type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 7.7.2007
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 C 155/10
 2007 m. balandžio 11 d. pareikštas ieškinys byloje Europos Bendrijų Komisija prieš Ispanijos Karalystę
 (Byla C-196/07)
 (2007/C 155/18)
 Proceso kalba: ispanų
 Šalys
 Ieškovė: Europos Bendrijų Komisija, atstovaujama V. Di Bucci ir E. Gippini Fournier
 Atsakovė: Ispanijos Karalystė
 Ieškovės reikalavimai
 —
 Pripažinti, kad nedelsiant nepanaikinusi Nacionalinės energetikos komisijos (CNE) sprendimu nustatytų kelių sąlygų (nuo pirmosios iki šeštosios ir nuo aštuntosios iki septynioliktosios sąlygų), kurias Komisija 2006 m. rugsėjo 26 d. Sprendimo (Byla Nr. COMP/M.4197 — E.ON/Endesa — C(2006)4279 galutinis) 1 straipsniu pripažino nesuderinamas su Bendrijos teise ir iki 2007 m. sausio 19 d. nepanaikinusi Ministro sprendimu nustatytų kelių sąlygų (iš dalies pakeistos pirmoji, dešimtoji, vienuoliktoji ir penkioliktoji sąlygos), kurias Komisija 2006 m. gruodžio 20 d. Sprendimo (Byla Nr. COMP/M.4197 — E.ON/Endesa — C(2006)7039 galutinis) 1 straipsniu pripažino nesuderinamas su Bendrijos teise, Ispanijos Karalystė neįvykdė pareigų pagal abiejų sprendimų 2 straipsnį.
 —
 Priteisti iš Ispanijos Karalystės bylinėjimosi išlaidas.
 Ieškinio pagrindai ir pagrindiniai argumentai
 Ispanijos valdžios institucijos nepanaikino kelių CNE sprendime nustatytų sąlygų (nuo pirmosios iki šeštosios ir nuo aštuntosios iki septynioliktosios sąlygų), kurias Komisija 2006 m. rugsėjo 26 d. Sprendimo 1 straipsniu pripažino nesuderinamas su Bendrijos teise bei Ministro sprendimu nustatytų kelių sąlygų (iš dalies pakeistos pirmoji, dešimtoji, vienuoliktoji ir penkioliktoji sąlygos), kurias Komisija 2006 m. gruodžio 20 d. Sprendimo 1 straipsniu pripažino nesuderinamas su Bendrijos teise.
 Pirmuoju sprendimu Ispanijos Karalystė buvo įpareigota „nedelsiant“ panaikinti nagrinėjamas sąlygas. Nuo pranešimo apie pirmąjį sprendimą iki termino, Komisijos nustatyto tam, kad Ispanijos Karalystė įvykdytų pareigas pagal motyvuotą sprendimą, pabaigos, praėjo beveik šeši mėnesiai, todėl aišku, kad Ispanijos Karalystė neįvykdė „nedelsiant“ 2 straipsnyje numatytos pareigos.
 Terminas numatytas tam, kad būtų įvykdytas antrasis Komisijos sprendimas pasibaigė 2007 m. sausio 19 d., tačiau Ispanijos Karalystė nepanaikino šiuo sprendimu pripažintų nesuderinamomis su Bendrijos teise sąlygų.
 Todėl darytina išvada, kad Ispanijos Karalystė neįvykdė pareigų pagal Komisijos pirmojo sprendimo 2 straipsnį ir Komisijos antrojo sprendimo 2 straipsnį.


text:
 5.3.2005
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 C 57/15
 Euroopa Ühenduste Komisjoni 21. detsembri 2004. aasta hagi Kreeka Vabariigi vastu
 (Kohtuasi C-518/04)
 (2005/C 57/30)
 Kohtumenetluse keel: kreeka
 Euroopa Ühenduste Komisjon esitas 21. detsembril 2004 hagi Kreeka Vabariigi vastu. Euroopa Komisjoni esindajad on juriidiline nõunik Michel Van Beek ja komisjoni õigustalituse ametnik Minas Konstantinidis.
 Komisjon palub Euroopa Kohtul:
 —
 tuvastada, et kuna Kreeka Vabariik ei ole vastu võtnud vajalikke meetmeid Vipera schweizeri rästikute range kaitse süsteemi kehtestamiseks ja rakendamiseks Milose saarel, et vältida selle liigi mistahes tahtlikku häirimist, eelkõige nende paljunemise, järglaste kasvatamise ja talvitumise ajal, ning samuti igasugust paljunemis- ja puhkepaikade kahjustamist või hävitamist, siis on Kreeka Vabariik rikkunud direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (1) artikli 12 lõike 1 punktidest b ja d tulenevaid kohustusi;
 —
 jätta kohtukulud Kreeka Vabariigi kanda.
 Õiguslikud alused ja peamised argumendid
 Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta eesmärk on edendada bioloogilise mitmekesisuse säilitamist läbi looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitsmise liikmesriikide Euroopa territooriumil, kus asutamisleping kohaldub.
 Komisjoni hagi puudutab Kreeka Vabariigi suutmatust kehtestada ja rakendada Milose saarel roomajate liigile Vipera scweizeri (rästik) range kaitse süsteemi.
 Komisjon palub Euroopa Kohtul tuvastada, et kuna Kreeka Vabariik ei ole vastu võtnud vajalikke meetmeid Vipera schweizeri rästikute range kaitse süsteemi kehtestamiseks ja rakendamiseks Milose saarel, et vältida selle liigi mistahes tahtlikku häirimist, eelkõige nende paljunemise, järglaste kasvatamise ja talvitumise ajal, ning samuti igasugust paljunemis- ja puhkepaikade kahjustamist või hävitamist, siis on Kreeka Vabariik rikkunud direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta artikli 12 lõike 1 punktidest b ja d tulenevaid kohustusi.
 (1) EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7.


type: legislation

text:
 31.10.2013
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 L 289/33
 ROZPORZĄDZENIE WYKONAWCZE KOMISJI (UE) NR 1060/2013
 z dnia 29 października 2013 r.
 dotyczące zezwolenia na stosowanie bentonitu jako dodatku paszowego dla wszystkich gatunków zwierząt
 (Tekst mający znaczenie dla EOG)
 KOMISJA EUROPEJSKA,
 uwzględniając Traktat o funkcjonowaniu Unii Europejskiej,
 uwzględniając rozporządzenie (WE) nr 1831/2003 Parlamentu Europejskiego i Rady z dnia 22 września 2003 r. w sprawie dodatków stosowanych w żywieniu zwierząt (1), w szczególności jego art. 9 ust. 2,
 a także mając na uwadze, co następuje:
 (1)
 W rozporządzeniu (WE) nr 1831/2003 przewidziano udzielanie zezwoleń na stosowanie dodatków w żywieniu zwierząt oraz określono sposób uzasadniania i procedury przyznawania takich zezwoleń. W art. 10 tego rozporządzenia przewidziano ponowną ocenę dodatków dopuszczonych na podstawie dyrektywy Rady 70/524/EWG (2).
 (2)
 Dyrektywą Komisji 82/822/EWG (3) udzielono bezterminowo zezwolenia na stosowanie bentonitu, należącego do grupy spoiw, środków przeciwzbrylających i koagulantów, jako dodatku paszowego dla wszystkich gatunków zwierząt, zgodnie z dyrektywą 70/524/EWG. Dodatek ten został następnie wpisany do rejestru dodatków paszowych jako istniejący produkt zgodnie z art. 10 ust. 1 lit. b) rozporządzenia (WE) nr 1831/2003.
