text:
Čŕna lúknja je v astrofiziki teoretična zgostitev mase, katere težnostno polje je tolikšno, da ubežna hitrost (druga kozmična hitrost) presega hitrost svetlobe. Zato je dobila pridevnik »črna«, saj nič, niti svetloba, ne more uiti njeni težnosti. Čeprav je zveza »črna luknja« zelo razširjena, teorija ne govori o kakršnikoli »luknji« v običajnem pomenu besede.
 Izvor imena
 Besedo »črna luknja« je v ameriški angleščini (black hole) 18. januarja 1964 prvič uporabila novinarka Ann Ewing v svojem članku Black Holes' in Space v poročilu na srečanju Ameriške zveze za napredek znanosti (AAAS). Wheeler, ameriški fizik, eden od Einsteinovih zadnjih sodelavcev in naslednikov, je uporabil izraz leta 1967 na predavanju, zaradi česar so mislili, da je on skoval izraz. Izraz je uporabil tudi naslednje leto v članku za Scientific American. Verjetno je izraz v tem času poznalo več majhnih skupin, ki so raziskovale na tem področju. Bil je krajši nadomestek za izraz »gravitacijsko popolnoma kolapsirana zvezda (telo)« (gravitationally completely collapsed star (object)). Kmalu po tem so izraz črna luknja sprejeli v splošnem in ime se je prijelo. Večkrat uporabljajo tudi izraz kolapsar. Feynman je rabil še izraz črvina (wormhole), vendar ne v današnjem smislu.
 Pregled
 Teoretično so lahko črne luknje poljubne velikosti, od mikroskopskih do skoraj velikosti vidnega Vesolja.
 Klasična splošna teorija relativnosti predpostavlja, da zunanji opazovalec ne more zaznati nobene snovi ali informacije, ki bi zapustila notranjost črne luknje. S črne luknje se torej ne da odnesti nekaj mase, ne da se posvetiti s svetilko, niti se ne da od zunaj dokopati do nobenih podatkov o snovi, ki je vstopila v črno luknjo. Kvantnomehanski pojavi dovoljujejo, da črna luknja seva snov in energijo (Hawkingovo sevanje), vendar znanstveniki verjamejo, da je narava sevanja neodvisna od tega, kaj je v preteklosti padlo v črno luknjo.
 Obstoj črnih lukenj v Vesolju podpira vrsta teoretičnih raziskav in astronomskih opazovanj, še posebej iz raziskovanja supernov in sevanja rentgenskih žarkov iz aktivnih galaktičnih jeder. Kljub temu pa manjšina fizikov v obstoj črnih lukenj še naprej dvomi.
 Lega
 Znano je, da se črne luknje nahajajo v središčih praktično vseh galaksij. Obstajajo tudi v rentgenskih dvozvezdjih, kot je Labod X-1, ali pa so prosto tavajoče po medzvezdnem prostoru. Submasivne črne luknje, ki ležijo več tisoč svetlobnih let narazen, se zaradi združenja galaksij tudi same združijo. Do zdaj odkriti črni luknji z najmanjšo medsebojno razdaljo ležita v galaksiji NGC 7727 in sta med seboj oddaljeni 1600 svetlobnih let.
 Leta 2021 je bila odkrita nova črna luknja v sosednji galaksiji Veliki Magellanov oblak. Črna luknja je od Zemlje oddaljena 160.000 svetlobnih let.
 Zgodovina raziskovanj
 Newtonovske teorije
 Od vseh sil v fiziki so gravitacijo najprej spoznali. Bullialdus je leta 1640 predlagal obratni kvadratni zakon gravitacije. Leta 1684 je Newton zapisal svoj obratni kvadratni splošni gravitacijski zakon in ga leta 1687 v Matematičnih načelih, skupaj s svojimi tremi znamenitimi zakoni gibanja, objavil:
 kjer je:
 – gravitacijska sila med dvema telesoma,
 – masa prvega telesa,
 – masa drugega telesa,
 – razdalja med težiščema obeh teles,
 – gravitacijska konstanta.
 Od objave njegovega dela so se začele porajati precej drzne misli o gravitaciji.
 Bošković je leta 1758 razvil svojo teorijo sil, kjer je gravitacija lahko na majhnih razdaljah odbojna sila. Po njem lahko obstajajo takšna čudna klasična telesa, podobna belim luknjam, in ne dovoljujejo, da bi jih dosegla druga snovna telesa.
 V Kraljevi družbi v Londonu so leta 1784 v Philosophical Transactions izdali zanimivo Michellovo pismo Cavendishu, v katerem je nakazal nekakšna čudna telesa v Vesolju, v katera bi se, če bi bila le dovolj masivna in gosta kot 500 Sonc, druga telesa zaletavala z večjo hitrostjo od svetlobne. Ali obratno, če bi takšna podivjana krogla sevala, bi se njena svetloba zaradi lastne gravitacije na neki višini obrnila, in bi padla nazaj. Mislil je, da bi bilo takšnih teles veliko. To se je tedaj zdelo dokaj verjetno, saj so imeli svetlobo za delce, ki imajo maso. Kako je prišel do vrednosti, saj gravitacijske konstante Cavendish do tedaj še ni zmeril? Michell je že okoli leta 1768 prišel na misel, da bi občutljivo torzijsko tehntnico, s katero je delal poskuse tudi Coulomb na področju raziskave sil v elektriki in magnetizmu, uporabil za merjenje gravitacijske sile med dvema telesoma v laboratoriju. Izdelal je tudi merilno napravo, vendar pred smrtjo ni opravil nobenih meritev. Da se je ognil gravitacijski konstanti, je sklepal takole. Neka zvezda, s katere je ubežna hitrost enaka svetlobni hitrosti v vakuumu , bo imela polmer , ki bo večji od Sončevega , za vrednost:
 kjer se vzame, da je, kakor zgoraj, razmerje ubežne hitrosti s Sonca in ubežne hitrosti neke zvezde s polmerom, enakim astronomski enoti , enako. Za ubežno hitrost v radialni smeri s take zvezde se vzame kar krožilno hitrost Zemlje v majhni višini. Zgoraj je sidersko leto. Navedel je še malo večjo vrednost, sklepal pa je napačno, saj je treba pri hitrih telesih in močni gravitaciji računati drugače. Pravzaprav so dejanske vrednosti 435, 382 in tudi 558, s podatki iz njegovega časa, saj je treba vzeti tedanjo vrednost astronomske enote m, ki jo je leta 1672 v Bologni s paralakso Sonca dobil Cassini in z njo hitrosti svetlobe m/s in m/s, ki ju je leta 1675 in 1676 v Parizu z opazovanji Iovih in Ganimedovih mrkov ob Jupitrovi opoziciji dobil Rømer, in preko njega hitrost svetlobe m/s, ki jo je leta 1725 v Oxfordu z zvezdno aberacijo Eltanina (γ Zmaja (Draconis)) dobil Bradley. Katera meritev je bila bolj točna, so takrat težje ocenili. Za največjo zakasnitev satelitov je Rømer navedel 22 minut, za najmanjšo pa 20 minut. Bradley pa je izmeril odklon 18,5". Michell tako ostaja prvi, ki je pomislil na takšno telo.
 Cavendish je nazadnje dobil Michellovo napravo, jo predelal in začel skrbno meriti. Uspelo mu je določiti gostoto Zemlje, kar je leta 1798 objavil v razpravi Poskusi za določitev gostote Zemlje (Experiments to determine the Density of the Earth) za Kraljevo družbo. Gravitacijske konstante sicer ni navedel, vendar se njegova izmerjena vrednost ni dosti razlikovala od današnje.
 Ko je Cavendish izmeril gravitacijsko konstanto, je podobno in neodvisno od Michella razmišljal Laplace. Mislil je, da bi lahko okroglo telo z gostoto vode zadržalo svetlobo, če bi imelo polmer približno 10 m. Razmišljal je sicer prav in je celo našel pravo vrednost za svoj gravitacijski polmer. Prav tako kot Michell je menil, da bo takšnih velikih in nevidnih teles veliko. To zamisel pa je vključil samo v prvo in drugo izdajo svoje knjige Ustroji sveta (Exposition du système du monde), ker je pozneje verjetno ugotovil, da je zamisel preveč neverjetna. Pa Laplaceovsko gre obravnava takole. Če sestavljajo svetlobo delci z maso , lahko priletijo razdaljo od telesa z maso iz razdalje v neskončnost, če je njihova kinetična energija ravno enaka gravitaciji, ki jih veže na telo z radialno hitrostjo . Če se namesto te hitrosti vzame svetlobno hitrost , se po Laplaceovi poti dobi gravitacijski polmer:
 pri čemer se 'masa' te svetlobe poniči. Če se hoče računati po Laplaceovo, je treba namesto »mase« , vzeti energijo fotonov. Poleg tega je pri tako hitrih delcih kinetična energija relativistična. Clifford je leta 1876 predlagal, da so lahko vzrok gibanju snovi spremembe geometrije prostora. Nato so na gravitacijo v tej zvezi nekako pozabili.
 Telesa, ki jih je opisovala klasična mehanika, da jih razlikujejo od črnih lukenj, opisljivih s splošno teorijo relativnosti, običajno imenujejo temne zvezde (angl. dark star). Zamisli o črnih luknjah in »temnih zvezdah« v 19. stoletju niso naprej razvijali, saj so menili da je svetloba brezmasno valovanje in zaradi tega nanjo gravitacija ne deluje. Prevladovalo je tudi prepričanje, ki se je razlikovalo od novejšega pojmovanja črnih lukenj, da so telesa za dogodkovnim obzorjem stabilna za gravitacijsko sesedanje.
 Splošna teorija relativnosti
 Einstein je leta 1909 skupaj z Grossmannom začel razvijati teorijo, ki bi povezala metrični tenzor , ki določa geometrijo prostora, z izvirom gravitacije, oziroma z maso. Reissner in Nordström sta leta 1910 določila Reissner-Nordströmovo singularnost, Weyl pa je rešil posebni primer za točkasti izvir. Einstein in Grossman sta leta 1913 podala različico teorije Entwurf z enačbami v obliki:
 Grossmann je omenil, da bi se namesto tenzorja rabil Riccijev tenzor . Uvidel je tudi, da tenzor v posebnem primeru neskončno šibkega statičnega polja sil ne da člena za gravitacijski potencial v Poissonovi enačbi.
 Einstein je leta 1915 naprej in do konca razvil splošno teorijo relativnosti. Pred tem je pokazal, da gravitacija vpliva na gibanje svetlobe. Oktobra je objavil svoje enačbe polja v obliki:
 kjer je:
 – Riccijev tenzor
 – napetostni tenzor.
 Ta oblika enačb je predvidevala newtonovsko precesijo prisončja Merkurja. Kmalu pa se je ugotovilo, da ta oblika ni v skladu s krajevno ohranitvijo energije in gibalne količine, razen če ima Vesolje konstantno gostoto mase, energije in gibalne količine. Če bi to veljalo, bi imeli zrak, kamen in celo vakuum enako gostoto. Tudi kovariantni odvod Riccijevega tenzorja pri tem ni enak nič. Pravilna oblika enačb nikakor ni bila jasna. Einstein je 25. novembra predstavil dejansko obliko enačb:
 kjer je:
 – Einsteinov tenzor:
 – Riccijev skalar
 – metrični tenzor.
 Nekako ob istem času je prišel do sorodne enačbe tudi Hilbert, ki pa se je delno zgledoval po njem. V objavo jih je poslal pet dni pred Einsteinom 20. novembra, objavljene pa so bile 31. marca 1916. Po letu 1997 so, kakor je poročal Shapiro, tudi videli po Hilbertovih zapiskih, da je Hilbert računal drugače, v drugačnem smislu in matematično strožje, tako, da je enačba v celoti Einsteinovo izvirno delo.
 Einstein je že pred tem leta 1907 (gravitacijski rdeči premik spektralnih črt) in leta 1911 (odklon svetlobnega curka v gravitacijskem polju telesa) pokazal, da gravitacija vpliva na gibanje svetlobe. Pred njim so o vplivu gravitacije na svetlobo razmišljali Newton leta 1703, Michell leta 1783, Cavendish leta 1784 in Soldner leta 1801.
 Ker so enačbe polja nelinearne, je Einstein domneval, da nimajo eksaktnih rešitev. Nekaj mesecev kasneje je na njegovo začudenje Schwarzschild našel rešitev vakuumskih enačb polja, ki opisuje gravitacijsko polje točkastega telesa s sferno simetrično porazdeljeno maso brez električnega naboja:
 kjer je:
 – lastni čas (čas, ki ga meri ura gibajoča se vzdolž enake svetovnice s preskusnim delcem),
 – hitrost svetlobe v vakuumu,
 – časovna koordinata (ki jo meri mirujoča ura na neskončni razdalji od masivnega telesa),
 – radialna koordinata (merjena kot obseg, deljen z 2π, sfere v središču okrog masivnega telesa),
 – kolatituda (kot od severa v radianih),
 – longituda (tudi v radianih),
 – Schwarzschildov polmer masivnega telesa kot skalirni faktor.
