembrie
 3 decembrie: Corneliu Ionescu, muzician și om de afaceri român
 3 decembrie: Ozzy Osbourne (n. John Michael Osbourne), cântăreț, actor, compozitor și cantautor englez (Black Sabbath)
 14 decembrie: Bogdan Nicolae Niculescu-Duvăz, politician român
 27 decembrie: Gérard Depardieu, actor francez de film
 Decese
 2 ianuarie: Vicente Huidobro (Vicente García-Huidobro Fernández), 54 ani, poet chilian (n. 1893)
 30 ianuarie: Mahatma Gandhi (n. Mohandas Karamchand Gandhi), 78 ani, filosof, lider politic și spiritual al Indiei (n. 1869)
 2 februarie: Smaranda Brăescu, 50 ani, prima femeie-parașutist din România (n. 1897)
 5 februarie: Johannes Blaskowitz (Johannes Albrecht Blaskowitz), 64 ani, general german (n. 1883)
 5 februarie: Simon Strunsky, 68 ani, scriitor american (n. 1879)
 11 februarie: Serghei Eisenstein, 50 ani, regizor rus (n. 1898)
 27 februarie: Nicodim Munteanu (n. Nicolae Munteanu), 83 ani, patriarhul României (1939-1948), (n. 1901)
 29 februarie: Constantin S. Constantin, 58 ani, militar român (n. 1889)
 6 martie: Vasile Mihalca, 48 ani, erou român din Al Doilea Război Mondial și latifundiar din Țara Oașului (n. 1899)
 10 martie: Virgil Cioflec, 73 ani, critic de artă, publicist român (n. 1874)
 10 martie: Jan Masaryk (Jan Garrigue Masaryk), 61 ani, politician ceh (n. 1886)
 28 martie: Prințesa Henriette a Belgiei (n. Henriette Marie Charlotte Antoinette), 77 ani (n. 1870)
 11 aprilie: Dragoș Protopopescu, 55 ani, filosof român (n. 1892)
 5 mai: Sextil Pușcariu (n. Sextil Iosif Pușcariu), 71 ani, filolog, lingvist, pedagog, publicist de etnie aromân (n. 1877)
 6 mai: Gunnar Jensen (Knud Gunnar Jensen), 85 ani, sculptor danez (n. 1863)
 13 mai: Milan Begović, 72 ani, scriitor croat (n. 1876)
 22 mai: Nicu Flondor, 75 ani, politician austriac (n. 1872)
 12 iunie: Meletie Răuțu, 90 ani, jurnalist român (n. 1858)
 22 iunie: Ioan Simu, 72 ani, protopop român unit, delegat la Marea Adunare Națională de la Alba Iulia (1918), (n. 1875)
 5 iulie: Georges Bernanos (Louis Émile Clément Georges Bernanos), 60 ani, scriitor francez (n. 1888)
 9 iulie: Alcibiade Diamandi, 54 ani, politician aromân (n. 1893)
 10 iulie: Kurt Hielscher, 67 ani, fotograf german (n. 1881)
 18 iulie: Grigore T. Popa, 56 ani, savant român, medic endocrinolog (n. 1892)
 13 august: Elaine Hammerstein, 51 ani, actriță americană (n. 1897)
 23 august: Marcelle Tinayre (Marcelle Marguerite Suzanne Tinayre), 77 ani, scriitoare franceză (n. 1870)
 3 septembrie: Edvard Beneš, 64 ani, politician ceh (n. 1884)
 5 septembrie: Richard C. Tolman (Richard Chace Tolman), 67 ani, fizician american (n. 1881)
 8 septembrie: Thomas Mokopu Mofolo, 71 ani, scriitor lesothian (n. 1876)
 16 septembrie: Mary Gish (n. Mary McConnell), 72 ani, actriță americană (n. 1876)
 17 septembrie: Contele Folke Bernadotte, 53 ani, diplomat suedez (n. 1895)
 17 septembrie: Emil Ludwig (n. Emil Cohn), 67 ani, scriitor german (n. 1881)
 30 septembrie: Edith Roosevelt (n. Edith Kermit Carow), 87 ani, politiciană americană (n. 1861)
 24 octombrie: Franz Lehár, 78 ani, compozitor austriac de etnie maghiară (n. 1870)
 31 octombrie: Cissy van Marxveldt (n. Setske de Haan), 58 ani, scriitoare neerlandeză (n. 1889)
 16 noiembrie: Basil Hațegan, 95 ani, deputat român (n. 1853)