 (3)
 Zgodnie z art. 10 ust. 2 rozporządzenia (WE) nr 1831/2003 w związku z art. 7 tego rozporządzenia złożony został wniosek o ponowną ocenę bentonitu jako dodatku paszowego z grupy spoiw i środków przeciwzbrylających dla wszystkich gatunków zwierząt oraz, zgodnie z art. 7 tego rozporządzenia, o udzielenie nowego zezwolenia na stosowanie jako substancji służącej do kontroli zanieczyszczenia radionuklidami dla wszystkich gatunków zwierząt. Ponadto zgodnie z art. 7 rozporządzenia (WE) nr 1831/2003 złożony został wniosek o udzielenie nowego zezwolenia na stosowanie bentonitu jako substancji redukującej zanieczyszczenie paszy mikotoksynami dla wszystkich gatunków zwierząt. We wnioskach tych zwrócono się o zaklasyfikowanie tego dodatku w kategorii „dodatki technologiczne” i dołączono do nich dane szczegółowe oraz dokumenty wymagane na mocy art. 7 ust. 3 rozporządzenia (WE) nr 1831/2003.
 (4)
 Europejski Urząd ds. Bezpieczeństwa Żywności („Urząd”) stwierdził w swoich opiniach z dnia 2 lutego 2011 r. (4), 14 czerwca 2011 r. (5) i 14 czerwca 2012 r. (6), że w proponowanych warunkach stosowania bentonit nie ma negatywnego wpływu na zdrowie zwierząt, zdrowie ludzi ani na środowisko naturalne oraz że może być skuteczny jako spoiwo, środek przeciwzbrylający oraz jako substancja służąca do kontroli zanieczyszczenia radionuklidami dla wszystkich gatunków zwierząt. Uznano także, że bentonit może być skuteczny jako spoiwo aflatoksyn dla krów mlecznych i że wniosek ten może zostać rozszerzony na wszystkie przeżuwacze. Zdaniem Urzędu nie ma potrzeby wprowadzania szczegółowych wymogów dotyczących monitorowania po wprowadzeniu do obrotu. Urząd poddał również weryfikacji sprawozdanie dotyczące metody analizy dodatku paszowego w paszy, przedłożone przez laboratorium referencyjne ustanowione rozporządzeniem (WE) nr 1831/2003.
 (5)
 Ponieważ przedstawione badania in vitro spełniają warunki wykazania skuteczności dodatków technologicznych określone rozporządzeniem Komisji (WE) nr 429/2008 (7), w szczególności w pkt 4 załącznika II i w pkt 1.4 załącznika III do tego rozporządzenia, oraz ponieważ uznano, że badania te wskazują wyraźne dowody na wiązanie aflatoksyny B1 (AfB), a ponadto zdolność wiązania, ograniczona do aflatoksyny B1, została określona jako cecha betonitu, wniosek o jego skuteczności jako substancji redukującej zanieczyszczenie paszy mikotoksynami można uznać za wystarczający do rozszerzenia jego zastosowania na drób i świnie.
 (6)
 Ocena betonitu dowodzi, że warunki udzielenia zezwolenia przewidziane w art. 5 rozporządzenia (WE) nr 1831/2003 są spełnione. W związku z tym należy zezwolić na stosowanie tego dodatku, jak określono w załącznikach do niniejszego rozporządzenia.
 (7)
 Ponieważ względy bezpieczeństwa nie wymagają natychmiastowego zastosowania zmian w warunkach zezwolenia na stosowanie betonitu jako spoiwa i środka przeciwzbrylającego, należy przewidzieć okres przejściowy, aby umożliwić zainteresowanym stronom przygotowanie się do spełnienia nowych wymogów wynikających z zezwolenia.
 (8)
 Środki przewidziane w niniejszym rozporządzeniu są zgodne z opinią Stałego Komitetu ds. Łańcucha Żywnościowego i Zdrowia Zwierząt,
 PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE:
 Artykuł 1
 Bentonit wyszczególniony w załącznikach, należący do kategorii „dodatki technologiczne” i do grup funkcjonalnych „substancje redukujące zanieczyszczenie paszy mikotoksynami”, „spoiwa”, „środki przeciwzbrylające” i „substancje służące do kontroli zanieczyszczenia radionuklidami”, zostaje dopuszczony jako dodatek stosowany w żywieniu zwierząt zgodnie z warunkami określonymi w tych załącznikach.
 Artykuł 2
 Dodatek wyszczególniony w załączniku II należący do grup funkcjonalnych „spoiwa” i „środki przeciwzbrylające” oraz pasza zawierająca ten dodatek, wyprodukowane i opatrzone etykietami przed dniem 19 listopada 2015 r., zgodnie z przepisami obowiązującymi przed dniem 19 listopada 2013 r., mogą być nadal wprowadzane do obrotu i stosowane aż do wyczerpania istniejących zapasów.
 Artykuł 3
 Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie dwudziestego dnia po jego opublikowaniu w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej.
 Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich państwach członkowskich.
 Sporządzono w Brukseli dnia 29 października 2013 r.
 W imieniu Komisji
 José Manuel BARROSO
 Przewodniczący
 (1) Dz.U. L 268 z 18.10.2003, s. 29.
 (2) Dyrektywa Rady 70/524/EWG z dnia 23 listopada 1970 r. dotycząca dodatków paszowych (Dz.U. L 270 z 14.12.1970, s. 1).
 (3) Czterdziesta pierwsza dyrektywa Komisji 82/822/EWG z dnia 19 listopada 1982 r. zmieniająca załączniki do dyrektywy Rady 70/524/EWG dotyczącej dodatków paszowych (Dz.U. L 347 z 7.12.1982, s. 16).
 (4) Dziennik EFSA 2011; 9(2):2007.
 (5) Dziennik EFSA 2011; 9(6):2276.
 (6) Dziennik EFSA 2012; 10(7):2787.
 (7) Rozporządzenie Komisji (WE) nr 429/2008 z dnia 25 kwietnia 2008 r. w sprawie szczegółowych zasad wykonania rozporządzenia (WE) nr 1831/2003 Parlamentu Europejskiego i Rady w zakresie sporządzania i przedstawiania wniosków oraz oceny dodatków paszowych i udzielania zezwoleń na dodatki paszowe (Dz.U. L 133 z 22.5.2008, s. 1).
 ZAŁĄCZNIK I
 Numer identyfikacyjny dodatku
 Dodatek
 Wzór chemiczny, opis, metoda analityczna
 Gatunek lub kategoria zwierzęcia
 Maksymalny wiek
 Minimalna zawartość
 Maksymalna zawartość
 Inne przepisy
 Data ważności zezwolenia
 mg substancji czynnej/kg mieszanki paszowej pełnoporcjowej o wilgotności 12 %
 Kategoria dodatków technologicznych. Grupa funkcjonalna: substancje redukujące zanieczyszczenie paszy mikotoksynami: aflatoksyna B1
 1m558
 Bentonit
 Skład dodatku
 Bentonit ≥ 70 % smektyt (dioktaedryczny montmorylonit)
 Charakterystyka substancji czynnej
 Bentonit: ≥ 70 % smektyt (dioktaedryczny montmorylonit)
 < 10 % opal i skaleń
 < 4 % kwarc i kalcyt
 AfB1 -zdolność wiązania (BC
 AfB1
 ) ponad 90 %
 Metoda analityczna
 (1)
 Do oznaczenia betonitu w dodatku paszowym: dyfraktometria rentgenowska.