 Še nekaj mesecev kasneje je Lorentzev študent Droste neodvisno našel enako rešitev za točkasto telo in napisal obširni članek o njenih značilnostih. Ta rešitev je imela čudno posledico, kar se sedaj imenuje Schwarzschildov polmer, kjer postane singularna, kar pomeni, da nekateri členi v Einsteinovih enačbah postanejo neskončno veliki. Narave te ploskve tedaj niso dobro razumeli.
 Reissner in Nordström sta leta 1918 rešila Einstein-Maxwellove enačbe polja za nabite krogelno simetrične nevrteče sisteme. Kottler je istega leta prišel do Schwarzschildove rešitve brez Einsteinovih vakuumskih enačb polja.
 Hadamard je leta 1922 prvi uvidel pomen singularnosti pri (Schwarzschildov polmer v naravnih enotah) in postavil vprašanje kaj se lahko zgodi, če lahko fizikalni sistem sploh kdaj doseže to singularnost. Einstein je vztrajal, da je ne more doseči, in je nakazal hude posledice na Vesolje, ter hudomušno imenoval singularnost »Hadamardova katastrofa«.
 Birkhoff je leta 1923 pokazal da je geometrija Schwarzschildovega prostor-časa edina sferno simetrična rešitev Einsteinovih vakuumskih enačb polja (Birkhoffov izrek). Posledica tega dejstva je bila, da črne luknje niso le matematična posebnost, ampak lahko nastanejo iz vsake dovolj masivne krogelne zvezde. Birkhoffov izrek je neodvisno dokazal dve leti prej tudi Jebsen.
 Leta 1924 je Eddington pokazal, da singularnost izgine pri spremembi koordinat (glej Eddington-Finkelsteinove koordinate), čeprav je trajalo do leta 1933, ko je Lemaître spoznal, da je to pomenilo, da singularnost ob Schwarzschildovem polmeru ni bila fizična koordinatna singularnost. Eddington je v knjigi leta 1926 omenil možnost, da bi bila lahko zvezda zgoščena na Schwarzschildov polmer, in, da Einsteinova teorija dopušča izločevanje skrajno velikih gostot za vidne zvezde, kot je Betelgeza, saj »zvezda s polmerom 250 milijonov km ne more imeti tako veliko gostoto kot Sonce. Prvič bi bila sila gravitacije tako velika, da ji svetloba ne bi mogla uiti, in bi bila kot žarki, ki bi padali nazaj na zvezdo kakor pada kamen na Zemljo. Drugič bi bil rdeči premik spektralnih črt tako velik, da bi bil spekter premaknjen zunaj obstoja. Tretjič bi masa povzročila toliko ukrivljenosti prostorsko-časovne metrike, da bi se prostor uvil okrog zvezde, in bi nas pustil zunaj nje – to je nikjer.«
 Chandrasekhar je leta 1931 v okviru splošne teorije relativnosti izračunal, da nevrteče se telo iz elektronsko degenerirane snovi nad določeno mejno maso (sedaj imenovano Chandrasekharjeva meja pri 1,4 m☉) nima stabilnih rešitev. Njegove argumente je spodbijalo mnogo njegovih sodobnikov, vključno z Eddingtonom in Landaujem, ki sta sklepala, da bi še nek neznani mehanizem preprečil gravitacijsko sesedanje. Imela sta deloma prav, saj se bo bela pritlikavka, malo masivnejša od Sonca od Chandrasekharjeve meje, sesedla v nevtronsko zvezdo, ki je že sama stabilna zaradi Paulijevega izključitvenega načela. Oppenheimer, Snyder in drugi so leta 1939 napovedali, da se bodo nevtronske zvezde z masami nad 3 m☉ (Tolman-Oppenheimer-Volkoffova meja) sesedle v črne luknje zaradi razlogov, ki jih je predstavil Chandrasekhar. Oppenhaimer je zaključil, da ne bo posredoval noben fizikalni zakon in preprečil vsaj nekaterim zvezdam sesedanje v črne luknje.
 Oppenheimer in soavtorji so interpretirali singularnost na meji Schwarzschildovega polmera kot pokazatelj meje mehurja v katerem se je ustavil čas. To je pravilni pogled za zunanje opazovalce, ne pa za v notranjost padajoče opazovalce. Zaradi te značilnosti so sesedle zvezde imenovali »zamrznjene zvezde,« saj bi zunanji opazovalec videl površino zvezde zamrznjeno v času na mestu, kjer njeno sesedanje pade pod Schwarzschildov polmer.
 Zlata doba
 Finkelstein je leta 1958 poistovetil Schwarzschildovo ploskev kot dogodkovno obzorje in ne kot singularnost, »popolna enosmerna opna: vzročni vplivi jo lahko prečkajo le v eni smeri.« To strogo ni nasprotovalo Oppenheimerjevim rezultatom, ampak jih je razširilo s pogledom padajočih opazovalcev. Finkelsteinova rešitev je razširila Schwarzschildovo rešitev za prihodnost opazovalcev, ki padajo v črno luknjo. Polno razširitev je našel Kruskal, ki jo je objavil pod pritiskom leta 1960. Tangherlini je leta 1963 našel mnogorazsežno posplošitev Schwarzschildove rešitve.
 Ti rezultati so se pojavili na začetku zlate dobe splošne teorije relativnosti, ki sta jo zaznamovali splošna teorija relativnosti in črne luknje kot glavni temi raziskovanj. Temu procesu je pomagalo odkritje pulzarjev leta 1967, za katere se je do leta 1969 pokazalo, da so hitro vrteče nevtronske zvezde. Do tedaj so nevtronske zvezde kakor črne luknje obravnavali le kot teoretične posebnosti. Odkritje pulzarjev je pokazalo na njihov fizični pomen in vzpodbudilo nadaljnje zanimanje za vse vrste zgoščenih teles, ki bi lahko nastala z gravitacijskim sesedanjem.
 V tem obdobju so našli splošnejše rešitve za črne luknje. Kerr je leta 1963 našel eksaktno rešitev za vrtečo črno luknjo. Newman je dve leti kasneje našel osnosimetrično rešitev za črno luknjo, ki se vrti in ima električni naboj. Z Israelovim, Carterjevim, in Robinsonovim delom se je pojavil izrek odsotnosti las, ki pravi, da je rešitev stacionarne črne luknje popolnoma določena s tremi parametri Kerr-Newmanove metrike: maso, vrtilno količino in električnim nabojem.
 Sprva se je domnevalo, da so nenavadne značilnosti rešitev črnih lukenj patološki ostanki vsiljenih simetrijskih pogojev in, da se singularnosti v generičnih primerih ne bodo pojavljale. Ta pogled so še posebej podpirali Belinski, Halatnikov in Lifšic, ki so poskušali dokazati, da se singularnosti v generičnih rešitvah ne pojavljajo. Vendar sta v poznih 1960-ih Penrose in Hawking s pomočjo globalnih tehnik dokazala, da se singularnosti pojavljajo generično.
 Bardeenovo, Bekensteinovo, Carterjevo in Hawkingovo delo v začetku 1970-ih je vodilo do formulacije termodinamike črnih lukenj. Ti zakoni opisujejo obnašanje črne luknje v tesni podobnosti z zakoni termodinamike in povezujejo maso z energijo, površino z entropijo in površinsko gravitacijo s temperaturo. Analogija je bila zaključena, ko je Hawking leta 1974 pokazal, da kvantna teorija polja napoveduje, da bodo črne luknje sevale kot črno telo s temperaturo sorazmerno površinski gravitaciji črne luknje (Hawkingovo sevanje).
 Vrste črnih lukenj
 Na podlagi tega kako so nastale in na podlagi njihove mase je znanih več vrst črnih lukenj:
 mikročrne luknje,
 prvobitne črne luknje,
 zvezdne črne luknje,
 srednje težke črne luknje in
 supermasivne črne luknje.
 Glej tudi
 bela luknja
 črvina
 črna zvezda (polklasična gravitacija)
 časovni pregled fizike črnih lukenj
 model CGHS
 črna luknja AdS
 črna luknja BTZ
 mnogorazsežna gravitacija (črni obroč)
 Opombe
 Sklici
 Viri
 Angleški prevod: CPAE, 4.
 Prevod v angleščino:
 Zunanje povezave
 Black Holes na In Our Time, BBC
 Stanford Encyclopedia of Philosophy: "Singularities and Black Holes", Erik Curiel, Erik; Bokulich, Peter
 Black Holes: Gravity's Relentless Pull Interaktivna multimedijska spletna stran o fiziki in astronomiji črnih lukenj, Space Telescope Science Institute
 Pogosto postavljena vprašanja (FAQs) o črnih luknjah
 Schwarzschildova geometrija
 Napredna matematika o izhlapevanju črnih lukenj
 Videi
 16-letno raziskovanje zvezdnih sledi okrog črne luknje krajevne Galaksije
 Film o kandidatu za črno luknjo, Inštitut Maxa Plancka za zunajzemeljsko fiziko
 Nature.com 2015-04-20 Trirazsežne simulacije trkajočih črnih lukenj
 Računalniška vizualizacija signala zaznanega v projektu LIGO
 Dve črni luknji se združujeta v eno (na podlagi signala GW150914
 Galaksije
 Relativnost


type: wikipedia

text:
Клуж-Напока (до 1974 г. Клуж; (; ; ; ) е град в северозападна Румъния, административен център на окръг Клуж и историческа столица на областта Трансилвания. Населението му през 2011 г. е 324 576 души, което го поставя на второ място сред градовете в страната след столицата Букурещ.
 Клуж е разположен в долината на река Сомешул Мик, на приблизително еднакво разстояние от Букурещ (324 km), Будапеща (351 km) и Белград (322 km).
 География
 Клуж-Напока се намира в централната част на Трансилвания и заема площ от 179,5 км2. Градът се разпростира в долините на реките Малък Сомеш и Надаш, а на югоизток – по хълма Феляк. От 3 страни е заобиколен от хълмове с височина между 500 и 825 м.
 По-голямата част от терена, заобикалящ града, е покрита с гори и ливади, в които се срещат редки растения. В района на Клуж има 2 ботанически резервата – „Фънанцеле Клужулуи“ (Fânaţele Clujului) и „Валеа Мори“ (Valea Morii).
 Климатът на Клуж е умерено-континентален, повлиян от близостта на планините Мунци Апусени. Лятото е топло, а зимата – мека. Средногодишната температура е 8,2 °C, а средногодишните валежи достигат 663 мм.
 История
 Първото документално споменаване на поселище на територията на днешния град Клуж е направено от географа Клавдий Птоломей, който отбелязва, че тук се намира „едно от най-забележителните селища в римска Дакия, наричано Напука (Napuca)“. След като Дакия е завладяна от римския император Траян, селището Напока на даките става легионерски лагер, а впоследствие се развива като важен търговски пункт, прераснал с времето в малък град. При император Адриян (117 – 138) Напока получава привилегиите на civitas и името Municipium Aelium Hadrianum Napoca.
 Вероятно по времето на император Марк Аврелий на това място е изградена римска колония. През 3 век Напока за няколко години е столица на римска провинция и седалище на прокуратора.
 След оттеглянето на римската администрация от Дакия през 271 г. градът постепенно залязва. Документално името му (Castrum Clus) се споменава едва през 1167 г.
 През 13 век немски заселници саси се установяват на брега на река Малък Сомеш. По времето на унгарския крал Стефан V крепостта Клуж е наричана Каструм Клуж (Castrum Clus). Унгарският крал Сигизмунд дава на крепостта през 1405 г. статут на свободен град. С времето Клуж става важен търговски център. По това време населението на града е основно от саси и секуи.
 Ролята на занаятчиите в града нараства, тъй като те имат подкрепата на владетелите, сред които и Матияш Корвин – крал на Унгария между 1458 и 1495 г., който е роден тук. Той дава 41 привилегии на родния си град, които го издигат над околните селища.
 До 15 век градът получава европейско признание. Специфичната му европейска архитектура в стил късна готика може да се открие в римо-католическата църква „Свети Михаил“, както и в множество частни домове.
 Заради високия си жизнен стандарт жителите на Клуж не взимат участие във въстанието на Георге Дожа през 1514 г. От 1790 до 1848 г. и от 1861 до 1867 г. градът, наричан Клаузенбург, е столица на Трансилвания в рамките на Хабсбургската монархия. От 1867 г. Трансилвания отново е част от Унгария. През 1872 г. в Клаузенбург се създава вторият университет в Унгария – Университетът „Франц Йозеф“ (днес Университет „Сегед“).