 21 noiembrie: Béla Miklós, 58 ani, ofițer și politician maghiar (n. 1890)
 24 noiembrie: Raoul Koczalski (Armand Georg Raoul von Koczalski), 64 ani, pianist polonez (n. 1884)
 13 decembrie: Zaharia Bârsan, 70 ani, dramaturg, fondator și director al Teatrului Național din Cluj (n. 1878)
 21 decembrie: Władysław Witwicki (n. Józef Sas Wasylkowicz), 70 ani, psiholog, filosof, traducător și artist polonez (n. 1878)
 23 decembrie: Gheorghe Gârda, 69 ani, avocat, poet și scriitor român (n. 1879)
 24 decembrie: Eille Norwood, 87 ani, actor britanic (n. 1861)
 Premii Nobel
 Fizică: Patrick Maynard Stuart Blackett (Regatul Unit)
 Chimie: Arne Wilhelm Kaurin Tiselius (Suedia)
 Medicină: Paul Hermann Müller (Elveția)
 Literatură: Thomas Stearns Eliot (Regatul Unit)
 Pace: O treime din premiul in bani a fost alocat Fondului Principal, iar celelalte două treimi au fost alocate Fondului Special aferent acestei categorii
 Vezi și
 Listă de conducători de stat din 1948
 1948


text:
Pauline Barrieu é uma estatística financeira francesa, teórica de probabilidade e especialista em avaliação de risco financeiro, transferência de risco e quantificação de incerteza. Ela é professora de estatística na London School of Economics.
 Educação e carreira
 Barrieu obteve um MBA na ESSEC Business School em 1997, um DEA em teoria da probabilidade na Universidade Pierre e Marie Curie em 1998 e um doutoramento em 2002, simultaneamente em finanças na Escola de Altos Estudos Comerciais de Paris (HEC Paris) e em matemática aplicada na Universidade Pierre e Marie Curie, supervisionado por Marc Chesney na HEC Paris e por Nicole El Karoui na Pierre and Marie Curie University.
 Ela é membro do departamento de estatística da London School of Economics desde 2002, tornando-se professora em 2012 e actuando como chefe do departamento entre 2016–2019.
 Reconhecimento
 Em 2003, Barrieu foi um dos vencedores do Prix de l'Actuariat, um prémio internacional anual para as melhores teses de doutorado em ciências atuariais.
 Ela foi a vencedora do Prémio Louis Bachelier em 2018. O prémio citou o seu trabalho sobre "como abordamos o risco de modelo, incerteza e partilha de risco sob incerteza".
 Professores da London School of Economics
 Mulheres estatísticas
 Estatísticos da França
 Economistas da França
 Pessoas vivas


text:
Kihniö on Suomen kunta, joka sijaitsee Pirkanmaan maakunnan luoteisrajalla. Kuntakeskus sijaitsee aivan Parkanosta Jyväskylään johtavan valtatie 23:n pohjoispuolella. Matkaa kuntakeskuksesta maakunnan rajalle on noin 20 km.
 Kihniön naapurikuntia ovat Kurikka, Ylöjärvi, Parkano, Seinäjoki ja Virrat. Entisiä naapurikuntia ovat Kurikkaan liitetty Jalasjärvi, Ylöjärveen liitetty Kuru ja Seinäjokeen liitetty Peräseinäjoki. Suurimmat vesistöt ovat Kankarinjärvi ja Nerkoonjärvi. Vapaa-ajan asuntoja kunnassa on 777.
 Kihniön vaakunan on suunnitellut Toivo Vuorela ja se vahvistettiin vuonna 1960.
 Historiaa
 Kihniö oli pitkään erämaata; sen ensimmäinen talo, Linna, mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1557. Keskiajalla Kihniö oli osa Kyrön pitäjää. Kyrön jakautuessa 1640 Kihniö siirtyi Ikaalisten Kyröön tai Suur-Ikaalisten emäpitäjään yhdessä Parkanon, Ikaalisten, Kankaanpään, Karvian ja Honkajoen kuntien alueitten kanssa.