 Do oznaczenia BC
 AfB1
 dodatku: badanie adsorpcji przeprowadzone w roztworze buforowym przy pH 5,0 o stężeniu 4 mg/l dla AfB1 i 0,02 % (ciężar objętościowy) w odniesieniu do dodatku paszowego.
 Przeżuwacze
 Drób
 Świnie
 —
 20 000
 1.
 Wskazanie w instrukcji stosowania:
 —
 „Stosowanie doustne równocześnie z makrolidami jest niewskazane”,
 —
 dla drobiu: „Stosowanie doustne równocześnie z robenidyną jest niewskazane”.
 2.
 Dla drobiu: stosowanie jednocześnie z kokcydiostatykami innymi niż robenidyna jest przeciwwskazane w przypadku bentonitu w ilości powyżej 5 000 mg/kg mieszanki paszowej pełnoporcjowej.
 3.
 Łączna ilość betonitu nie może przekraczać najwyższego dopuszczalnego poziomu 20 000 mg/kg mieszanki paszowej pełnoporcjowej.
 4.
 Stosowanie dodatku jest dozwolone w paszach zgodnych z prawodawstwem Unii Europejskiej dotyczącym niepożądanych substancji w paszach zwierzęcych.
 5.
 Dla bezpieczeństwa: podczas kontaktu z produktem należy chronić drogi oddechowe oraz używać okularów i rękawic ochronnych.
 19 listopada 2023 r.
 (1) Szczegóły dotyczące metod analitycznych można uzyskać pod następującym adresem laboratorium referencyjnego Unii Europejskiej ds. dodatków paszowych: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx
 ZAŁĄCZNIK II
 Numer identyfikacyjny dodatku
 Dodatek
 Wzór chemiczny, opis, metoda analityczna
 Gatunek lub kategoria zwierzęcia
 Maksymalny wiek
 Minimalna zawartość
 Maksymalna zawartość
 Inne przepisy
 Data ważności zezwolenia
 mg substancji czynnej/kg mieszanki paszowej pełnoporcjowej o wilgotności 12 %
 Kategoria dodatków technologicznych. Grupa funkcjonalna: spoiwa
 1m558i
 Bentonit
 Skład dodatku
 Bentonit: ≥ 50 % smektyt
 Charakterystyka substancji czynnej
 Bentonit: ≥ 50 % smektyt
 Metoda analityczna
 (1)
 Do oznaczenia w dodatku paszowym: dyfraktometria rentgenowska
 Wszystkie gatunki zwierząt
 —
 20 000
 1.
 Wskazanie w instrukcji stosowania:
 —
 „Należy unikać stosowania doustnego równocześnie z makrolidami”,
 —
 dla drobiu: „Należy unikać stosowania równocześnie z robenidyną”.
 2.
 Dla drobiu: stosowanie jednocześnie z kokcydiostatykami innymi niż robenidyna jest przeciwwskazane w przypadku bentonitu w ilości powyżej 5 000 mg/kg mieszanki paszowej pełnoporcjowej.
 3.
 Łączna ilość betonitu nie może przekraczać najwyższego dopuszczalnego poziomu 20 000 mg/kg mieszanki paszowej pełnoporcjowej.
 4.
 Dla bezpieczeństwa: podczas kontaktu z produktem należy chronić drogi oddechowe oraz używać okularów i rękawic ochronnych.
 19 listopada 2023 r.
 Kategoria: dodatki technologiczne. Grupa funkcjonalna: środki przeciwzbrylające
 1m558i
 Bentonit
 Skład dodatku
 Bentonit: ≥ 50 % smektyt
 Charakterystyka substancji czynnej
 Bentonit: ≥ 50 % smektyt
 Metoda analityczna
 (1)
 Do oznaczenia w dodatku paszowym: dyfraktometria rentgenowska
 Wszystkie gatunki zwierząt
 —
 20 000
 1.
 Wskazanie w instrukcji stosowania:
 —
 „Należy unikać stosowania doustnego równocześnie z makrolidami”,
 —
 dla drobiu: „Należy unikać stosowania równocześnie z robenidyną”.
 2.
 Dla drobiu: stosowanie jednocześnie z kokcydiostatykami innymi niż robenidyna jest przeciwwskazane w przypadku bentonitu w ilości powyżej 5 000 mg/kg mieszanki paszowej pełnoporcjowej.
 3.
 Łączna ilość betonitu nie może przekraczać najwyższego dopuszczalnego poziomu 20 000 mg/kg mieszanki paszowej pełnoporcjowej.
 4.
 Dla bezpieczeństwa: podczas kontaktu z produktem należy chronić drogi oddechowe oraz używać okularów i rękawic ochronnych.
 19 listopada 2023 r.
 Kategoria dodatków technologicznych. Grupa funkcjonalna: substancje służące do kontroli zanieczyszczenia radionuklidami (134/137Cs)
 1m558i
 Bentonit
 Skład dodatku
 Bentonit: ≥ 50 % smektyt
 Charakterystyka substancji czynnej
 Bentonit: ≥ 50 % smektyt
 Metoda analityczna
 (1)
 Do oznaczenia w dodatku paszowym: dyfraktometria rentgenowska
 Wszystkie gatunki zwierząt
 —
 —
 1.
 Wskazanie w instrukcji stosowania:
 —
 „Należy unikać stosowania doustnego równocześnie z makrolidami”,
 —
 dla drobiu: „Należy unikać stosowania równocześnie z robenidyną”.
 2.
 Dla drobiu: stosowanie jednocześnie z kokcydiostatykami innymi niż robenidyna jest przeciwwskazane w przypadku bentonitu w ilości powyżej 5 000 mg/kg mieszanki paszowej pełnoporcjowej.
 3.
 Mieszanka bentonitu z różnych źródeł nie może przekraczać najwyższego dopuszczalnego poziomu 20 000 mg/kg mieszanki paszowej pełnoporcjowej.
 4.
 Dodatek może być stosowany w przypadku, gdy pasza jest zanieczyszczona radioaktywnym cezem, w celu kontrolowania jego poziomu u zwierząt i w produktach zwierzęcych.
 5.
 Dla bezpieczeństwa: podczas kontaktu z produktem należy chronić drogi oddechowe oraz używać okularów i rękawic ochronnych.
 19 listopada 2023 r.
 (1) Szczegóły dotyczące metod analitycznych można uzyskać pod następującym adresem laboratorium referencyjnego Unii Europejskiej ds. dodatków paszowych: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx


type: contracts

text:
 13.10.2005
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 268/5
 AFGØRELSE TRUFFET AF DET BLANDEDE EØS-UDVALG Nr. 76/2005
 den 10. juni 2005
 om ændring af bilag II (tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalen
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Bilag II til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 43/2005 truffet af Det Blandede EØS-udvalg den 11. marts 2005 (1).
 (2)
 Kommissionens direktiv 2004/104/EF af 14. oktober 2004 om tilpasning til den tekniske udvikling af Rådets direktiv 72/245/EØF om radiostøj (elektromagnetisk kompatibilitet) hos køretøjer og om ændring af direktiv 70/156/EØF om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om godkendelse af motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil (2), berigtiget i EUT L 56 af 2.3.2005, s. 35, bør indarbejdes i aftalen —
 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Kapitel I i bilag II til aftalen ændres således:
 1)
 Følgende led indsættes i punkt 1 (Rådets direktiv 70/156/EØF):
 »—
 32004 L 0104: Kommissionens direktiv 2004/104/EF af 14. oktober 2004 (EUT L 337 af 13.11.2004, s. 13), berigtiget i EUT L 56 af 2.3.2005, s. 35.«
 2)
 Følgende led indsættes i punkt 11 (Rådets direktiv 72/245/EØF):
 »—
 32004 L 0104: Kommissionens direktiv 2004/104/EF af 14. oktober 2004 (EUT L 337 af 13.11.2004, s. 13), berigtiget i EUT L 56 af 2.3.2005, s. 35.«
 3)
 Følgende tilpasning indsættes i punkt 11 (Rådets direktiv 72/245/EØF):
 Direktivets bestemmelser gælder i forbindelse med aftalen med følgende tilpasning:
 I bilag I indsættes følgende i punkt 5.2:
 »IS for Island
 FL for Liechtenstein
 16 for Norge«.