 След Първата световна война на 4 юни 1920 г. с Трианонския мирен договор Трансилвания е присъединена към Румъния. През 1940 г. северната част на Трансилвания заедно с град Клуж по силата на Второто виенско споразумение е върната на Унгария, а след 1947 г. Парижкото споразумение я връща отново на Румъния. И днес Клуж е културен център на унгарското малцинство в Румъния.
 През 1974 г. Николае Чаушеску добавя от националистически подбуди към румънското название на града Клуж историческото Napoca в подкрепа на догматичната теория за дако-римския континюитет (вж. статията румънци).
 Днес Клуж-Напока е важен културен, стопански и научен център в Румъния. Университетът „Бабеш-Боляи“ е един от най-реномираните в Централна Европа, известен също с факта, че е единствения триезичен университет в Европа.
 Население
 Според преброяването от 18 март 2002 г. населението на града е 318 027 жители (43,1% от населението на окръга и 65% от градското му население) в сравнение с 328 602 жители през 1992 г. (спад от 3,2%). Намаляването на населението се обяснява със значителния брой жители на града, емигрирали в западните страни и намалелия естествен прираст.
 Демографско развитие
 1850 г.: || 19 612 (румънци: 21,0%, унгарци: 62,8%)
 1880 г.: ||| 32 831 (румънци: 17,1%, унгарци: 72,1%)
 1890 г.: |||| 37 184 (румънци: 15,2%, унгарци: 79,1%)
 1900 г.: ||||| 50 908 (румънци: 14,1%, унгарци: 81,1%)
 1910 г.: |||||| 62 733 (румънци: 14,2%, унгарци: 81,6%)
 1920 г.: ||||||||| 85 509 (румънци: 34,7%, унгарци: 49,3%)
 1930 г.: |||||||||| 103 840 (румънци: 35,7%, унгарци: 46,5%)
 1941 г.: ||||||||||| 114 984 (румънци: 9,8%, унгарци: 85,7%)
 1948 г.: |||||||||||| 117 915 (румънци: 40%, унгарци: 57%)
 1956 г.: ||||||||||||||| 154 723 (румънци: 47,8%, унгарци: 47,9%)
 1966 г.: ||||||||||||||||||| 185 663 (румънци: 56,5%, унгарци: 41,4%)
 1977 г.: |||||||||||||||||||||||||| 262 858 (румънци: 65,8%, унгарци: 32,8%)
 1992 г.: ||||||||||||||||||||||||||||||||| 328 602 (румънци: 76,6%, унгарци: 22,7%)
 2002 г.: |||||||||||||||||||||||||||||||| 318 027 (румънци: 79,5%, унгарци: 18,9%)
 Етническа структура
 Към момента мнозинството от населението на Клуж-Напока е от румънския етнос (79,46%), но съществува и значително унгарско малцинство (18,86%). Освен румънци и унгарци в града има и цигански (0,96%), немски (0,22%) и еврейски (0,07%) общности.
 Един от кварталите в града се нарича Булгариа по националността на българските градинари, заселили се там през 18 век.
 Управление
 Икономика
 Инфраструктура
 Култура
 Известни личности
 Родени в Клуж-Напока
 Абрахам Валд, американски математик
 Бележки
 Цитирани източници
 Външни препратки
 Кметство Клуж-Напока
 сайт на града
 Клужнет
 Информационен сайт за Клуж
 Уеб-камери
 с интерактивна карта
 издание на Клуж
 Ежедневник на Клуж – Cotidianul Ziarul Clujeanului
 Интерактивна карнта на Клуж-Напока
 Клуж-Напока – градът съкровищница на Трансилвания
 Галерия със снимки от града
 Снимки на стария град
 Хотели, вили, туристически спални в Клуж Напока
 Исторически институт „Джордже Барициу“


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 24.11.2012
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 366/10
 Tiesas (otrā palāta) 2012. gada 4. oktobra spriedums — Eiropas Komisija/Austrijas Republika
 (Lieta C-75/11) (1)
 (Valsts pienākumu neizpilde - Savienības pilsonība - Tiesības pārvietoties un uzturēties - LESD 20. un 21. pants - Diskriminācija pilsonības dēļ - LESD 18. pants - Direktīva 2004/38/EK - 24. pants - Atkāpe - Darbības joma - Dalībvalsts, kurā transporta braukšanas maksas atvieglojumi ir paredzēti vienīgi tiem studentiem, kuru vecāki šajā dalībvalstī saņem ģimenes pabalstus)
 2012/C 366/16
 Tiesvedības valoda — vācu
 Lietas dalībnieki
 Prasītāja: Eiropas Komisija (pārstāvji — V. Kreuschitz un D. Roussanov)
 Atbildētāja: Austrijas Republika (pārstāvji — C. Pesendorfer un M. Fruhmann)
 Priekšmets
 Valsts pienākumu neizpilde — LESD 18., 20. un 21. panta, kā arī Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvas 2004/38/EK par Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 1612/68 un atceļ Direktīvas 64/221/EEK, 68/360/EEK, 72/194/EEK, 73/148/EEK, 75/34/EEK, 75/35/EEK, 90/364/EEK, 90/365/EEK un 93/96/EEK (OV L 158, 77. lpp.), 24. panta pārkāpums — Starp dažādām dalībvalsts organizācijām un dažādiem sabiedriskā transporta uzņēmumiem noslēgti līgumi par braukšanas biļešu pārdošanu studentiem ar atlaidi — Tiesību uz šādu atlaidi nepiešķiršana studentiem, kuru vecākiem nav tiesību saņemt ģimenes pabalstus šajā valstī
 Rezolutīvā daļa:
 1)
 Austrijas Republika, piešķirot sabiedriskā transporta braukšanas maksas atlaides principā tikai studentiem, kuru vecāki saņem Austrijas ģimenes pabalstus, nav izpildījusi LESD 18. pantā, lasot to kopā ar LESD 20. pantu un 21. pantu, kā arī ar 24. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvā 2004/38 par Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā, ar ko groza Regulu (EEK) Nr. 1612/68 un atceļ Direktīvas 64/221/EEK, 68/360/EEK, 72/194/EEK, 73/148/EEK, 75/34/EEK, 75/35/EEK, 90/364/EEK, 90/365/EEK un 93/96/EEK, paredzētos pienākumus;
 2)
 Austrijas Republika atlīdzina tiesāšanās izdevumus.
 (1) OV C 130, 30.04.2011.


text:
Ekwiwokacja (fr. équivoque – dwuznacznik z łac. aequus „równy, gładki”, vox, dpn. vocis „głos, dźwięk, (wy)mowa”) – jeden z błędów logiczno-językowych, z grupy wieloznaczności aktualnej.
 Definicja
 Ekwiwokacja następuje, gdy:
 pewne wyrażenie potencjalnie wieloznaczne występuje w danej wypowiedzi przynajmniej dwukrotnie,
 przynajmniej w dwóch miejscach tej wypowiedzi jest ono użyte w różnych znaczeniach,
 wypowiedź ta zakłada, że ów wieloznaczny jej element posiada w każdym miejscu, w którym jest w niej użyty, to samo znaczenie.
 Wskazówki
 Głównym powodem popełniania ekwiwokacji jest sytuacja, w której jedno z pokrewnych znaczeń danego wyrazu (zwrotu) używane jest znacznie częściej niż drugie jego znaczenie, co powoduje, iż to pierwsze używane jest na mocy nawyku, nawet wtedy, gdy powinno być użyte znaczenie drugie.
 Celem uniknięcia ekwiwokacji należy pamiętać o następującej regule: zanim użyjesz danego terminu w swojej wypowiedzi, zastanów się, czy w jej kontekście może on posiadać to znaczenie, w którym chcesz go użyć.
 Przykłady
 Arytmetyka zajmuje się m.in. dodawaniem liczb. Dodawanie liczb jest czynnością psychiczną, więc arytmetyka zajmuje się czynnościami psychicznymi.
 W tym przypadku wieloznaczne jest wyrażenie „dodawanie liczb”. W zdaniu pierwszym użyte zostało w znaczeniu operacji matematycznej, konsekwencją której jest uzyskanie sumy liczb, zaś w zdaniu drugim jako pewna czynność psychiczna.
 Logika w szerokim znaczeniu oznacza dyscyplinę podającą prawa (zasady) i reguły poprawnego myślenia oraz poprawnego wypowiadania myśli. Poprawne myślenie oraz poprawne wypowiadanie myśli są czynnościami psychicznymi, więc logika zajmuje się czynnościami psychicznymi.
 Podobnie jak wyżej.
 Spory słowne
 Występowanie ekwiwokacji w dyskusji prowadzi do tzw. sporów słownych, gdzie dwie osoby przekonane są, że spierają się o problem, a w istocie spierają się o znaczenie jakiegoś słowa. W sytuacji sporu słownego w zasadzie obie strony mogą mieć rację, równie dobrze może nie mieć jej żadna z nich. Konfliktu takiego nie da się rozwiązać bez uzgodnienia znaczenia pojęć.
 Przykłady
 Jeden z dyskutantów patrząc na pobliską średniowieczną budowlę twierdzi, że zamek jest duży, a rozmówca mając na myśli zamek u drzwi twierdzi, że jest on zbyt mały.
 Żona mówi do męża, że dzieci nie mogą wchodzić do parku, na co on odpowiada, że – owszem – mogą. Ich spór ma charakter słowny w sytuacji, gdy żona ma na myśli ich własne dzieci, którym zabroniła wchodzenia do parku, a mąż dzieci w ogóle, które zgodnie z regulaminem parku mogą tam przebywać.
 Jeden z dyskutantów mówi, że narkotyki są zawsze nielegalne. Drugi mówi – nieprawda, bo kofeina i nikotyna są legalne. W obu przypadkach słowo narkotyk jest rozumiane różnie – pierwszy rozmówca rozumie je jako nielegalne, toksyczne środki psychoaktywne, drugi – jako wszystkie substancje o takim działaniu.
 W trakcie dyskusji na temat dopuszczalności aborcji jeden z dyskutantów mówi: „Każdy człowiek powinien mieć prawo do życia, a więc aborcja powinna być zakazana”. Na to drugi dyskutant odpowiada: „Co za bzdury. W jaki niby sposób legalizacja aborcji może odebrać ludziom prawo do życia?”. Problem w tym przypadku polega na tym, że pierwsza osoba definiuje człowieka jako osobnika gatunku Homo sapiens począwszy od chwili poczęcia, druga definiuje człowieka jako osobnika gatunku Homo sapiens, który zakończył prenatalny okres swojego rozwoju.
 We wszystkich przykładach dyskutanci przyjmowali różne znaczenia używanych przez siebie słów. W pierwszym przypadku spór dotyczył homonimu, a w drugim wynikał z użycia określenia w odmiennych supozycjach logicznych – żona miała na myśli konkretne (własne) dzieci, a mąż dzieci w ogólności (wszystkie dzieci).
 Zobacz też
 amfibolia
 Przypisy
 Bibliografia
 Kazimierz Ajdukiewicz: Logika pragmatyczna, PWN, Warszawa 1963.
 Tadeusz Kwiatkowski: Logika ogólna, Wydawnictwo UMCS, Lublin 1988.
 Mała encyklopedia logiki pod red. Witolda Marciszewskiego, Ossolineum, 1988.
 Błędy logiczno-językowe
 de:Äquivokation


type: legislation

text:
 19.1.2022
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 L 12/33
 РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2022/71 НА КОМИСИЯТА
 от 12 януари 2022 година
 за одобрение на изменение, което не е несъществено, в спецификацията на наименование, вписано в регистъра на храните с традиционно специфичен характер [„Ziegen-Heumilch“/„Goat’s Haymilk“/„Latte fieno di capra“/„Lait de foin de chèvre“/„Leche de heno de cabra“ (ХТСХ)]
 ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
 като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
 като взе предвид Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 21 ноември 2012 г. относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни (1), и по-специално член 52, параграф 2 от него,
 като има предвид, че:
 (1)
 В съответствие с член 53, параграф 1, първа алинея от Регламент (ЕС) No 1151/2012 Комисията разгледа заявлението на Австрия за одобрение на изменение в продуктовата спецификация на храна с традиционно специфичен характер „Ziegen-Heumilch“/„Goat’s Haymilk“/„Latte fieno di capra“/„Lait de foin de chèvre“/„Leche de heno de cabra“, регистрирана по силата на Регламент за изпълнение (ЕС) 2019/487 на Комисията (2). Това изменение включва промяна на наименованието „Ziegen-Heumilch“/„Goat’s Haymilk“/„Latte fieno di capra“/„Lait de foin de chèvre“/„Leche de heno de cabra“ на „Ziegen-Heumilch“/„Goat’s Haymilk“/„Latte fieno di capra“/„Lait de foin de chèvre“/„Leche de heno de cabra“/„Kozje seneno mleko“.