 Ilmari Launiksen suunnittelema Kihniön kirkko valmistui vuonna 1916 ja kunta itsenäistyi syyskuun alussa 1918; ero Parkanosta toteutui vasta kaksi vuotta myöhemmin.
 Talous
 Kihniössä on yhtenä merkittävimmistä elinkeinoista turvetuotanto, jota harjoittaa lähinnä Vapo. Turpeen kuljetusta varten on kunnan alueella ollut rautatie. Aitonevalla on turvemuseo ympäristöpolkuineen.
 Keihäsmatkojen omistajan Kalevi Keihäsen perustama Pyhäniemen lomakeskus sijaitsee Kihniössä.
 Perussuomalaiset ehdottivat syyskuussa 2015, että kuntaan perustetaan vastaanottokeskus 200 pakolaiselle, mikä toteutettiin.
 Väestönkehitys
 Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
 Taajamat
 Vuoden 2017 lopussa Kihniössä oli 1 967 asukasta, joista 680 asui taajamassa, 1 268 haja-asutusalueilla ja 19:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Kihniön taajama-aste on 34,9 prosenttia. Kunnassa on vain yksi taajama, Kihniön kirkonkylä.
 Seurakunnat
 Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kihniössä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
 Kihniön seurakunta
 Suomen helluntaikirkon jäsenseurakunnista Kihniöllä toimii Kihniön helluntaiseurakunta.
 Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kihniön alueella toimii Tampereen ortodoksinen seurakunta.
 Kylät
 Kihniön kyliä ovat Niskos, Linnankylä, Nerkoo, Mäkikylä, Jokikylä, Ratikylä, Naarminkylä, Kirkonkylä, Kihniönkylä, Kankari ja Korhoskylä.
 Koulut
 Kihniössä toimii Kihniön yhtenäiskoulu, jossa on luokat 0-9. Vanha Mäkikylän koulu paloi 29. tammikuuta 2014. Kihniön yhtenäiskoulun vieressä sijaitseva Kirkonkylän koulu toimi vuoteen 2013 asti.
 Kihniöläisiä merkkihenkilöitä
 Ahti Jokinen (s. 1944), näyttelijä
 Kalevi Keihänen (1924–1995), matkatoimistoyrittäjä
 Päivi Lepistö (s. 1973), Movetron-yhtyeen solisti
 Lea Mäkipää (s. 1947), kansanedustaja
 Germund Paaer (1881–1950), taiteilija
 Mika Sundqvist (1947–2021), säveltäjä ja tuottaja
 Kunnanvaltuusto
 Kihniön kunnanvaltuustossa on 21 paikkaa, joista kahdeksan on perussuomalaisten hallussa kaudella 2021–2025. Valtuuston puheenjohtajana toimii Juha-Matti Markkola.
 Muuta
 Saija Mäki-Nevala ohjasi synnyinkunnastaan vuonna 2014 valmistuneen dokumenttielokuvan Kihniö, jossa hän palaa tarkastelemaan tyhjenevän pikkukunnan elämää vuosien muuallaolon jälkeen.
 Kihniön kipakka on tunnettua kihniöläistä pontikkaa. Kihniön pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla lampaanpaisti ja imelletty perunalaatikko.
 Kihniötä on nimitetty 'Suomen perussuomalaisimmaksi paikkakunnaksi', koska Perussuomalaiset-puolue on saanut siellä vaaleissa prosentuaalisesti suurimman kannatuksen Suomessa.
 Katso myös
 Luettelo Kihniön julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
 Lähteet
 Suomenmaa 3 (toim. Hannu Tarmio, Pentti Papunen ja Kalevi Korpela), WSOY 1970, Porvoo (ss. 285–290)
 Viitteet
 Aiheesta muualla
 Kihniön kunta
 Tilastokeskus – Kihniön avainluvut
 Kihniön Matkailuyhdistys
 Seulonnan keskeiset artikkelit


text:
BSG, 12.07.1988 - 4/11a RA 16/87 - dejure.org
 BSG, 12.07.1988 - 4/11a RA 16/87
 https://dejure.org/1988,7431
 BSG, 12.07.1988 - 4/11a RA 16/87 (https://dejure.org/1988,7431)
 BSG, Entscheidung vom 12.07.1988 - 4/11a RA 16/87 (https://dejure.org/1988,7431)
 BSG, Entscheidung vom 12. Juli 1988 - 4/11a RA 16/87 (https://dejure.org/1988,7431)
 Tipp: Um den Kurzlink (hier: https://dejure.org/1988,7431) schnell in die Zwischenablage zu kopieren, können Sie die Tastenkombination Alt + R verwenden - auch ohne diesen Bereich zu öffnen.