 4)
 Følgende punkt indsættes efter punkt 45ze (Kommissionens beslutning 2004/90/EF):
 »45zf.
 32004 L 0104: Kommissionens direktiv 2004/104/EF af 14. oktober 2004 om tilpasning til den tekniske udvikling af Rådets direktiv 72/245/EØF om radiostøj (elektromagnetisk kompatibilitet) hos køretøjer og om ændring af direktiv 70/156/EØF om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om godkendelse af motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil (EUT L 337 af 13.11.2004, s. 13), berigtiget i EUT L 56 af 2.3.2005, s. 35.«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af direktiv 2004/104/EF, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 11. juni 2005, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle fornødne meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1 (3).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 10. juni 2005.
 På vegne af Det Blandede EØS-udvalg
 Richard WRIGHT
 Formand
 (1) EUT L 198 af 28.7.2005, s. 45.
 (2) EUT L 337 af 13.11.2004, s. 13.
 (3) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


text:
 22.9.2017
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 244/9
 VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2017/1597
 z 21. septembra 2017,
 ktorým sa stanovuje prideľovací koeficient, ktorý sa má uplatňovať na množstvá, na ktoré sa vzťahujú žiadosti o dovozné práva podané od 1. septembra do 7. septembra 2017 v rámci colných kvót otvorených vykonávacím nariadením (EÚ) 2015/2078 na hydinové mäso s pôvodom na Ukrajine
 EURÓPSKA KOMISIA,
 so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
 so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami, a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a najmä na jeho článok 188 ods. 1 a 3,
 keďže:
 (1)
 Vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) 2015/2078 (2) sa otvorili ročné colné kvóty na dovoz výrobkov zo sektora hydinového mäsa s pôvodom na Ukrajine.
 (2)
 Množstvá, na ktoré sa vzťahujú žiadosti o dovozné práva podané od 1. septembra do 7. septembra 2017 na čiastkové obdobie od 1. októbra do 31. decembra 2017, sú v prípade kvóty s poradovým číslom 09.4273 vyššie ako dostupné množstvá. Malo by sa teda určiť, v akom rozsahu sa môžu dovozné práva udeliť, a to stanovením prideľovacieho koeficientu, ktorý sa má uplatniť na požadované množstvá a ktorý sa vypočíta v súlade s článkom 6 ods. 3 nariadenia Komisie (ES) č. 1301/2006 (3) v spojení s článkom 7 ods. 2 uvedeného nariadenia.
 (3)
 S cieľom zaistiť účinnosť opatrenia by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť v deň jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie,
 PRIJALA TOTO NARIADENIE:
 Článok 1
 Na množstvá, na ktoré sa vzťahujú žiadosti o dovozné práva podané podľa vykonávacieho nariadenia (EÚ) 2015/2078 na čiastkové obdobie od 1. októbra do 31. decembra 2017, sa uplatňujú prideľovacie koeficienty uvedené v prílohe k tomuto nariadeniu.
 Článok 2
 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.
 Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
 V Bruseli 21. septembra 2017
 Za Komisiu
 v mene predsedu
 Jerzy PLEWA
 generálny riaditeľ
 Generálne riaditeľstvo pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka
 (1) Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 671.
 (2) Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2015/2078 z 18. novembra 2015, ktorým sa otvárajú dovozné colné kvóty Únie na hydinové mäso s pôvodom na Ukrajine a ktorým sa stanovuje ich správa (Ú. v. EÚ L 302, 19.11.2015, s. 63).
 (3) Nariadenie Komisie (ES) č. 1301/2006 z 31. augusta 2006, ktorým sa ustanovujú všeobecné pravidlá pre správu dovozných colných kvót pre poľnohospodárske produkty spravovaných prostredníctvom systému dovozných licencií (Ú. v. EÚ L 238, 1.9.2006, s. 13).
 PRÍLOHA
 Poradové číslo
 Prideľovací koeficient – žiadosti podané na čiastkové obdobie od 1. októbra do 31. decembra 2017
 (%)
 09.4273
 2,260430
 09.4274
 —


type: wikipedia

text:
 1163 (MCLXIII) a fost un an obișnuit al calendarului gregorian.
 Evenimente
 14 ianuarie: La moartea lui Ladislau al II-lea, tronul Ungariei este disputat între Ștefan al III-lea și unchiul său, Ștefan al IV-lea, sprijinit de către bizantini.
 19 mai: Conciliul de la Tours: albigenzii sunt declarați eretici și condamnați.
 19 iunie: După victoria asupra unchiului său de lângă Szekesfehervar, Ștefan al III-lea rămâne singur pe tronul Ungariei.
 1 iulie: Adunarea de la Woodstock, marcând primele neînțelegeri majore dintre regele Henric al II-lea al Angliei și arhiepiscopul de Canterbury, Thomas Becket, care refuză autorizarea strângerii taxei danegeld de pe pământurile ecleziastice.
 30 septembrie: Papa Alexandru al III-lea ajunge și se stabilește la Sens, în Franța.
 1 octombrie: Adunarea de la Westminster, reunită de regele Henric al II-lea al Angliei, care solicită abrogarea tuturor scutirilor ecleziastice și egalitatea tuturor supușilor în fața regelui; puternică opoziție a clerului și a primatului Thomas Becket.
 21 decembrie: Puternice inundații în Țările de Jos.
 Nedatate
 august: Vizirul Shawar este îndepărtat din Egipt de către unul dintre locotenenții săi, Dargham, și se refugiază în Siria, pentru a obține sprijin de la Nur ad-Din, căruia îi promite recunoașterea suzeranității asupra Egiptului.
 septembrie: Regele Amalric I al Ierusalimului profită de tulburările din Egipt pentru a-l invada, sub pretextul că tributul de 60.000 de dinari nu a fost plătit la timp; cruciații ajung în delta Nilului, unde asediază Bilbeis, însă ruperea digurilor Nilului conduce la încercuirea asediatorilor, care reușesc totuși să se întoarcă în Palestina.
 octombrie: Nur ad-Din trimite un corp expediționar în Egipt, condus de Shirkuh.
 Ducatele din Silezia, cu centrul la Breslau (Wroclaw), acceptă suzeranitatea Sfântului Imperiu romano-german.
 Împăratul bizantin Manuel I Comnen începe o campanie împotriva Ungariei; totodată, basileul acordă titlul de jupan lui Ștefan Nemanja al Serbiei.
 Împăratul Frederic Barbarossa începe cea de a treia campanie a sa în Italia.
 Legea succesiunii este introdusă în Norvegia, pentru a preîntâmpina noi războaie civile.
 Arte, Știință, Literatură și Filozofie
 24 martie: Papa Alexandru al III-lea pune piatra de temelie a catedralei Notre-Dame de Paris; construcțiile sunt coordonate de către episcopul Maurice de Sully.
 Înscăunări
 14 mai: Abu Yakub Yusuf, conducător al almohazilor (1163-1184).
 Ghiyas ud-Din Muhammad, conducător în Horasan, din dinastia ghurizilor (1162-1203).