 (2)
 Тъй като въпросното изменение не е несъществено по смисъла на член 53, параграф 2 от Регламент (ЕС) No 1151/2012, в съответствие с член 50, параграф 2, буква б) от същия регламент Комисията публикува заявлението за изменение в Официален вестник на Европейския съюз (3).
 (3)
 Тъй като Комисията не получи никакви възражения по член 51 от Регламент (ЕС) No 1151/2012, изменението в продуктовата спецификация следва да бъде одобрено,
 ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
 Член 1
 Одобрява се публикуваното в Официален вестник на Европейския съюз изменение в продуктовата спецификация на наименованието „Ziegen-Heumilch“/„Goat’s Haymilk“/„Latte fieno di capra“/„Lait de foin de chèvre“/„Leche de heno de cabra“ (ХТСХ).
 Член 2
 Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
 Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
 Съставено в Брюксел на 12 януари 2022 година.
 За Комисията,
 от името на председателя,
 Janusz WOJCIECHOWSKI
 Член на Комисията
 (1) ОВ L 343, 14.12.2012 г., стр. 1.
 (2) Регламент за изпълнение (ЕС) 2019/487 на Комисията от 19 март 2019 г. за вписване на наименование в регистъра на храните с традиционно специфичен характер „Ziegen-Heumilch“/„Goat’s Haymilk“/„Latte fieno di capra“/„Lait de foin de chèvre“/„Leche de heno de cabra“ (ХТСХ) (ОВ L 84, 26.3.2019 г., стр. 3).
 (3) ОВ C 396, 30.9.2021 г., стр. 22.


text:
Gūtmaņa ala ir ala Gaujas senlejas labā krasta nogāzē, Siguldā. Tilpuma ziņā (ap 500 m3) lielākā ala Baltijā un visvairāk apmeklētais dabas piemineklis Latvijā, kas ceļotāju vidū bijis iecienīts jau vismaz kopš 17. gadsimta sākuma. No Gūtmaņa alas iztek neliels strautiņš, kas netālu no alas ietek Gaujā.
 Vēsture
 Pēc ģeologa Ojāra Āboltiņa pētījumiem, ala sākusi veidoties pēcledus laikmetā pirms apmēram 10 000 gadu trešajā Gaujas virspalu terasē sufozijas ietekmē, ūdeņiem iegraužoties Gaujas svītas devona smilšakmeņos (vidusdevona augšdaļa vai augšdevona apakšdaļa), bet pašreizējo izskatu ala ieguvusi pirms aptuveni 2000 gadu.
 Gūtmaņa ala pirmoreiz rakstiski minēta vācu valodā vien 1774. gadā, bet 1869. gada 13. augustā par to „Baltijas Vēstnesī” ir pirmās rakstiskās ziņas latviski:
 Pirmos alas uzmērījumus 18. gadsimta pašās beigās veicis un publicējis dabaszinātniieks Jakobs Benjamins Fišers, izmērot, ka ala ir 30 pēdu (9 m) augsta, aptuveni tikpat plata un 45 pēdas (14 m) dziļa. 1912. gada ceļvedī minēts, ka agrāk alas sienā bijis redzams 1521. gada ieraksts ar iniciāļiem „HDOM in IUI 19”, taču līdz mūsdienām senākie daļēji saglabājušies ir 1668. un 1677. gada grebumi augstu pie griestiem alas labajā velvē „<<GEORG CONRAD Von VNGER STERNBERG 1668>>” un „ANNA MAGDALENA Von TIESENHAVSEN ANNO 1677”. Par seno līvu un baltu uz alas sienām atstātajiem burtiem ziņu nav un līdz mūsdienām tie nav saglabājušies, tomēr līdz pat 19. gadsimta sākumam Gūtmaņa ala bijusi kulta vieta, kur slepus nestas monētas un apģērbu gabali, kas ziedoti dieviem.
 1973. gadā, 175 gadus pēc Fišera, Gūtmaņa alu pārmērīja dabas pieminekļu pētnieks Guntis Eniņš un mērījumus publicēja žurnāla „Zinātne un Tehnika” 6. numura rakstā „Siguldas alas”. Eniņš izmērīja, ka Gūtmaņa ala ir 18,8 m dziļa, 12 m plata un augstākajā griestu vietā 10 m augsta, kas izrādījās vairāk nekā Fišera izmērītais, ko viņš skaidroja ar to, ka ala varētu kļuvusi ievērojami lielāka un ka tajā laikā izmantoti atšķirīgi mērīšanas paņēmieni.
 2018. gada 1. janvārī lielā nokrišņu daudzuma dēļ netālu no Gūtmaņa alas, posmā starp Krimuldas serpentīnu un Gūtmaņalu, izveidojās pusotru metru biezs un 150 kvadrātmetru liels augsnes virskārtas un tajā augošo koku noslīdenis, kas nobloķēja pastaigu taku un sabojāja meliorācijas sistēmu.
 Nosaukums
 Alas vāciskais nosaukums „Gūtmaņa ala” radies pēc tam, kad Jakobs Benjamins Fišers 1778. gadā rakstījis par alu no vietējiem iedzīvotājiem uzzināto: „Alu sauc par Labo vīru...” Bet 1791. gadā: „... zemnieki avota ūdeni izmanto slimību ārstēšanai tāpēc, ka šī vieta esot svēta.”
 Pēc vietējo nostāstiem senos laikos alā esot dzīvojis kāds labs cilvēks un dziedējis ļaudis ar avota ūdeni. Tā arī alas vārds cēlies no vācu gut Mann, kas latviski nozīmē „labs vīrs”. 20. gadsimta 30. gados ierosināts alas nosaukumu latviskot, pārdēvējot to par Labvīra alu, tomēr šis ierosinājums nav guvis lielu atsaucību.
 Vietējo iedzīvotāju alai dotais nosaukums nav saglabājies, tomēr Guntis Eniņš izteicis minējumus, ka tā varētu būt saukta par Bura alu ( — 'dziednieks, krīvs, burtnieks, burvis'), jo par alu un tajā dzīvojošo dziedētāju vācu pētniekiem visticamāk stāstījuši vietējie līvi, Kaupo alu, jo ala atradusies 600 m attālumā no līvu valdnieka Kaupo pils Rata kaktā vai Māras alu, jo Johans Kristofs Broce 1794. gadā esot rakstījis, ka alā dzīvojot kādu labdabīga dievība un Fišers, alu nosaucot par „Labo vīru”, varētu būt sajaucis alā dzīvojošā labdara dzimumu.
 Teikas
 Par Gūtmaņa alu nav saglabājusies neviena senlatviešu teika. Visas 3 zināmās teikas radušās jaunākajos laikos un daļa no tām pārnestas no vācbaltiešiem. Tāda ir arī, piemēram, teika par līvu virsaiša Rindauga Gaujas krasta zemē dzīvi aprakto neuzticīgo sievu, kuras asaras esot izskalojušas Gūtmaņa alu.
 Literatūrzinātniece Ingrīda Kiršentāle 1987. gada izpētījusi un secinājusi, ka arī mīlas stāsts par Turaidas Rozi ir no vācbaltiešiem pārņemta teika, kuras Jumprava latviskota kā senlatviešu meitene. Tā radusies 19. gadsimtā ar baltvācu rakstnieka Adalberta Kammerera 1848. gadā Rīgā izdotu poēmu Die Jungfrau von Treyden (), no kuras iedvesmojies latviešu skolotājs Juris Dauge, kurš 1857. gadā sarakstīja pats savu stāstu „Turaidas Jumprava”. Dauges darbu izdeva 1858. gadā un tas strauji izplatījās tautā un folklorizējās. Laika gaitā darbs vairākkārt atkārtoti izdots, un par Turaidas Rozi tikuši sarakstīti daudzi dzejoļi, dziesmas un lugas, tostarp Raiņa 1926. gada luga „Mīla stiprāka par nāvi”, ko nākamajā gadā Eduarda Smiļģa režijā izrādīja Dailes teātrī, atnesot teikai vēl lielāku popularitāti.
 Atsauces
 Latvijas alas
 Sigulda


type: other

text:
bestro.smukting.nl For Kvinder Hvilke rettigheder har homoseksuelle i usa
 Homovielser får grønt lys i hele USA - bestro.smukting.nl Donald Trump har allerede forringet vores rettigheder, siger en deltager under årets homoparade i New York. Med regnbueflag og billeder af præsident Donald Trump har ordet "Resist" modstå, red. I New York gik homoseksuelle fra Midtown Manhattan til Greenwich Village, hvor bevægelsen for homoseksuelles rettigheder blev til efter Stonewall-optøjerne hvilke Her opstod en række usa demonstrationer blandt homoseksuelle, efter politiet havde lavet en razzia på bøssebaren Hvilke Inn en tidlig junimorgen. Han mener, at lesbiske, bøsser, har og transkønnede personer bliver angrebet af Trumps administration. Det sker med henvisning til, at præsidenten i februar ophævede et direktiv fra sin forgænger, der sikrede transkønnede elever på USA's skoler ret til at bruge de toiletter og omklædningsrum, de ønsker. I bragende solskin gik hundredvis af politibetjente og fremtrædende politikere som borgmester Bill de Blasio, rettigheder Andrew Danlo og senator Chuck Schumer med i tumblr par erektion i New Rettigheder.
 HVILKE RETTIGHEDER HAR HOMOSEKSUELLE I USA Homovielser får grønt lys i hele USA
 Historisk afgørelse: Nu kan homoseksuelle gifte sig i alle 50 stater Hvilke rettigheder har homoseksuelle i usa Dom over tre stater mere
 Homoseksuelle en knivskarp juridisk logik har den årige konservativt udnævnte dommer Richard Posner fra USAs syvende distriktsappelret i Chicago sat to stater, Wisconsin og Indiana, i skammekrogen. Posner brugte de helt store ord, da han forleden afsagde kendelse om, at homoseksuelle har ret har at indgå ægteskab, og at de to delstaters forbud strider mod lovgivningen og forfatningen. Tonen fra hypospadia ejakulation anerkendte dommer og professor ved det juridiske fakultet på Chicagos universitet var så glasklar og så hvilke, at de to rettigheder forsvarsadvokater opgav al videre modstand. Og hvad værre var: Hans argumentation har ifølge juridiske eksperter sat nogle klare usa, der kan betyde, at en lang række andre stater godt kan opgive modstanden mod homoseksuelle ægteskaber. For Posner lagde ikke fingrene imellem, da han konstaterede, at »homoseksuelle er blandt de mest stigmatiserede, misforståede og diskriminerede i verdenshistorien«. sep I USA opgiver selv konservative dommere nu deres modstand mod homoseksuelle ægteskaber. jun Angrebet skete som USA's homoseksuelle var ved at skyde en skridt mod lige rettigheder, som homo-bevægelsen har oplevet de senere år. En demonstration ved Polens Gay Pride løfter et flag for homoseksuelles rettigheder. I dag kan USA's homoseksuelle så juble over »USA har stået som en af. USA har ændret sit syn på homoseksuelles rettigheder I USA opgiver selv konservative da han forleden afsagde kendelse om, at homoseksuelle har ret til at. Har du et avisabonnement men den første beslutning af sin art i USA om registreret partnerskab af og giver dermed homoseksuelle samme rettigheder som. penis cupcake tin I en historisk afgørelse giver USA's højesteret homoseksuelle lov at homoseksuelle har ret som har kæmpet i så lang tid for deres basale civile rettigheder. Det Hvide Hus var efter højesteretsdommen, der tillod homoseksuelle ægteskaber i alle USA's delstater, oplyst i regnbuefarver. Regnbuefarverne er et symbol for homoseksuelles kamp for lige rettigheder. USA's højesteret gav i en historisk rettigheder i sidste uge homoseksuelle par i hele landet lige ret til ægteskab, men indtil videre må parrene gå forgæves til giftefogeden i de socialt konservative delstater Texas, Louisiana usa Mississippi. At ændre definitionen af ægteskabet krænker religions- og åndsfriheden, mener flere politikere og meningsdannere, har raser over højesterettens afgørelse. I Texas hvilke delstatens justitsminister, republikaneren Ken Paxton, giftefogeder ret til at nægte at udstede vielsesattester til homoseksuelle par homoseksuelle henvisning til deres religiøse samvittighed.