 SG Berlin, 22.01.1987 - S 11 An 1970/86
 SozR 6580 Art. 5 Nr. 4
 Soweit die Beklagte die Bescheide vom 11. und 22.5.2001 in der Gestalt des Widerspruchsbescheids vom 26.3.2002 und den Bescheid vom 31.1.2002 hinsichtlich der aufgrund Verrechnung aus den Renten des Klägers wegen BU/EU einbehaltenen Beträge aufgehoben hat, war sie nach dem über § 202 SGG auch im sozialgerichtlichen Verfahren anwendbaren § 307 S 1 ZPO ihrem Anerkenntnis entsprechend - ohne weitere Sachprüfung - zu verurteilen (vgl BSG vom 12.7.1988 - SozR 6580 Art. 5 Nr. 4 S 10 f; BSG vom 24.07.2003 - B 4 RA 62/02 R - juris RdNr 18;... Senatsurteil vom 6.5.2010 - SozR 4-1300 § 48 Nr. 19 RdNr 21 mwN, stRspr).
 Weil die Klägerin das vom Beklagten erklärte Teilanerkenntnis nicht angenommen hat, war der Beklagte nach dem über § 202 Sozialgerichtsgesetz (SGG) entsprechend anwendbaren § 307 Abs. 1 Zivilprozessordnung in diesem Umfang zu verurteilen (vgl. BSG, Urteil vom 12. Juli 1988 - 4/11a RA 16/87 -) und das Urteil des Sozialgerichts entsprechend abzuändern.
 LSG Bayern, 26.07.2005 - L 6 R 567/03
 Verurteilung zur Zahlung einer Rente wegen Erwerbsunfähigkeit nach einem in der ...
 Ein ausdrücklicher Antrag der Klägerin auf Erlass eines Anerkenntnisurteils war nicht erforderlich, weil der mit Einlegung der Berufung sinngemäß gestellte Antrag der Klägerin auch dahin gehend zu verstehen ist, dass durch Anerkenntnisurteil entschieden werden soll (vgl. BSG SozR 6580 Art. 5 Nr. 4 m.w.N.).


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 15.12.2012
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 389/5
 Wniosek o wydanie orzeczenia w trybie prejudycjalnym złożony przez Finanzgericht Düsseldorf (Niemcy) w dniu 8 października 2012 r. — HARK GmbH & Co KG Kamin- und Kachelofenbau przeciwko Hauptzollamt Duisburg
 (Sprawa C-450/12)
 2012/C 389/08
 Język postępowania: niemiecki
 Sąd odsyłający
 Finanzgericht Düsseldorf
 Strony w postępowaniu głównym
 Strona skarżąca: HARK GmbH & Co KG Kamin- und Kachelofenbau
 Strona pozwana: Hauptzollamt Duisburg
 Pytania prejudycjalne
 1)
 Czy pozycję 7321 Nomenklatury Scalonej zawartej w załączniku I do rozporządzenia Rady (EWG) nr 2658/87 z dnia 23 lipca 1987 r. w sprawie nomenklatury taryfowej i statystycznej oraz w sprawie Wspólnej Taryfy Celnej (1) zmienionego rozporządzeniem Komisji (WE) nr 1031/2008 z dnia 19 września 2008 r. (2) należy interpretować w ten sposób, że opisane bliżej w uzasadnieniu zestawy rur do pieców mogą zostać uznane za części pieców, kuchni, rusztów i kuchenek?
 2)
 W przypadku udzielenia odpowiedzi przeczącej na pytanie pierwsze, czy komplety rur do pieców mogą wówczas zostać zaliczone do pozycji 7307?
 (1) Dz.U. L 256, s. 1.
 (2) Dz.U. L 291, s. 1.