 Nașteri
 As-Salih Ismail al-Malik, conducător al Siriei (d. 1181)
 Canut al VI-lea, rege al Danemarcei (d. 1202).
 Kulin, ban al Bosniei (d. 1204).
 Ottokar al IV-lea, markgraf de Stiria (d. 1192).
 Decese
 14 ianuarie: Ladislau al II-lea, rege al Ungariei (n. 1131).
 14 mai: Abd al-Mumin, fondator al Imperiului almohad (n. 1094).
 Dahui Zonggao, călugăr budist chinez (n. 1089).
 Vezi și
 Listă de conducători de stat din 1163
 1163


text:
 27.4.2020
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 132/10
 A BIZOTTSÁG (EU) 2020/572 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2020. április 24.)
 a vasúti balesetekről és váratlan eseményekről szóló vizsgálati jelentések esetében követendő jelentéstételi struktúráról
 (EGT-vonatkozású szöveg)
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel a vasútbiztonságról szóló, 2016. május 11-i (EU) 2016/798 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 24. cikke (2) bekezdésére,
 mivel:
 (1)
 Az (EU) 2016/798 irányelv keretszabályokat ír elő annak biztosítására, hogy az említett irányelv 22. cikkének megfelelően a vasúti balesetek és váratlan események kivizsgálásáért felelős nemzeti vizsgáló testületek az általuk végzett vizsgálati munka eredményeit az Unió egész területén széles körben terjesszék.
 (2)
 A vizsgálatokról szóló jelentések, a bennük szereplő megállapítások és az ezek alapján megfogalmazott ajánlások kulcsfontosságú információkkal szolgálnak arról, hogy a jövőben milyen módon lehet javítani a vasútbiztonságon az egységes európai vasúti térségen belül. Az (EU) 2016/798 irányelv 26. cikkével összhangban a címzetteknek követniük kell a biztonsági ajánlásokat, és az intézkedésekről visszajelzést kell adni a vizsgáló testületnek.
 (3)
 A közös jelentéstételi struktúra feladata, hogy elősegítse a jelentések másokkal való megosztását. E célból az (EU) 2016/796 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 37. cikke (3) bekezdése e) pontjának megfelelően létrejött az Európai Unió Vasúti Ügynökségének felelősségi körében kezelt nyilvános adatbázis, amely az Ügynökségen keresztül hozzáférhető.
 (4)
 A hasznos információkhoz való hozzáférés megkönnyítése érdekében, és azt elősegítendő, hogy más európai érdekeltek is felhasználhassák azokat, a jelentés egyes részeit két uniós nyelven kell benyújtani.
 (5)
 A struktúrának biztosítania kell, hogy a nemzeti vizsgáló testületek a munkájukat külső befolyástól mentesen lássák el, és hogy a vizsgálatokra az (EU) 2016/798 irányelv 21. cikkének (4) bekezdésével összhangban független módon kerüljön sor.
 (6)
 A balesetekről és váratlan eseményekről készített vizsgálati jelentések segítségével le kell vonni a tanulságot a korábbi tapasztalatokból. A jelentések feladata megkönnyíteni a biztonsági veszélyek felismerését, hogy a jövőben el lehessen kerülni a hasonló biztonsági kockázatokat. Lehetővé kell tenniük a vasúti ágazat szereplői számára, hogy felülvizsgálják az üzemeltetéssel kapcsolatos kockázatok értékelését, szükség esetén pedig naprakésszé tegyék biztonságirányítási rendszereiket, és ezen belül adott esetben korrekciós intézkedéseket fogadjanak el az (EU) 2018/762 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (3) I. mellékletének 7.1.3. pontja és II. mellékletének 7.1.3. pontja szerint. A vizsgálati jelentésekben szereplő információkat ezért könnyen kezelhető formába kell foglalni.
 (7)
 Az Európai Unió Vasúti Ügynökségének (a továbbiakban: az ügynökség), amely a jelentések összegyűjtését végzi, megfelelő informatikai eszközt kell működtetnie, hogy a felhasználó egyedi igényeihez igazítva (pl. kulcsszavak használatával) egyszerűen le lehessen kérni az információkat.
 (8)
 Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az (EU) 2016/798 irányelv 28. cikkének (1) bekezdésében említett bizottság véleményével,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 A rendelet tárgya és hatálya
 E rendelet közös jelentéstételi struktúrát határoz meg az (EU) 2016/798 irányelv 20. cikkének (1) és (2) bekezdésében említett balesetek és váratlan események vizsgálatára vonatkozóan.
 2. cikk
 Fogalommeghatározások
 E rendelet alkalmazásában:
 1.
 „ok-okozati tényező”: minden olyan cselekmény, mulasztás, esemény vagy feltétel, illetve ezek kombinációja, amelynek javítása, elhárítása vagy elkerülése esetén minden valószínűség szerint meg lehetett volna előzni a baleset vagy a váratlan esemény bekövetkezését;
 2.
 „hozzájáruló tényező”: minden olyan cselekmény, mulasztás, esemény vagy feltétel, amely azáltal befolyásolja az eseményt, hogy növeli bekövetkezésének valószínűségét, felgyorsítja a hatásokat, vagy fokozza a következmények súlyosságát, de amelynek kiiktatása nem akadályozta volna meg az esemény bekövetkezését;
 3.
 „rendszerszintű tényező”: minden olyan szervezeti, vezetési, társadalmi vagy szabályozási jellegű ok-okozati vagy hozzájáruló tényező, amely a jövőben valószínűleg hatással lehet hasonló és kapcsolódó eseményekre, különösen ideértve a szabályozási keretfeltételeket, a biztonságirányítási rendszer kialakítását és alkalmazását, a személyzet készségeit, az eljárásokat és a karbantartást.
 3. cikk
 A jelentéstételi struktúra
 Az (EU) 2016/798 irányelv 20. cikkében, valamint 24. cikkének (1) és (2) bekezdésében szereplő rendelkezések sérelme nélkül a vizsgálati jelentéseknek az I. mellékletben meghatározott struktúrát kell követniük.
 Az I. melléklet 1., 5. és 6. pontját egy második hivatalos uniós nyelven is meg kell fogalmazni. E fordításnak legkésőbb a jelentés kézhezvételétől számított 3 hónapon belül rendelkezésre kell állnia.
 A jelentéseket olyan digitális formátumban kell az Ügynökség rendelkezésére bocsátani, amely lehetővé teszi a hozzáférést, valamint a jelentés digitális indexálását és elemzését.
 4. cikk
 Átmenet
 Azon balesetek és váratlan események tekintetében, amelyek esetében e rendelet hatálybalépésekor az (EU) 2016/798 irányelv 22. cikkének (3) bekezdésével összhangban már döntés született a vizsgálat megindításáról, a vizsgáló testület eldöntheti, hogy az I. mellékletben vagy a 2004/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) V. mellékletében meghatározott jelentéstételi struktúrát követi-e.
 5. cikk
 Hatálybalépés és alkalmazás
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2020. április 24-én.
 a Bizottság részéről
 az elnök
 Ursula VON DER LEYEN
 (1) HL L 138., 2016.5.26., 102. o.
 (2) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/796 rendelete (2016. május 11.) az Európai Unió Vasúti Ügynökségéről és a 881/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 138., 2016.5.26., 1. o.).
 (3) A Bizottság (EU) 2018/762 felhatalmazáson alapuló rendelete (2018. március 8.) az (EU) 2016/798 európai parlamenti és tanácsi irányelv alapján a biztonságirányítási rendszerek követelményeire vonatkozó közös biztonsági módszerek meghatározásáról, valamint az 1158/2010/EU és az 1169/2010/EU bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 129., 2018.5.25., 26. o.).