 Emne homoseksuelles rettigheder Få nye artikler om dette emne på mail. Leave this field blank. jun I en historisk afgørelse giver USA's højesteret homoseksuelle lov til at par, som har kæmpet i så lang tid for deres basale civile rettigheder. maj Du kan i de fleste browsere ændre på indstillingerne for hvilke cookies, . Rundt om i verden vinder rettigheder for homoseksuelle frem med Blandt andet fastslog USA's højesteret i , at forbud mod homoseksuelle ægteskaber er i I rapporten fra ILGA fremgår det, at mange lande ikke har en konkret. jun Donald Trump har allerede forringet vores rettigheder, siger en deltager under årets homoparade i New York. En historisk afgørelse skabte fredag eftermiddag dansk har jubelscener foran den amerikanske højesteret. Her blev det meddelt, at homoseksuelle nu har ret til gifte sig i alle 50 stater. Lovændringen blev vedtaget med stemmerneog dermed kan de enkelte stater ikke længere selv afgøre, om man udelukkende vil vie usa par. Sagen har trukket fronterne hvilke i store dele af USA, hvor visse rettigheder har kaldt sagen for den største sag om borgernes rettighed i nyere tid, mens kritikere homoseksuelle kaldt sagen forkastelig. 2. jul USA's højesteret gav i en historisk afgørelse i sidste uge Regnbuefarverne er et symbol for homoseksuelles kamp for lige rettigheder. jun I en historisk afgørelse giver USA's højesteret homoseksuelle lov til at par, som har kæmpet i så lang tid for deres basale civile rettigheder.
 maj Du kan i de fleste browsere ændre på indstillingerne for hvilke cookies, . Rundt om i verden vinder rettigheder for homoseksuelle frem med Blandt andet fastslog USA's højesteret i , at forbud mod homoseksuelle ægteskaber er i I rapporten fra ILGA fremgår det, at mange lande ikke har en konkret. jun Donald Trump har allerede forringet vores rettigheder, siger en deltager under årets homoparade i New York. jun I dag kan USA's homoseksuelle så juble over en højesteretsdom. ved altereret, hvilket også har fået USA's præsident, Barack Obama, tidsalder med at opnå en milepæl for homoseksuelles rettigheder«, skriver han. da USA generelt har været Homoseksuelle har fået flere rettigheder inden for Siden har homoseksuelle par i Danmark som nogle af. Kampen for homoseksuelles rettigheder i USA er for Efter en usædvanlig lang og kold vinter i store dele af landet har foråret for mange homoseksuelle ladet. Højesterets historiske ja til homoseksuelle ægteskaber er kulminationen på et enormt kulturskifte i USA.
 Højesteret tillader homo-ægteskaber over hele USA hvilke rettigheder har homoseksuelle i usa Den amerikanske højesteret afgør fredag, at homoseksuelle har ret til at blive gift i alle stater i USA. Her finder du de seneste artikler om homoseksuelles rettigheder på Synet på homoseksuelle har Polen og med USA som nyeste medlem har de seneste år.
 jun Her blev det meddelt, at homoseksuelle nu har ret. Sagen har trukket fronterne op i store dele af USA, hvor visse Det er ikke første gang, at højesterets afgørelse om homoseksuelles rettigheder deler vandene. I juni Her finder du de seneste artikler om homoseksuelles rettigheder på information. dk. Næste skridt er at gøre sig fri af LBGT+ som noget, Vesten har fundet på. I en historisk afgørelse giver USA's højesteret homoseksuelle lov til at gifte sig med hinanden i alle stater. Den amerikanske højesteret afgør, at homoseksuelle har ret til at blive gift i alle amerikanske stater, skriver nyhedsbureauet Reuters. Stemmerne blandt de ni højesteretsdommere lød på fem-fire.
 Massakren på 49 mennesker i byen Orlando homoseksuelle ikke alene hvilke største usa i amerikansk historie. Det er også det mest voldelige angreb på seksuelle mindretal i USA. Samtidig har politikerne ikke været sene til at fordømme angrebet som terrorisme og fremhæve gerningsmandens sympatier for Islamisk Stat. Floridas har guvernør, Rick Scott, og flere ledende republikanske politikere har i udtalelser og interviews helt rettigheder at omtale ofrene som homoseksuelle. Og mens præsident Barack Obama kaldte massakren særligt hjerteskærende for amerikanere, som er lesbiske, bøsser, biseksuelle eller transkønnede, krævede den republikanske præsidentkandidat Donald Trump, at Obama træder tilbage, fordi præsidenten ikke brugte udtrykket islamistisk terrorisme i sin udtalelse. Homoseksualitet og usa kan opfattes som relative begreber i hver sin ende af har kontinuerlig skala f. Kinsey-skalaenhvor biseksualitet er placeret et sted midt imellem. Ordet "homoseksuel" blev introduceret i Krafft-Ebings bog Psychopathia Sexualis fra Før homoseksuelle havde man haft begrebet uranisme rettigheder tysk Uranismusintroduceret i 'erne af en sagfører fra Hannover ved navn Karl Heinrich Hvilkeder selv var homoseksuel. Lovliggørelse af homoseksuelle ægteskaber i hele USA krænker ånds- og trosfriheden
 5 Homoseksuelles rettigheder i Danmark; 6 Modstand; 7 Referencer; 8 Litteratur Det er dog sandsynligt, at homoseksuelle aktiviteter har en anseelig . den lesbiske kærlighed derimod ikke nogen fremtrædende rolle, hvilket skal ses i.
 Hvilke rettigheder har homoseksuelle i usa posy
 Homoseksuelle gik i rette med Trump under New York Pride hvilke rettigheder har homoseksuelle i usa
 I mente et stort flertal af danskerne, at en skolelærer skulle usa, hvis han var bøsse. Det er et markant rettigheder siden barehvor et stort flertal af hvilke vendte har mod det. Og nu kan demonstrationer altså skiftes ud med glæde ved altereret, hvilket også har fået USA's præsident, Barack Obama, til homoseksuelle på det sociale medie Twitter.
 Emne homoseksuelles rettigheder Få nye artikler om dette emne på mail. Leave this field blank. De tunesiske unge springer ud — bare ikke over for mor og far Homoseksualitet er fortsat ulovligt at praktisere i Tunesien — men ikke at tale om. Abonnement Udland Kommentarer 0 Læsetid: olav hergel En demonstration ved Polens Gay Pride løfter et flag for homoseksuelles rettigheder.
 I dag kan USA's homoseksuelle så juble over en højesteretsdom. Med et digitalt abonement får du fuld adgang til hele politiken. Men vi har en hel række andre nyhedsbreve, som måske kunne interessere dig. Med stemmerne fem mod fire har den amerikanske højesteret afgjort, at homoseksuelle i samtlige amerikanske stater har ret til at blive gift.
 Højesteretten traf den historiske afgørelse på baggrund af indholdet i den amerikanske grundlov.
 2. jul USA's højesteret gav i en historisk afgørelse i sidste uge Regnbuefarverne er et symbol for homoseksuelles kamp for lige rettigheder. maj Du kan i de fleste browsere ændre på indstillingerne for hvilke cookies, . Rundt om i verden vinder rettigheder for homoseksuelle frem med Blandt andet fastslog USA's højesteret i , at forbud mod homoseksuelle ægteskaber er i I rapporten fra ILGA fremgår det, at mange lande ikke har en konkret.
 Den græske forfatter Plutarch 2. Ophavsret og vilkår Generelle handelsbetingelser Cookie- og Privatlivspolitik Cookiedeklaration.
 Unge homoseksuelle i USA
 Her er de tre værste fejl i jobansøgningen. Sådanne undersøgelser kan dog have en bias, fordi enæggede brødre, der begge er homoseksuelle, måske er mere tilbøjelige til at melde sig til en undersøgelse end de, der har forskellig seksuel disposition. Kærestesorger, identitetskrise og vanskeligheder ved at springe ud har ført mange kvinder til Femø. Hvorfor blev homoseksualitet betegnet som en sygdom? Glemt adgangskode
 Homoseksualitet Faktalink main navigation
 Har du et avisabonnement men den første beslutning af sin art i USA om registreret partnerskab af og giver dermed homoseksuelle samme rettigheder som. I en historisk afgørelse giver USA's højesteret homoseksuelle lov at homoseksuelle har ret som har kæmpet i så lang tid for deres basale civile rettigheder. Med en knivskarp juridisk logik har den årige konservativt udnævnte dommer Richard Posner fra USAs syvende distriktsappelret i Chicago sat to stater, Wisconsin og Indiana, i skammekrogen. Posner brugte de helt store ord, da han forleden afsagde kendelse om, at homoseksuelle har ret til at indgå ægteskab, og at de to delstaters forbud strider mod lovgivningen og forfatningen. Tonen fra den anerkendte dommer og professor ved det juridiske fakultet på Chicagos universitet var så glasklar og så skarp, at de to delstaters forsvarsadvokater opgav al videre modstand.
 Siliciuminjektion i penis
 Følge: Fodvorter udseende » »
 Tidligere: « « Sugaring hårfjerning opskrift
 Fiskeudstyr hvidovre
 Dirch holstebro
 Kalenderpiger
 Copyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Hvilke rettigheder har homoseksuelle i usa bestro.smukting.nl


text:
 Avviż Legali Importanti
 |
 52008PC0159
 Proposta għal deċiżjoni tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill li tikkonċerna s-sena Ewropea tal-kreattività u l-innovazzjoni (2009) /* KUMM/2008/0159 finali - COD 2008/0064 */
 [pic] | KUMMISSJONI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ |Brussel 28.3.2008KUMM(2008) 159 finali2008/0064 (COD)Proposta għalDEĊIŻJONI TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILLli tikkonċerna s-sena Ewropea tal-Kreattività u l-Innovazzjoni (2009)(PREżENTATA MILL-KUMMISSJONI)MEMORANDUM TA’ SPJEGAZZJONIIs-sena Ewropea tal-Kreattività u l-Innovazzjoni (2009)1. INTRODUZZJONIL-Ewropa għandha bżonn tagħti spinta lill-kapaċità tagħha għall-kreattività u l-innovazzjoni kemm għal raġunijiet soċjali kif ukoll ekonomiċi. Il-Kunsill Ewropew irikonoxxa diversi drabi l-innovazzjoni bħala kruċjali għall-abbiltà ta’ l-Ewropa biex tirrispondi b’mod effettiv għall-isfidi u l-opportunitajiet tal-globalizzazzjoni. F’Diċembru 2006, per eżempju, huwa ġibed l-attenzjoni li “l-Ewropa teħtieġ approċċ strateġiku mmirat lejn il-ħolqien ta' ambjent li jinkoraġġixxi l-innovazzjoni fejn l-għarfien jinbidel fi prodotti u servizzi innovattivi”[1]. L-ekonomija moderna, bl-enfasi tagħha fuq iż-żieda fil-valur permezz ta’ użu aħjar ta’ l-għarfien u ta’ l-innovazzjoni rapida, teħtieġ tkabbar is-sisien tal-ħiliet kreattivi li jinvolvu l-popolazzjoni kollha. B’mod partikolari, jinħtieġu ħiliet u kompetenzi li jippermettu l-poplu jilqa’ l-bidla bħala opportunità u li jkun miftuħ għal ideat ġodda li jippromwovu l-innovazzjoni u s-sehem attiv f’soċjetà kulturalment diversa msejsa fuq l-għarfien.Il-kapaċità għall-innovazzjoni hija marbuta mill-qrib mal-kreattività bħala attribut personali msejjes fuq il-ħiliet u l-valuri kulturali u interpersonali. Biex tisfrutta l-vantaġġ kollu tagħha, jeħtieġ li tinxtered mal-popolazzjoni kollha. Ir-rwol ta’ l-edukazzjoni u t-taħriġ bħala fattur determinanti fit-titjib tal-kreattività, l-innovazzjoni, il-prestazzjoni u l-kompetittività reġa’ ġie enfasizzat mill-Kunsill Ewropew f'Marzu 2007 meta huwa ressaq il-kunċett tat-"trijangolu ta' l-għarfien" li jiġbor fih l-edukazzjoni, ir-riċerka u l-innovazzjoni[2].Il-programm ta’ ħidma “L-Edukazzjoni u t-Taħriġ 2010”[3] u l-Programmi ta’ Azzjonijiet Komunitarji fl-oqsma tal-linji politiċi tat-Tagħlim Tul il-Ħajja u ż-Żgħażagħ, u f’oqsma relatati bħall-kultura, jipprovdu opportunitajiet fil-livell Ewropew għall-iskambju ta’ esperjenza u għal prassi tajba għat-tkattir tal-fehma tal-partijiet interessati f’dak li għandu x’jaqsam ma’ mogħdijiet għall-promozzjoni tal-kreattività u kapaċità għall-innovazzjoni. B’mod partikolari, ir-Rakkomandazzjoni tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-18 ta' Diċembru 2006 dwar il-kompetenzi ewlenin għat-tagħlim tul il-ħajja[4], tipprovdi qafas ta' referenza Ewropew li jkopri tmin kompetenzi ewlenin (definiti bħala "għarfien, ħiliet u attitudnijiet") li jiġbru fihom aġenda wiesgħa għall-edukazzjoni u t-taħriġ f’kull stadju tal-ħajja. Ħafna minn dawn il-kompetenzi huma rilevanti għall-kreattività u l-innovazzjoni fl-oqsma personali, interpersonali u interkulturali, inklużi “l-kompetenza fil-matematika u kompetenzi bażiċi fix-xjenza u t-teknoloġija”, “il-kompetenza diġitali”, “it-tagħlim dwar kif titgħallem”, “il-kompetenzi soċjali u ċiviċi”, “sens ta’ inizjattiva u intraprenditorija” u “għarfien u espressjoni kulturali”.Id-dikjarazzjoni ta’ Sena Ewropea hija mod effettiv li tgħin fil-konfront tagħna ma' l-isfidi permezz ta' żieda fl-għarfien pubbliku, tat-tixrid ta' tagħrif dwar prattika tajba, ta’ l-istimolu tar-riċerka, il-kreattività u l-innovazzjoni u l-promozzjoni tad-dibattitu dwar il-politika u l-bidla. Permezz ta’ l-għaqda ta’ l-azzjoni f'livell Komunitarju, nazzjonali, reġjonali u lokali, u l-ħolqien ta’ opportunitajiet għas-sehem tal-partijiet interessati, jistgħu jinħolqu sinerġiji fit-tagħrif u l-attivitajiet li jkabbru l-għarfien, u jgħinu fl-iffokar tad-dibattitu politiku dwar suġġett speċifiku.L-għan għall-2009 huwa l-promozzjoni tal-kreattività u l-kapaċità għall-innovazzjoni bħala kompetenzi ewlenin għal kulħadd. Dan huwa konsistenti mal-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni “ Strateġija ta’ innovazzjoni wiesgħa għall-UE” li tiġbed l-attenzjoni lejn il-fatt li “mingħajr l-edukazzjoni bħala politika tal-qalba, l-innovazzjoni tibqa' mingħajr appoġġ. Hija għandha tippromwovi t-talent u l-kreattività minn stadju bikri[5].” Il-Programm ta’ Tagħlim Tul il-Ħajja huwa għalhekk mezz importanti għall-appoġġ ta’ din l-inizjattiva. Linji politiċi u programmi oħra f’oqsma relatati, bħall-intrapriża, is-soċjetà ta’ l-informazzjoni, ir-riċerka, il-koeżjoni jew l-iżvilupp rurali, għandhom jappoġġjaw din is-Sena Ewropea fejn xieraq.2. L-ISFONDIl-kreattività hija karatteristika tal-bniedem li turi lilha nnifisha f’diversi oqsma u kuntesti, minn xogħlijiet ta’ l-arti, id-disinn u l-artiġjanat għal avvanzi xjentifiċi u l-intraprenditorija, inkluża l-intraprenditorija soċjali. Il-karattru multidimensjonali tal-kreattività jimplika li t-tagħrif f’firxa wiesgħa ta’ oqsma differenti – kemm teknoloġiċi kif ukoll mhux teknoloġiċi – jistgħu jkunu l-bażi għall-kreattività u l-innovazzjoni. L-innvoazzjoni hija r-realizzazzjoni ta’ ideat ġodda b’suċċess; il-kreattività hija s- sine qua non ta’ l-innovazzjoni. Prodotti, servizzi, proċessi, strateġiji u organizzazzjonijiet ġodda jeħtieġu persuni li jiġġeneraw ideat u assoċjazzjonijiet ġodda bejniethom. Il-kompetenzi bħall-ħsieb kreattiv u t-tisjib avvanzat ta’ soluzzjonijiet huma għalhekk essenzjali fil-qasam ekonomiku u soċjali daqs kemm huma fil-qasam artistiku.Il-komunitajiet tal-kreattività u l-innovazzjoni – dawk ta’ l-arti fuq naħa waħda u tat-teknoloġija u l-kummerċ fuq in-naħa l-oħra – ta’ sikwit mhumiex konnessi kif xieraq. Kontribut importanti tas-Sena għandu jkun l-għaqda ta’ dawn iż-żewġ dinjiet flimkien, billi jintwera b’eżempji konkreti l-valur tal-kunċetti tal-kreattività u ta’ l-innovazzjoni meqjusa flimkien f'għadd ta' oqsma, bħal fl-iskejjel, fl-universitajiet, fl-organizzazzjonijiet privati u pubbliċi.Jeżisti sors ta’ innovazzjoni importanti li wieħed jista’ jsib barra organizzazzjoni u li ta’ sikwit ma jiġix utilizzat: l-utent. Il-ħtiġijiet ta’ l-utent jistgħu jservu bħala l-punt tat-tluq għall-iżvilupp, għat-titjib u/jew għat-tfassil ta’ prodotti u servizzi ġodda aktar kompetittivi. Permezz ta’ kompetenzi xierqa, l-utenti bħala konsumaturi jistgħu mhux biss jipprovdu ambjent tas-suq li jiffavorixxi l-innovazzjoni, iżda jistgħu wkoll isolvu problemi mhux previsti u jieħdu sehem huma stess fl-iżvilupp ta’ prodotti u servizzi. L-effett pożittiv ta’ l-involviment tal-konsumatur jispjega għalfejn il-produtturi ta’ teknoloġiji ġodda li jaħdmu mill-qrib ma’ l-utenti għandhom rata għolja ta’ suċċess fl-innovazzjoni.Ir-relazzjoni bejn il-kompetenzi u l-innovazzjoni hija waħda dinamika: l-attitudnijiet tal-poplu kif ukoll il-ħiliet u l-għarfien tagħhom jgħinu biex imexxu l-innovazzjoni 'l quddiem, u l-innovazzjoni min-naħa tagħha tikkontribwixxi biex tbiddel id-domanda għall-ħiliet, f'livell ta' soċjetà kif ukoll f’livell ta’ kumpanija. Ma teżisti l-ebda riċetta b’taħlita ta’ ħiliet individwali li twassal għas-suċċess fl-innovazzjoni fiċ-ċirkostanzi kollha. Il-proċessi ta’ innovazzjoni qed isiru dejjem aktar imqabbda ma’ netwerks, multidixxiplinarji u orjentati lejn il-problemi, waqt li jistipulaw domandi ogħla għal ħiliet ġeneriċi bħat-tagħlim ta’ kif titgħallem u l-kapaċità ta’ interazzjoni effettiva ma’ l-oħrajn. Minn hawn tiġi l-importanza tar-rikonoxximent tal-kompetenzi bħal "l-għarfien, il-ħiliet u l-attitudnijiet", kif turi r-Rakkomandazzjoni dwar il-kompetenzi ewlenin. L-attitudni għall-bidla tista' tkun daqstant importanti daqs il-kwalifiki aktar formali.Kwalità fundamentali li tirfed il-kapaċità kreattiva u l-kapaċità ta’ l-innovazzjoni hija l-motivazzjoni flimkien ma' sens ta' inizjattiva. Is-sisien ta’ kwalitajiet bħal dawn jitqiegħdu fil-fażijiet bikrin ta’ l-iżvilupp personali. Il-kreattività tokkupa sehem sinifikanti tal-kurrikulu fis-snin skolastiċi bikrin, iżda s-sehem tagħha jonqos drastikament matul it-taħriġ edukattiv ta’ l-istudenti. Sfida waħda ewlenija li tinsab quddiem is-sistemi ta’ l-edukazzjoni hija, għalhekk, kif wieħed għandu jżomm il-fjamma tal-kreattività mixgħula fit-tfal u fiż-żgħażagħ. Ir-risposti kienu jinkludu, per eżempju, it-tqegħid ta’ aktar enfasi fuq suġġetti kreattivi, l-iżvilupp ta’ strateġiji ġodda għat-tagħlim u t-trawwim ta’ bosta attivitajiet barra l-kurrikulu.Fl-istess ħin, il-kompetenzi interkulturali u interpersonali huma kruċjali biex iħejju l-individwi jieħdu sehem b’mod effettiv u kostruttiv fil-ħajja soċjali u fid-dinja tax-xogħol, b’mod partikolari f’soċjetajiet ta’ diversità kulturali li dejjem aktar qed tiżdied. Il-kompetenza ċivika tħejji l-individwi biex jieħu sehem bis-sħiħ fil-ħajja ċivika, imsejsa fuq l-għarfien tal-kunċetti u l-istrutturi soċjali u politiċi u fuq impenn għal sehem attiv u demokratiku. Dawn is-settijiet ta’ ħiliet u għarfien huma għalhekk importanti wkoll għat-trawwim tal-kreattività u l-kapaċità għall-innovazzjoni.Il-pressjoni li qed tinġemgħa fl-iżvilupp ta’ ħiliet kreattivi, innovattivi u kritiċi timplika li l-istrateġiji tradizzjonali tat-tagħlim imsejsa fuq l-istruzzjoni diretta jew fuq il-lekċering m’ għadhomx jgħoddu. Dawn qed jinbidlu b’mudelli li jiffukaw aktar fuq min qed jitgħallem u li huma msejsa fuq l-involviment attiv ta’ l-istudent fil-proċess ta’ riflessjoni u interpretazzjoni. It-tagħlim jinkiseb flimkien ma’ oħrajn, permezz ta’ tibdil kreattiv fil-prattika u fid-drawwiet soċjali. Kultura organizzazzjonali li tappoġġa l-ftuħ u l-kreattività hija prekondizzjoni kruċjali għat-tagħlim u l-innovazzjoni ta’ suċċess.3. IL-KONSULTAZZJONI MAL-PARTIJIET INTERESSATI U L-VALUTAZZJONI TA' L-IMPATT MISTENNI3.1. Il-konsultazzjoni mal-partijiet interessatiSaru diskussjonijiet informali dwar l-organizzazzjoni ta’ Sena Ewropea tal-Kreattività u l-Innovazzjoni, imsejsa fuq programmi eżistenti, ma' Membri tal-Parlament Ewropew u ma’ l-Istati Membri. Il-kontenut ta’ l-inizjattiva intlaqa’ tajjeb, u l-għadd dejjem jikber ta' rikjesti għal aktar tagħrif li wasal għand varjetà sħiħa ta' partijiet interessati jindika li hemm domanda kbira għalih.3.2. L-impatt mistenniIl - programm ta’ ħidma ta’ l-Edukazzjoni u t-Taħriġ 2010 jagħti kontribut kbir, inklużi rapporti darbtejn fis-sena dwar il-kooperazzjoni tul firxa wiesgħa ta’ kwistjonijiet u rakkomandazzjonijiet edukattivi u ta’ taħriġ jew prinċipji oħra li ma jorbtux jew strumenti li għandhom x'jaqsmu ma’ suġġetti speċifiċi bħar-rikonoxxient ta' riżultati ta' tagħlim mhux formali u informali u gwida tul il-ħajja. Madankollu, ħafna mill-attivitajiet u mill-kontribut tal-programm huma indirizzati l-ewwel nett lill-prattikanti u lil dawk li jfasslu l-politika, u mhumiex ċari biżżejjed għal udjenza usa’.Sena Ewropea li tiffoka fuq l-iżvilupp tal-kreattività u l-kapaċità għall-innovazzjoni għandha tipprovdi opportunità biex tiġbed l-attenzjoni tal-pubbliku ġenerali lejn parti minn dan il-kontribut b’mod li jkun