 (4) Az Európai Parlament és a Tanács 2004/49/EK irányelve (2004. április 29.) a közösségi vasutak biztonságáról, valamint a vasúttársaságok engedélyezéséről szóló 95/18/EK tanácsi irányelv és a vasúti infrastruktúrakapacitás elosztásáról, továbbá a vasúti infrastruktúra használati díjának felszámításáról és a biztonsági tanúsítványról szóló 2001/14/EK irányelv módosításáról (vasútbiztonsági irányelv) (HL L 164., 2004.4.30., 44. o.).
 MELLÉKLET
 A követendő jelentéstételi struktúra
 Az (EU) 2016/798 irányelv 24. cikkének (1) bekezdésével összhangban a balesetekről és váratlan eseményekről szóló jelentéseknek – a baleset vagy váratlan esemény típusához és súlyosságához igazított formában – a lehető legszorosabban követniük kell az itt létrehozott jelentéstételi struktúrát. Főszabály szerint az 1–6. címekhez tartozó valamennyi részt ki kell tölteni, ideértve adott esetben a betűvel jelzett alcímeket is. Amennyiben az esemény körülményei miatt nem áll rendelkezésre releváns információ, vagy nem kell tájékoztatást adni, a szóban forgó címekre vagy alcímekre vonatkozóan a „nem alkalmazandó” bejegyzést kell szerepeltetni, megjelölve, hogy azok e vizsgálattal összefüggésben nem tekintendők relevánsnak. A nyilatkozatot a megfelelő cím vagy alcím elején vagy végén összesített formában is meg lehet tenni.
 1. Összefoglaló
 Az összefoglaló a jelentés szerves részét képezi és azt úgy kell megfogalmazni, hogy további összefüggések nélkül is értelmezhető legyen.
 Vázlatosan ismertetnie kell az esemény alapvető tényeit: a baleset vagy a váratlan esemény rövid leírását; azt, hogy mikor, hol és hogyan történt; valamint az okokra és a következményekre vonatkozó következtetéseket. Az összefoglalóban meg kell említeni a vizsgálat során feltárt valamennyi tényezőt (ok-okozati, hozzájáruló és/vagy rendszerszintű tényezők). Az összefoglalóban adott esetben fel kell sorolni a biztonsági ajánlásokat és azok címzettjeit.
 2. A vizsgálat és összefüggései
 A jelentés e részében ismertetni kell a vizsgálat céljait és összefüggéseit. Fel kell benne tüntetni minden olyan tényezőt, például a késedelmeket, amelyeknek kedvezőtlen hatásai lehetnek, vagy más módon befolyásolhatják a vizsgálatot, illetve annak következtetéseit.
 1.
 A vizsgálat megindítására vonatkozó határozat:
 2.
 A vizsgálat megindítása mellett szóló érvek, hivatkozva pl. a 20. cikk (1) bekezdésére (súlyos baleset) vagy a 20. cikk (2) bekezdésének a)–d) pontjára:
 3.
 A vizsgálat hatálya és korlátai, ideértve ezek indokolását, továbbá minden olyan késedelem magyarázatát, amely kockázatot jelenthet a vizsgálat lefolytatására vagy következtetéseire nézve, illetve egyéb módon befolyásolhatja azt:
 A hatályra és a korlátokra vonatkozó információkat a 4. pontban részletesen ki lehet fejteni.
 4.
 A vizsgálócsoporton belüli műszaki képességek és funkciók részletes leírása. Itt kell feltüntetni az egyéb vizsgálati szervekhez tartozó személyeket vagy az érintett külső feleket, valamint a szóban forgó személyeknek az eseményben részt vevő felektől való függetlenségét alátámasztó bizonyítékokat:
 Amennyiben az érintett személy vagy szervezet számára anonimitást biztosítottak, kérjük, ezt indokolják.
 5.
 Az eseményben részt vevő személyekkel vagy szervezetekkel a vizsgálat során és a rendelkezésre bocsátott információkkal kapcsolatban folytatott kommunikációs és konzultációs folyamat leírása:
 Amennyiben az érintett személy vagy szervezet számára anonimitást biztosítottak, kérjük, ezt indokolják.
 6.
 Az érintett szervezetek által felkínált együttműködés mértékének ismertetése:
 Amennyiben az érintett személy vagy szervezet számára anonimitást biztosítottak, kérjük, ezt indokolják.
 7.
 A jelentésben említett tények és észrevételek megállapításához alkalmazott vizsgálati módszerek és technikák, valamint elemzési módszerek leírása. A tényeknek legalább a következőket kell rögzíteniük:
 —
 az esemény bekövetkezéséhez vezető történések és körülmények;
 —
 a fentiekre utaló figyelmeztető jelek;
 —
 utasítások, kötelező eljárások, visszacsatolási mechanizmusok és/vagy ellenőrzési mechanizmusok, amelyek az esemény bekövetkezéséhez vezettek, vagy más módon szerepet játszottak benne.
 pl. meghallgatások, hozzáférés az operációs rendszer dokumentációjához és felvételeihez.
 8.
 A vizsgálat során tapasztalt nehézségek és konkrét kihívások leírása.
 9.
 Adott esetben az igazságügyi hatóságokkal való bármilyen kapcsolattartás.
 10.
 Adott esetben a vizsgálattal összefüggésben releváns bármely egyéb információ.
 3. Az esemény leírása
 A jelentés ezen részének részletes leírást kell adnia az esemény mechanizmusáról az elvégzett vizsgálat során gyűjtött információk alapján.
 a) Az esemény és a háttér-információk:
 1.
 Az esemény típusának leírása:
 2.
 Az esemény dátuma, pontos időpontja és helye:
 3.
 Az esemény helyszínének leírása, ideértve az esemény időpontjában fennálló időjárási és földrajzi körülményeket, valamint azt, hogy végeztek-e munkálatokat a helyszínen vagy annak közelében:
 4.
 Halálos áldozatok, sérülések és anyagi károk:
 —
 utasok, munkavállalók vagy alvállalkozók, a vasúti átjárók használói, tiltott helyen járó személyek, a peronon tartózkodó egyéb személyek, nem peronon tartózkodó egyéb személyek,
 —
 áruszállítmányok, személypoggyász és más vagyontárgyak,
 —
 jármű, infrastruktúra és környezet.
 Amennyiben az érintett személy vagy szervezet számára anonimitást biztosítottak, kérjük, ezt indokolják.
 5.
 Egyéb következmények leírása, ideértve az esemény hatását az érintett szereplők rendes munkavégzésére:
 6.
 Az érintett személyek, funkcióik és az érintett szervezetek megjelölése, ideértve az alvállalkozókkal és/vagy más érintett felekkel való lehetséges kapcsolódási pontokat is:
 Amennyiben az érintett személy vagy szervezet számára anonimitást biztosítottak, kérjük, ezt indokolják.
 7.
 A vonat(ok) leírása és azonosítói, valamint összeállítása, beleértve az érintett járműveket és nyilvántartási számukat:
 8.
 Az infrastruktúra és a jelzőrendszer vonatkozó részeinek leírása – vágánytípus, váltók, biztonsági reteszek, jelzők, vonatbiztosítási rendszerek:
 9.
 Adott esetben az esemény leírása szempontjából releváns minden egyéb információ és háttér-információ:
 b) A történések tényszerű leírása:
 1.