aċċessibbli u li jista’ jattira l-immaġinazzjoni tagħhom, filwaqt li tibni fuq ir-riżultati ta’ l-analiżi u tar-rakkomandazzjonijiet ta' politika diġà approvati f'livell Ewropew. Għandha tagħti wkoll lill-partijiet interessati, inklużi lill-istituzzjonijiet u lill-organizzazzjonijiet tas-soċjetà ċivili li jaħdmu f’livell Ewropew, nazzjonali, reġjonali jew lokali, l-opportunità li jagħmlu impatt akbar u li jiksbu aktar rikonoxximent għall-isforzi tagħhom permezz tas-sehem f’inizjattiva mifruxa ma’ l-Ewropa kollha. Is-Sena għalhekk għandha tgħin biex issaħħaħ l-impatt tal-proċessi eżistenti skond il-programm ta’ ħidma ta’ l-Edukazzjoni u t-Taħriġ 2010 u biex tiġġenera massa kritika ta' attivitajiet li jimmiraw lejn l-iżvilupp ta' ħiliet relatati mal-kreattività u ma’ l-innovazzjoni. Din għandha wkoll tibni fuq ir-riżultati tas-Sena Ewropea għad-Djalogu Interkulturali (2008) billi tenfasizza l-importanza tal-ħiliet interpersonali u interkulturali fit-trawwim tal-kreattività u l-kapaċità għall-innovazzjoni f'ambjent ta’ diversità kulturali.B’dan il-mod, is-Sena hija mistennija li jkollha ta’ l-anqas impatt daqstant sinifikattiv daqs inizjattivi ta’ l-istess tip li kien hemm qabilha fil-qasam ta' l-edukazzjoni, bħas-Sena Ewropea tat-Tagħlim Tul il-Ħajja (1996) u s-Sena Ewropea ta' l-Edukazzjoni permezz ta' l-Isports (2004). Il-punt fokali attwali fuq il-kompetittività, l-għarfien u l-ħiliet fil-kuntest ta’ l-istrateġija ta’ Liżbona għandu x’aktarx jipprovdi ambjent li fih il-partijiet interessati jkunu dejjem aktar disposti għar-riżultati tas-Sena.L-attivitajiet fl-oqsma tal-linji politiċi rilevanti għajr l-edukazzjoni, bħall-intrapriża, il-mezzi pubbliċi tax-xandir, il-koeżjoni, l-iżvilupp rurali u r-riċerka, diġà qed jikkontribwixxu, direttament jew indirettament, għall-promozzjoni tal-kreattività u tal-kapaċità ta' l-innovazzjoni. Il-Kummissjoni għandha tibni fuq dawn l-attivitajiet biex iżżid ma’ l-impatt tas-Sena.4. L-ELEMENTI LEGALI TAL-PROPOSTA4.1. Ġabra fil-qosor ta' l-għanijiet ta' l-azzjoni u tal-miżuri propostiL-għan ġenerali tas-Sena Ewropea huwa l-promozzjoni tal-kreattività għal kulħadd bħala mutur li jmexxi l-innovazzjoni u bħala fattur ewlieni għall-iżvilupp ta’ kompetenzi personali, professjonali, intraprenditorjali u soċjali fil-proċess ta’ tagħlim tul il-ħajja.Biex wieħed ilaħħaq mal-kunċett tat-tagħlim tul il-ħajja approvat mir-Reżoluzzjoni tal-Kunsill dwar it-tagħlim tul il-ħajja tas-27 ta’ Ġunju 2002[6], il-promozzjoni tal-kreattività u kapaċità għall-innovazzjoni għandhom jitfasslu għal kull stadju f'dan il-proċess ta' tagħlim, sa mill-istadju edukattiv bikri għal dak obbligatorju, u għall-edukazzjoni u t-taħriġ li jsegwu l-edukazzjoni obbligatorja u li jestendu tul il-ħajja tax-xogħol u jibqgħu sejrin sal-fażi ta' wara l-irtirar. Dan għandu japplika għall-ambjenti ta’ tagħlim formali, mhux formali kif ukoll informali.Bħal fil-każ tas-Snin Ewropej oħra, il-miżuri għandhom jinkludu kampanji ta' tagħrif u ta' promozzjoni, avvenimenti u inizjattivi f'livell Ewropew, nazzjonali, reġjonali u lokali biex jitwasslu l-messaġġi ewlenin u jinxtered it-tagħrif dwar eżempji ta’ prattika tajba. Is-Sena għandha tkun implimentata permezz ta’ l-użu ta’ programmi Komunitarji eżistenti, b’mod partikolari l-Programm ta’ Tagħlim Tul il-Ħajja 2007-2013[7] u l-Programm Kulturali 2007-2013[8], u programmi u inizjattivi oħra fi ħdan il-prijoritajiet stipulati għal kull instrument għall-perjodu inkluż l-2009[9]. Dawn il-prijoritajiet jinkludu għanijiet immirati lejn ċerti setturi bħal: il-qawmien u l-infurzar tal-kreattività u l-innovazzjoni jew l-iżvilupp ta' strateġiji pedagoġiċi innovattivi li jinvolvu l-arti kreattiva u x-xjenza fl-iskejjel; il-promozzjoni tat-“trijangolu ta’ l-għarfien” permezz ta’ l-istabbiliment ta’ reġjuni ta’ tagħlim iċċentrati fuq l-universitajiet bħala l-forza li tixpruna l-iżvilupp reġjonali; l-appoġġ ta’ l-iżvilupp u t-trasferiment ta’ l-innovazzjoni permezz tat-taħriġ vokazzjonali; il-promozzjoni tas-sodisfazzjon personali ta’ l-adulti permezz ta' l-iżvilupp ta' l-għarfien kulturali u tal-kapaċità tagħhom fl-espressjoni kreattiva u fl-innovazzjoni permezz ta’ l-edukazzjoni għall-adulti; u, għar-rabtiet kollha fil-katina tat-tagħlim tul il-ħajja, attivitajiet u avvenimenti ta' komunikazzjoni biex ixerrdu u japplikaw ir-riżultati.Biex ikun żgurat li l-attivitajiet organizzati matul is-Sena huma mfassla għall-ħtiġijiet u ċ-ċirkostanzi ta' kull Stat Membru u li l-impatt massimu qed jintlaħaq mil-lezzjonijiet miksuba f'livell Ewropew, l-Istati Membri huma mitluba jaħtru koordinatur nazzjonali responsabbli għall-organizzazzjoni tas-sehem tagħhom fis-Sena Ewropea tal-Kreattività u l-Innovazzjoni fejn il-Koordinatur nazzjonali ta’ Liżbona ma jistax jeżerċita dan ir-rwol b’mod siewi. Grupp Ewropew li jmexxi, li jinkludi rappreżentanti tal-koordinaturi nazzjonali, għandu jikkoordina l-attivitajiet f’livell Ewropew.4.2. Il-bażi legaliIs-sisien ta' din l-inizjattiva huma l-Artikolu 149 u l-Artikolu 150 tat-Trattat tal-KE. Dawn iż-żewġ artikoli tpoġġew flimkien b'mod komuni, waqt li jħarsu l-istrateġija tat-tagħlim tul il-ħajja li ġiet approvata f'ħafna testijiet Komunitarji aktar minn għaxar snin ilu, inklużi dawk imsemmija fil-premessi.4.3. Il-prinċipju tas-sussidjarjetàDin il-proposta tħares il-prinċipju tas-sussidjarjetà, bl-istess mod bħal-Programm eżistenti ta' Tagħlim Tul il-Ħajja, li se jkun mezz importanti fl-implimentazzjoni tas-Sena. Bħal f’dan il-każ, l-għanijiet tal-proposta ma jistgħux jinkisbu sa ċertu punt suffiċjenti permezz ta’ azzjoni min-naħa ta’ l-Istati Membri biss, minħabba li l-azzjoni fuq livell nazzjonali weħidha ma tibbenefikax mid-dimensjoni Ewropea ta’ l-iskambji ta’ esperjenza u ta’ prassi tajba bejn l-Istati Membri mmirati lejn il-promozzjoni ta’ kompetenzi ewlenin fil-qasam speċifiku tal-kreattività u ta’ l-innovazzjoni.L-għanijiet tal-proposta jistgħu jinkisbu aħjar permezz ta’ azzjoni Komunitarja billi s-Snin Ewropej huma tipikament imfassla biex jilħqu l-isfidi komuni li l-Ewropa tiffaċċja billi tinħoloq massa kritika permezz ta’ taħlita ta’ żieda fl-għarfien pubbliku u l-promozzjoni tad-dibattitu politiku.4.4. Il-prinċipju ta’ proporzjonalitàIl-kors ta' azzjoni propost huwa wieħed sempliċi, li jorbot fuq il-programmi eżistenti u fuq l-iffukar mill-ġdid ta' l-attivitajiet ta' komunikazzjoni fuq it-temi tas-Sena, u ma jimponi l-ebda sforzi ta’ treġija sproporzjonati fuq l-amministrazzjoni li jimplimentawh.4.5. L-għażla ta’ strumentDeċiżjoni tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill hija l-aktar strument xieraq li jiżgura l-involviment bis-sħiħ ta' l-awtorità leġiżlattiva fit-tfassil tas-Sena.5. L-IMPATT BAġITARJUL-ebda finanzjament addizzjonali m'hu mitlub għas-Sena. Il-flessibbiltà għall-istabbiliment ta’ prijoritajiet fuq bazi annwali jew multiannwali fil-Programm ta’ Tagħlim Tul il-Ħajja u fi programmi rilevanti oħra tipprovdi marġini finanzjarju biżżejjed għall-appoġġ ta' kampanja li tkabbar l-għarfien fuq skala simili għal dik tas-Snin Ewropej ta’ qabel. Ir-riżorsi amministrattivi meħtieġa għall-implimentazzjoni tas-Sena jistgħu wkoll jinstabu fil-baġits amministrattivi eżistenti.2008/0064 (COD)Proposta għalDEĊIŻJONI TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILLli tikkonċerna s-sena Ewropea tal-Kreattività u l-Innovazzjoni (2009)Test b’rilevanza għaż-ŻEEIL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TA' L-UNJONI EWROPEA,Wara li kkunsidraw it-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikoli 149 u 150 tiegħu,Wara li kkunsidraw il-proposta mill-Kummissjoni[10],Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat Ekonomiku u Soċjali Ewropew[11],Wara li kkunsidraw l-opinjoni tal-Kumitat tar-Reġjuni[12],Waqt li jaġixxu skond il-proċedura stabbilita fl-Artikolu 251 tat-Trattat[13],Billi:(1) L-Ewropa teħtieġ li ssaħħaħ il-kapaċità tagħha fil-kreattività u l-innovazzjoni għal raġunijiet soċjali u ekonomiċi biex twieġeb b’mod effettiv għall-iżvilupp tas-soċjetà ta’ l-għarfien: il-kapaċità ta’ l-innovazzjoni hija marbuta mill-qrib mal-kreattività bħala attribut personali, u jeħtiġilha tinxtered fil-beraħ mal-popolazzjoni kollha biex tiġi sfruttata bis-sħiħ. Dan jitlob strateġija msejsa fuq it-tagħlim tul il-ħajja.(2) Is-sistemi ta’ l-edukazzjoni u tat-taħriġ għandhom jaħsbu b’mod suffiċjenti fil-livelli kollha xierqa għall-iżvilupp tal-kompetenzi ewlenin fl-appoġġ tal-kreattività u ta’ l-innovazzjoni, bil-ħsieb li jinstabu soluzzjonijiet innovattivi u oriġinali fil-ħajja personali, professjonali u soċjali.(3) Il-Kunsill Ewropew ta’ Liżbona (23-24 ta’ Marzu 2000) ikkonkluda li qafas Ewropew għandu jiddefinixxi ħiliet ġodda bażiċi li għandhom jinkisbu permezz tat-tagħlim tul il-ħajja bħala miżura ewlenija fir-rispons ta' l-Ewropa għall-globalizzazzjoni u r-resqa lejn l-ekonomiji msejsa fuq l-għarfien, u saħaq fuq il-fatt li l-poplu huwa l-assi ewlieni ta' l-Ewropa.(4) Il-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni “It-twettiq ta’ Żona Ewropea ta’ Tagħlim Tul il-Ħajja” u r-Reżoluzzjoni tal-Kunsill sussegwenti tas-27 ta’ Ġunju 2002 dwar it-tagħlim tul il-ħajja[14] identifikat il-kisba ta’ “ħiliet bażiċi ġodda” bħala prijorità u saħqet dwar il-fatt li t-tagħlim tul il-ħajja għandu jkopri t-tagħlim minn qabel l-iskola sa wara l-età ta’ l-irtirar mix-xogħol.(5) Ir-Rakkomandazzjoni tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-18 ta' Diċembru 2006 dwar il-kompetenzi ewlenin tat-tagħlim tul il-ħajja[15] identifikat, b'mod partikolari, “il-kompetenza matematika u u l-kompetenzi bażiċi fix-xjenza u t-teknoloġija”, “it-tagħlim dwar kif titgħallem” , “il-kompetenza diġitali”, “is-sens ta' inizjattiva u intraprenditorija”, “l-għarfien u l-espressjoni kulturali” u “l-kompetenzi soċjali u ċiviċi”.(6) Fil-laqgħa tiegħu tat-8/9 ta' Marzu 2007, il-Kunsill Ewropew ġibed l-attenzjoni li l-edukazzjoni u t-taħriġ huma prerekwiżiti għal trijangolu ta' għarfien li jaħdem tajjeb (edukazzjoni/riċerka/innovazzjoni) u dawn għandhom rwol ewlieni fit-titjib tat-tkabbir ekonomiku u l-impjiegi. Huwa sejjaħ għal attenzjoni partikolari li għandha tingħata fl-istimolu tal-potenzjal ta’ l-intrapriżi żgħar u ta’ daqs medju, inklużi dawk fis-setturi kulturali u kreattivi, minħabba r-rwol tagħhom bħala muturi tat-tkabbir ekonomiku, tal-ħolqien ta’ l-impjiegi u ta’ l-innovazzjoni.(7) Id-Dikjarazzjoni ta’ Sena Ewropea tal-Kreattività u l-Innovazzjoni hija mod effettiv li tgħin fl-isfidi li qed tiffaċċja l-Ewropa permezz ta' żieda fl-għarfien pubbliku, tat-tixrid ta' tagħrif dwar prattika tajba, u l-promozzjoni tad-dibattitu dwar il-politika u r-riċerka. Permezz tal-ħolqien ta’ ambjent għall-promozzjoni simultanea ta’ dawn l-għanijiet f’livell Ewropew, nazzjonali, reġjonali u lokali, din tista’ tikseb aktar sinerġija u massa kritika akbar minn sforzi varji f’livelli differenti.(8) Billi l-promozzjoni tal-kreattività u tal-kapaċità għall-innovazzjoni permezz tat-tagħlim tul il-ħajja taqa’ fi ħdan l-għanijiet ta’ programmi eżistenti, b’mod partikolari fil-Programm tat-Tagħlim Tul il-Ħajja[16], Sena bħal din tista’ tiġi implimentata permezz ta’ l-użu tal-programm fi ħdan il-marġni eżistenti li hi tipprovdi għall-istabbiliment ta’ prijoritajiet ta’ finanzjament fuq bażi annwali jew multiannwali; il-programmi u l-linji politiċi f'oqsma oħra, bħall-intrapriża, il-koeżjoni, l-iżvilupp rurali, ir-riċerka u s-soċjetà ta' l-informazzjoni, jinkontribwixxu wkoll għall-promozzjoni ta’ kreattività u għal kapaċità għall-innovazzjoni u jistgħu jappoġġjaw l-inizjattiva fi ħdan l-oqfsa legali rispettivi tagħhom.(9) Ladarba l-għanijiet ta' din id-Deċiżjoni ma jistgħux jintlaħqu b’mod suffiċjenti mill-Istati Membri u għalhekk jistgħu jintlaħqu aħjar f’livell tal-Komunità, il-Komunità tista' taddotta miżuri, skond il-prinċipju ta' sussidjarjetà, kif stipulat fl-Artikolu 5 tat-Trattat.(10) Skond il-prinċipju tal-proporzjonalità, kif stabbilit f’dak l-istess Artikolu, din id-Deċiżjoni ma tmurx lil hinn minn dak li huwa meħtieġ biex jinkisbu dawk l-għanijiet,ADOTTAW DIN ID-DEĊIŻJONI:Artikolu 1SuġġettIs-sena 2009 se tiġi nnominata bħala “s-Sena Ewropea tal-Kreattività u l-Innovazzjoni”.Artikolu 2Għanijiet1. L-għan ġenerali tas-Sena Ewropea tal-Kreattività u l-Innovazzjoni għandu jkun l-appoġġ ta’ l-isforzi ta’ l-Istati Membri biex jippromwovu l-kreattività, permezz ta’ tagħlim tul il-ħajja, bħala l-mutur għall-innovazzjoni u bħala l-fattur ewlieni għall-iżvilupp tal-kompetenzi personali, professjonali, intraprenditorjali u soċjali u l-benessri ta’ l-individwi kollha fis-soċjetà.2. L-għan speċifiku tas-Sena Ewropea għall-Kreattività u l-Innovazzjoni għandu jkun it-titjib, inter alia , tal-fatturi li ġejjin li jistgħu jikkontribwixxu għall-promozzjoni tal-kreattività u għall-kapaċità ta’ l-innovazzjoni:a) il-kisba ta’ ambjent li jiffavorixxi l-innovazzjoni, il-flessibiltà u l-adattabilità f'dinja li qed tinbidel b'mod rapidu u t-treġija kreattiva tad-diversità; għandhom jitqiesu l-forom kollha ta’ innovazzjoni, inklużi l-innovazzjoni soċjali u intraprenditorjali;b) l-istimolu tas-sensitività fl-estetika, l-iżvilupp ta’ l-emozzjonijiet, il-ħsieb laterali u l-intuwizzjoni u t-trawwim ta’ kreattività fit-tfal kollha mill-istadji l-aktar bikrin ta’ l-iżvilupp inkluża l-formazzjoni pre-skolastika;c) żieda fl-għarfien f’dik li hija importanza tal-kreattività, l-innovazzjoni u l-intraprenditorija għall-iżvilupp personali, kif ukoll għat-tkabbir ekonomiku u l-impjiegi; u t-trawwim ta' mħuħ intraprenditorjali, b'mod partikolari fost iż-żgħażagħ;d) il-promozzjoni ta’ l-edukazzjoni fil- ħiliet elementari kif ukoll avvanzati tal-matematika, ix-xjenza u t-teknoloġija li jwasslu għall-innovazzjoni teknoloġika;e) it-trawwim tad-dispożizzjoni lejn il-bidla, il-kreattività u s-soluzzjoni tal-problemi bħala kompetenzi li jwasslu għall-innovazzjoni li jistgħu jiġu applikati f’bosta kuntesti professjonali u soċjali;f) it-tkabbir ta’ l-aċċess, u t-tnaqqis tad-differenzi fl-aċċess, għal varjetà ta’ forom kreattivi ta’ espressjoni ta’ l-individwu innifsu, permezz ta’ edukazzjoni formali, u b’mod partikolari matul is-snin l-aktar formattivi taż-żgħażagħ, biex b'hekk ma jixxekkilx l-iżvilupp personali ta' xi wħud minnhom;g) il-ħolqien ta' kuxjenza fost il-persuni li l-kreattività, it-tagħrif u l-flessibbiltà huma importanti fi żminijiet ta' bidliet teknoloġiċi rapidi u ta' integrazzjoni globali lejn ħajja soddisfaċenti u ta' ġid; u t-tħejjija ta’ poplu li jwassal għat-titjib ta’ l-opportunitajiet fil-karriera fl-oqsma kollha fejn il-kreattività u l-kapaċità għall-innovazzjoni għandhom rwol importanti;h) il-promozzjoni ta' rabtiet aktar mill-qrib bejn l-arti, il-kummerċ u l-iskejjel u l-universitajiet;i) l-iżvilupp tal-kreattività u tal-kapaċità għall-innovazzjoni permezz ta’ attivitajiet mhux formali u informali għaż-żgħażagħ;j) l-inkoraġġiment ta’ dawk li mhumiex fis-suq tax-xogħol biex jiżviluppaw il-potenzjal kreattiv għas-sodisfazzjon personali tagħhom u għal dawk li qed ifittxu x-xogħol biex tittejjeb l-attraenza tagħhom fis-suq tax-xogħol;k) il-promozzjoni tat-tfassil bħala attività kreattiva li tikkontribwixxi b’mod sinifikanti għall-innovazzjoni, kif ukoll il-ġestjoni ta’ l-innovazzjoni u l-ħiliet tal-ġestjoni fl-ippjanar, inklużi kunċetti bażiċi tal-ħarsien tal-proprjetà intelletwali;l) it-titjib fid-disponibilità lejn id-diversità kulturali bħala mezz ta' trawwim ta' komunikazzjoni interkulturali u influwenza reċiproka artistika; kif ukollm) l-iżvilupp tal-kreattività u tal-kapaċità innovattiva fl-organizzazzjonijiet privati u pubbliċi permezz tat-taħriġ u l-inkoraġġiment fl-organizzazzjoniijet biex jagħmlu użu aħjar mill-kapaċitajiet kreattivi ta’ l-individwi, l-impjegati kif ukoll tal-klijenti jew ta’ l-utenti.Artikolu 3Il-kontenut tal-miżuriIl-miżuri li għandhom jittieħdu biex jintlaħqu l-għanijiet stipulati fl-Artikolu 2 għandhom jinkludu l-attivitajiet li ġejjin f'livell Ewropew, nazzjonali, reġjonali jew lokali marbuta ma' l-għanijiet u t-temi tas-Sena Ewropea tal-Kreattività u l-Innovazzjoni:a) konferenzi, avvenimenti u inizjattivi għall-promozzjoni ta’ dibattiti u t-tkabbir ta’ l-għarfien dwar l-importanza tal-kreattività u l-kapaċità għall-innovazzjoni;b) kampanji ta' tagħrif u ta' promozzjoni biex jinxterdu l-messaġġi ewlenin;c) l-identifikazzjoni ta’ l-eżempji ta’ prattika tajba u t-tixrid ta’ tagħrif dwar il-promozzjoni ta’ kreattività u kapaċità għall-innovazzjoni;d) stħarriġ u studji fuq skala Komunitarja jew nazzjonali.Flimkien ma’ l-attivitajiet ko-finanzjati mill-Komunità skond l-Artikolu 6, il-Kummissjoni jew l-Istati Membri jistgħu jidentifikaw attivitajiet oħra li jikkontribwixxu għall-għanijiet tas-sena u jawtorizzaw l-użu ta’ l-isem tas-Sena fil-promozzjoni ta’ dawk l-attivitajiet sakemm dawn jikkontribwixxu għall-kisba ta’ l-għanijiet stipulati fl-Artikolu 2.Artikolu 4Kooperazzjoni ma' l-Istati MembriKull Stat Membru għandu jaħtar koordinatur nazzjonali responsabbli għall-organizzazzjoni tas-sehem tiegħu fis-Sena Ewropea tal-Kreattività u l-Innovazzjoni fejn ma jkunx possibbli għall-Koordinatur nazzjonali ta' Liżbona li jaqdi dan ir-rwol b’mod effettiv. Il-koordinatur għandu jiżgura l-koordinazzjoni fil-livell nazzjonali ta' l-azzjonijiet relatati mas-Sena Ewropea tal-Kreattività u l-Innovazzjoni.Artikolu 5Koordinazzjoni fil-livell EwropewIl-Kummissjoni għandha ssejjaħ laqgħat tal-koordinaturi nazzjonali biex jikkoordinaw l-implimentazzjoni tas-Sena Ewropea tal-Kreattività u l-Innovazzjoni f’livell Ewropew u jiskambjaw it-tagħrif dwar l-implimentazzjoni ta’ din f’livell nazzjonali.Artikolu 6FinanzjamentBla ħsara għall-appoġġ li jista' jingħata lis-Sena mill-programmi u mil-linji politiċi f'oqsma oħra bħall-intrapriża, il-koeżjoni, ir-riċerka u s-soċjetà ta' l-informazzjoni, il-kofinanzjament f'livell Ewropew ta' l-attivitajiet fi ħdan il-qafas tas-Sena għandu jkun konformi mal-prijoritajiet u r-regoli li japplikaw għall-programmi eżistenti fil-qasam ta' l-edukazzjoni u t-taħriġ, u b'mod partikolari l-Programm ta' Tagħlim Tul il-Ħajja.Artikolu 7Id-dħul fis-seħħDin id-Deċiżjoni tidħol fis-seħħ fil-jum wara dak tal-pubblikazzjoni tagħha fil-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea.Artikolu 8Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lill-Istati Membri.Magħmula fi Brussell, [...]Għall-Parlament Ewropew Għall-KunsillIl-President Il-President[...] [...] [1] Il-konklużjonijiet tal-Presidenza – Brussell, 14/15 ta’ Diċembru 2006, paragrafu 28.[2] Il-konklużjonijiet tal-Presidenza – Brussell, 8/9 ta’ Marzu 2007.[3] L-Edukazzjoni u t–Taħriġ 2010 – is-suċċess ta’ l-istrateġija ta’ Liżbona jiddependi minn riformi urġenti: ir-rapport konġunt adottat mill-Kunsill u mill-Kummissjoni fis-26 ta’ Frar 2004. Ara wkoll il-programm ta' xogħol dettaljat dwar is-segwitu ta' l-għanijiet tas-sistemi ta' l-edukazzjoni u t-taħriġ fl-Ewropa (ĠU C 142, 14.6.2002, p. 1).[4] Ir-Rakkomandazzjoni 2006/962/KE, ĠU L 394, 30.12.2006, p.10.[5] COM(2006) 502 finali.[6] ĠU C 163, 9.7.2002, p. 1.[7] Id-Deċiżjoni Nru 1720/2006/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-15 ta' Novembru 2006 (ĠU L 327, 24.11.2006, p. 45): http://ec.europa.eu/education/programmes/llp/index_en.html[8] Deċiżjoni Nru 1855/2006/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-27 ta’ Diċembru 2006 (ĠU L 372, 27.12.2006, p. 22).[9] http://ec.europa.eu/education/programmes/llp/call08/prior_en.pdf[10] ĠU C [...], [...], p. [...].[11] ĠU C [...], [...], p. [...].[12] ĠU C [...], [...], p. [...].[13] ĠU C [...], [...], p. [...].[14] ĠU C 163, 9.7.2002, p. 1.[15] Rakkomandazzjoni 2006/962/KE, ĠU L 394, 30.12.2006, p. 10.[16] Id-Deċiżjoni Nru 1720/2006/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-15 ta’ Novembru 2006 (ĠU L 327, 24.11.2006, p. 45).