 Az esemény bekövetkezéséhez vezető történések megközelítő kronológiája, beleértve a következőket:
 —
 az érintett személyek által hozott intézkedések,
 —
 a jármű és a műszaki berendezések működése,
 —
 az operatív rendszer működése:
 pl. a vonat indulási pontja, az érintett munkatárs műszakjának kezdete
 pl. a személyzet forgalomirányítással és jelzéssel kapcsolatos intézkedései, az eseménnyel kapcsolatos szóbeli üzenetek és írásbeli utasítások cseréje
 pl. ellenőrző-irányító és jelzőrendszer, infrastruktúra, kommunikációs berendezések, járművek, karbantartás stb.
 2.
 A történések láncolata az esemény bekövetkezésétől kezdve a mentőszolgálatok munkájának végéig, ideértve a következőket:
 —
 az esemény helyszínének védelmére és őrzésére vonatkozó intézkedések,
 —
 a mentő- és vészhelyzeti szolgálat erőfeszítései.
 pl. a vasúti vészhelyzeti eljárás elindítása, a mentőszolgálat, a rendőrség és az orvosi szolgálatok vészhelyzeti eljárásának elindítása és a történések láncolata
 4. Az esemény elemzése, szükség esetén az egyes hozzájáruló tényezők tekintetében
 A jelentés ezen részében kell részletesen bemutatni az eseményt előidéző tényeket és megállapításokat (azaz az üzemeltetők, a járművek és/vagy a műszaki berendezések teljesítményét). Az elemzés nyomán azonosítani kell azokat a biztonsági szempontból kritikus tényezőket, köztük a figyelmeztető jelnek tekintett tényeket is, amelyek az eseményt okozták, vagy más módon járultak hozzá annak bekövetkezéséhez. Ok-okozati, rendszerszintű és hozzájáruló tényezők egyaránt előidézhetnek balesetet vagy váratlan eseményt, és ezek egyformán fontosak, és figyelembe kell venni őket a vizsgálat során.
 Az elemzés kiterjedhet a vasúti rendszer egészére érvényes azon körülményekre, visszacsatolási mechanizmusokra és/vagy ellenőrzési mechanizmusokra, amelyekről megállapítást nyert, hogy aktívan befolyásolják a hasonló események bekövetkezését. Ez magában foglalhatja az érintett felek biztonságirányítási rendszereinek működését, valamint a tanúsításra és a felügyeletre kiterjedő szabályozási tevékenységeket.
 A jelentéstételi struktúra által biztosított rugalmassággal összhangban (lásd fent) a következő információkat kell megadni minden egyes feltárt, biztonsági szempontból kritikusnak tűnő eseményre vagy tényezőre (ok-okozati vagy hozzájáruló) vonatkozóan.
 a) Feladatkörök és kötelezettségek
 Az (EU) 2016/798 irányelv 20. cikke (4) bekezdésének sérelme nélkül a jelentés ezen része hivatott azonosítani és elemezni azon személyek és szervezetek feladatköreit és kötelezettségeit – szükség szerint ideérte az érintett személyzetet, valamint meghatározott feladataikat és funkcióikat – akikről megállapítást nyert, hogy biztonsági szempontból kritikus módon érintettek voltak az eseményben vagy az annak bekövetkezéséhez vezető bármely tevékenységben.
 1.
 Vasúttársaság(ok) és/vagy pályahálózat-működtető(k):
 Amennyiben az érintett személy vagy szervezet számára anonimitást biztosítottak, kérjük, ezt indokolják.
 2.
 A karbantartásért felelős szervezet/szervezetek, a karbantartó műhelyek és/vagy bármely más karbantartási szolgáltató:
 Amennyiben az érintett személy vagy szervezet számára anonimitást biztosítottak, kérjük, ezt indokolják.
 3.
 A járművek gyártói vagy vasúti termékek egyéb szállítói:
 Amennyiben az érintett személy vagy szervezet számára anonimitást biztosítottak, kérjük, ezt indokolják.
 4.
 Nemzeti biztonsági hatóságok és/vagy az Európai Unió Vasúti Ügynöksége:
 Amennyiben az érintett személy vagy szervezet számára anonimitást biztosítottak, kérjük, ezt indokolják.
 5.
 Bejelentett szervezetek, kijelölt szervezetek és/vagy kockázatértékelő szervezetek:
 Amennyiben az érintett személy vagy szervezet számára anonimitást biztosítottak, kérjük, ezt indokolják.
 6.
 A karbantartásért felelős szervezetek 2. pontban említett tanúsító szervei:
 Amennyiben az érintett személy vagy szervezet számára anonimitást biztosítottak, kérjük, ezt indokolják.
 7.
 Bármely más, az esemény szempontjából releváns személy vagy szervezet, akár szerepel, akár nem a vonatkozó biztonságirányítási rendszerek egyikében, illetve említésre kerül valamely nyilvántartásban vagy a vonatkozó jogi keretben:
 Amennyiben az érintett személy vagy szervezet számára anonimitást biztosítottak, kérjük, ezt indokolják.
 pl. a jármű-üzembentartók, terminálszolgáltatók, berakodók vagy töltők
 b) A járművek és a műszaki berendezések
 A járművek vagy a műszaki berendezések állapotával kapcsolatban azonosított olyan tényezők, amelyek az eseményt kiváltották, illetve az esemény következményei, ideértve az egyes tevékenységekhez és döntésekhez kapcsolódó lehetséges hozzájáruló tényezőket, amelyek lehetnek:
 1.
 A járművek, a vasúti infrastruktúra vagy a műszaki berendezések tervezéséből eredők:
 2.
 A járművek, a vasúti infrastruktúra vagy a műszaki berendezések telepítéséből és használatba vételéből eredők:
 3.
 A gyártókhoz vagy a vasúti termékek egyéb szállítóihoz köthetők:
 4.
 A járművek vagy műszaki berendezések karbantartásából és/vagy módosításából eredők:
 5.
 A karbantartásért felelős szervezethez, a karbantartó műhelyekhez és más karbantartási szolgáltatókhoz köthetők:
 6.
 A vizsgálat szempontjából lényegesnek tartott bármely egyéb tényező vagy következmény:
 c) Emberi tényezők
 Amennyiben az eseményt kiváltó vagy az annak bekövetkezéséhez hozzájáruló tényezők vagy a következmények emberi tevékenységekhez köthetők, figyelembe kell venni a sajátos körülményeket és azt, hogy a személyzet a szokásos működés során hogyan látja el a rutinfeladatokat, valamint azokat az emberi és szervezeti tényezőket, amelyek hatással lehetnek a fellépésekre és/vagy a döntésekre, ideértve az alábbiakat:
 1.
 Emberi és egyéni jellemzők:
 a)
 képzés és fejlődési lehetőségek, ezen belül szakértelem és szakmai tapasztalat,
 b)
 az eseményt befolyásoló orvosi és személyi körülmények, beleértve a fizikai vagy pszichológiai stresszes állapotot is,
 c)
 fáradtság,
 d)
 motiváció és hozzáállás.
 2.
 A munkakörhöz kapcsolódó tényezők
 a)
 feladattervezés,
 b)
 az ember és a gép közötti kapcsolatot befolyásoló berendezések kialakítása,
 c)
 kommunikációs eszközök,
 d)
 gyakorlatok és folyamatok,
 e)
 üzemeltetési szabályok, helyi utasítások, személyzeti követelmények, karbantartási előírások és alkalmazandó szabványok,
 f)
 az érintett személyzet munkaideje,
 g)
 kockázatkezelési gyakorlatok,
 h)
 keret, gépek, berendezések és a munkamódszereket formáló utasítások.
 3.
 Szervezeti tényezők és feladatok:
 a)
 munkaerő-tervezés és munkaterhelés,
 b)
 kommunikáció, tájékoztatás és csapatmunka,
 c)
 munkaerő-felvétel és kiválasztás, erőforrások,
 d)
 teljesítménymenedzsment és felügyelet,
 e)
 ellentételezés (díjazás),
 f)
 vezetés, hatalommal kapcsolatos kérdések,
 g)
 szervezeti kultúra,
 h)
 jogi kérdések (beleértve a vonatkozó uniós és nemzeti szabályokat és rendeleteket),
 i)
 a szabályozási keretfeltételek és a biztonságirányítási rendszer alkalmazása.
 4.
 Környezeti tényezők:
 a)
 munkakörülmények (zaj, világítás, rezgés stb.),
 b)
 időjárási és földrajzi körülmények,
 c)
 a helyszínen vagy annak közelében végzett munkálatok.
 5.
 És bármely más, a fenti 1., 2., 3. és 4. pontban említett, a vizsgálat szempontjából releváns tényező:
 d) Visszacsatolási és ellenőrzési mechanizmusok, beleértve a kockázat- és biztonságkezelést, valamint a nyomonkövetési folyamatokat.
 1.
 A vonatkozó szabályozási keretfeltételek:
 2.
 Az érintett szereplők – a vasúttársaságok, a pályahálózat-működtetők, a karbantartásért felelős szervezetek, a karbantartási műhelyek, az egyéb karbantartási szolgáltatók, a gyártók és bármely más szereplő – bármelyike által végzett kockázatértékelési és nyomonkövetési tevékenységek eljárásai, módszerei, tárgya és eredményei, valamint a 402/2013/EU végrehajtási rendelet (1) 6. cikkében említett független értékelő jelentések:
 3.
 Az érintett vasúttársaság(ok) és pályahálózat-működtető(k) biztonságirányítási rendszere, beleértve az (EU) 2016/798 irányelv 9. cikkének (3) bekezdésében és bármely uniós végrehajtási jogi aktusban meghatározott alapvető elemeket:
 4.
 A karbantartásért felelős szervezet/szervezetek és a karbantartó műhelyek irányítási rendszere, ideértve az (EU) 2016/798 irányelv 14. cikkének (3) bekezdésében és III. mellékletében, valamint bármely későbbi végrehajtási jogi aktusban meghatározott funkciókat:
 5.
 A nemzeti biztonsági hatóságok által az (EU) 2016/798 irányelv 17. cikkével összhangban végzett felügyelet eredménye:
 6.
 Az Ügynökség, a nemzeti biztonsági hatóságok vagy más megfelelőségértékelő szervezetek által kiadott engedélyek, tanúsítványok és értékelési jelentések:
 —
 Az érintett pályahálózat-működtető(k) és vasúttársaság(ok) biztonsági engedélye/biztonsági tanúsítványai,
 —
 A helyhez kötött berendezések üzembe helyezésének engedélyezése és forgalombahozatali járműengedélyek,
 —
 A karbantartásért felelős szervezet és karbantartó műhelyek (ideértve a tanúsítást is).
 7.
 Egyéb rendszerszintű tényezők:
 e) Hasonló jellegű korábbi események, ha voltak ilyenek.
 5. Következtetések
 A következtetéseknek tartalmazniuk kell a következőket:
 a)
 Az elemzés összefoglalása és az esemény okaira vonatkozó következtetések
 A következtetésekben össze kell foglalni az eseményt kiváltó és a bekövetkezéséhez hozzájáruló tényezők feltárásának folyamatát, ideértve mind a közvetlen, mind a mélyebb rendszerszintű tényezőket, valamint a hiányzó vagy nem megfelelő biztonsági intézkedéseket, amelyekre vonatkozóan kompenzációs intézkedéseket javasolt hozni. Utalni kell benne továbbá arra, hogy az érintett szervezetek biztonságirányítási rendszerei alkalmasak-e a helyzet kezelésére, hogy a jövőben elkerülhetők legyenek a balesetek és a váratlan események.
 b)
 Az esemény óta hozott intézkedések
 c)
 További észrevételek:
 A vizsgálat során megállapított, de az esemény okaira és következményeire vonatkozó következtetések szempontjából nem releváns biztonsági kérdések.
 6. Biztonsági ajánlások
 Adott esetben a jelentés ezen részében kell feltüntetni a kizárólag azt célzó biztonsági ajánlásokat, hogy a jövőben meg lehessen előzni a hasonló események bekövetkezését.
 Az ajánlás hiányára magyarázatot kell adni.
 A biztonsági ajánlásoknak megalapozott tényeken és egyéb kapcsolódó észrevételeken, valamint ezek elemzésén kell alapulniuk, hogy következtetéseket lehessen levonni az esemény biztonsági szempontból releváns okaira és következményeire vonatkozóan.
 Biztonsági ajánlások olyan kiegészítő megfigyelésekkel kapcsolatban is kiadhatók, amelyek nem állnak ok-okozati összefüggésben az eseménnyel, illetve nem járultak hozzá annak bekövetkezéséhez.
 (1) A Bizottság 402/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. április 30.) a kockázatelemzésre és -értékelésre vonatkozó közös biztonsági módszerről és a 352/2009/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 121., 2013.5.3., 8. o.).


text:
 16.3.2013
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 C 79/29
 Жалба, подадена на 23 януари 2013 г. — Meta Group/Европейска комисия
 (Дело T-35/13)
 2013/C 79/49
 Език на производството: италиански
 Страни
 Жалбоподател: Meta Group Srl (Рим, Италия) (представители: A. Bartolini, V. Colcelli и A. Formica, avvocati)
 Ответник: Европейска комисия
 Искания на жалбоподателя
 Жалбоподателят иска от Общия съд да отмени:
 —
 записката на Генералната дирекция за изпълнение на бюджета (общ бюджет и ЕФР) на Европейската комисия от 12 ноември 2012 г. (реф. No 1328694) с предмет „Плащане чрез прихващане на вземания със задължения на Комисията“, с която Комисията съобщава на жалбоподателя, че е прихванала вземането от 69 061,89 EUR на META GROUP от Комисията във връзка с договор „Take-it-Up“ (No 245637), с насрещното задължение, както следва от дебитно известие No 32412078833.
 —
 записката на Генералната дирекция за изпълнение на бюджета (общ бюджет и ЕФР) на Европейската комисия от 21 ноември 2012 г. (реф. No 1380282) с предмет прихващане на вземането от 16 772,36 EUR на Meta Group от Комисията във връзка с договора „BCreative“ (No 245599), с насрещното задължение, както следва от дебитно известие No 32412078833.
 —
 записката на Генералната дирекция за изпълнение на бюджета (общ бюджет и ЕФР) на Европейската комисия от 21 ноември 2012 г. (реф. No 1380323) с предмет прихващане на вземането от 16 772,36 EUR на Meta Group от Комисията във връзка с договора „BCreative“ с насрещното задължение на същата стойност.
 —
 записката на Генералната дирекция за изпълнение на бюджета (общ бюджет и ЕФР) на Европейската комисия от 22 ноември 2012 г. (реф. No 1387638) с предмет прихващане на вземането от 220 518,25 EUR на Meta Group от Комисията във връзка с договорите „Take-it-Up“ (No 245637) и „Ecolink+“ (No 256224) със сумата от 209 108,92 EUR, както следва от дебитно известие No 32412078833.
 Вследствие на което:
 —
 да осъди администрацията да заплати в полза на жалбоподателя сумата от 424 787 EUR, както и лихвите за забава.
 —
 да осъди администрацията да обезщети произтеклите вреди, претърпени от жалбоподателя.
 Основания и основни доводи
 Основанията и основните доводи са сходни с изложените в дело T-34/13.