text:
 Ważna informacja prawna
 |
 22007A0713(01)
 Porozumienie w formie wymiany listów między Unią Europejską a Państwem Brunei Darussalam w sprawie udziału Państwa Brunei Darussalam w Misji Obserwacyjnej Unii Europejskiej w Acehu (Indonezja) (Misja Obserwacyjna w Acehu (Aceh Monitoring Mission – AMM))
 Dziennik Urzędowy L 183 , 13/07/2007 P. 0052 - 0057
 TŁUMACZENIEPorozumieniew formie wymiany listów między Unią Europejską a Państwem Brunei Darussalam w sprawie udziału Państwa Brunei Darussalam w Misji Obserwacyjnej Unii Europejskiej w Acehu (Indonezja) (Misja Obserwacyjna w Acehu (Aceh Monitoring Mission – AMM))A. List od Unii EuropejskiejDżakarta, dnia 26 października 2005 r.Ekscelencjo,Protokół ustaleń (Memorandum of Understanding – MoU) między rządem Indonezji (Government of Indonesia – GoI) a Ruchem Wyzwolenia Aceh (GAM), podpisany w Helsinkach w dniu 15 sierpnia 2005 r., przewiduje między innymi ustanowienie przez Unię Europejską i uczestniczące kraje ASEAN Misji Obserwacyjnej w Acehu (AMM) (Indonezja). Protokół ustaleń przewiduje również, że między rządem Indonezji i Unią Europejską (UE) dokonane zostaną ustalenia dotyczące statusu, przywilejów i immunitetów AMM i jej członków.W związku z powyższym mam zaszczyt zaproponować postanowienia zawarte w załączniku do niniejszego listu, które miałyby zastosowanie do udziału Pana kraju w AMM oraz do skierowanego przez Pana kraj personelu, którego status, przywileje i immunitety są zawarte w umowie między rządem Indonezji, UE a uczestniczącymi krajami ASEAN.Byłbym wdzięczny, gdyby mógł Pan potwierdzić swoją akceptację postanowień zawartych w załączniku, a także potwierdzić, że jest zrozumiałym, iż niniejszy list oraz załącznik do niego wraz z Pana odpowiedzią stanowią prawnie wiążące porozumienie między UE a rządem Państwa Brunei Darussalam, które wchodzi w życie z dniem podpisania Pana odpowiedzi i pozostaje w mocy przez okres uczestnictwa Pana kraju w AMM.Proszę przyjąć wyrazy mojego najwyższego szacunku.ZAŁĄCZNIK I1. Zgodnie z postanowieniami Protokołu ustaleń Państwo Brunei Darussalam bierze udział w AMM zgodnie z następującymi postanowieniami i wszelkimi wymaganymi zasadami wykonawczymi, bez uszczerbku dla autonomii podejmowania decyzji przez Unię Europejską.2. Udział UE jest oparty na wspólnym działaniu przyjętym przez Radę w dniu 9 września 2005 r. w sprawie Misji Obserwacyjnej Unii Europejskiej w Acehu (Indonezja) (Misja Obserwacyjna w Acehu – AMM). Państwo Brunei Darussalam włącza się do wspólnego działania w zakresie, w jakim dotyczy ono jego udziału oraz udziału jego personelu w AMM, z zastrzeżeniem postanowień określonych w niniejszym załączniku.3. Decyzja w sprawie zakończenia udziału UE w AMM jest podejmowana przez Radę Unii Europejskiej po konsultacji z Państwem Brunei Darussalam oraz pod warunkiem, że w dniu podjęcia tej decyzji Państwo Brunei Darussalam bierze jeszcze udział w AMM.4. Państwo Brunei Darussalam zapewnia, że jego personel biorący udział w AMM wykonuje swoją misję zgodnie:- ze stosownymi postanowieniami wspólnego działania przyjętego przez Radę Unii Europejskiej w dniu 9 września 2005 r. i ewentualnymi późniejszymi zmianami,- z planem operacyjnym (OPLAN) zatwierdzonym przez Radę Unii Europejskiej w dniu 9 września 2005 r.,- z zasadami wykonawczymi na mocy niniejszego porozumienia.5. Personel oddelegowany przez Państwo Brunei Darussalam do AMM wykonuje swoje obowiązki i postępuje, mając na uwadze wyłącznie interesy AMM.6. Państwo Brunei Darussalam informuje we właściwym czasie szefa misji AMM o wszelkich zmianach związanych ze swoim udziałem w AMM.7. Personel oddelegowany do AMM przechodzi na początku misji badania lekarskie i szczepienia oraz uzyskuje zaświadczenie lekarskie stwierdzające zdolność do pełnienia obowiązków, wystawione przez właściwy organ Państwa Brunei Darussalam. Personel oddelegowany do AMM przedstawia kopię tego zaświadczenia.8. Status personelu AMM, w tym personelu przydzielonego do AMM przez Państwo Brunei Darussalam podlega umowie w sprawie statusu, przywilejów i immunitetów AMM zawartej między GoI, Unią Europejską a uczestniczącymi krajami ASEAN.9. Bez uszczerbku dla umowy w sprawie statusu misji, o której mowa w sekcji 8, Państwo Brunei Darussalam sprawuje jurysdykcję nad swoim personelem biorącym udział w AMM.10. Zgodnie z prawem krajowym i z zastrzeżeniem wszelkich immunitetów nadanych na mocy umowy w sprawie statusu, przywilejów i immunitetów AMM, Państwo Brunei Darussalam jest odpowiedzialne za regulowanie wszelkich roszczeń związanych z udziałem w AMM wysuniętych przez któregokolwiek członka swojego personelu lub dotyczących go. Państwo Brunei Darussalam jest odpowiedzialne za wszczynanie postępowania, w szczególności sądowego lub dyscyplinarnego, przeciwko któremukolwiek członkowi swojego personelu, zgodnie z własnymi przepisami ustawodawczymi i wykonawczymi.11. Państwo Brunei Darussalam zobowiązuje się do złożenia, na zasadzie wzajemności, deklaracji w sprawie odstąpienia od roszczeń w stosunku do któregokolwiek z państw biorących udział w AMM oraz do uczynienia tego w momencie podpisania niniejszej wymiany listów. Wzór takiej deklaracji jest zawarty w załączniku II.12. Unia Europejska gwarantuje, że należące do niej państwa członkowskie złożą, na zasadzie wzajemności, deklaracje w sprawie odstąpienia od roszczeń dotyczących brania udziału w AMM przez Państwo Brunei Darussalam oraz że uczynią to w momencie podpisania niniejszej wymiany listów. Wzór takiej deklaracji jest zawarty w załączniku II.13. Zasady dotyczące wymiany i bezpieczeństwa informacji niejawnych są zawarte w załączniku III. Dalsze wytyczne mogą zostać wydane przez właściwe władze, w tym przez szefa misji AMM.14. Cały personel biorący udział w AMM podlega w pełni swoim władzom krajowym.15. Władze krajowe dokonują przeniesienia kontroli operacyjnej na szefa misji AMM, który sprawuje tę kontrolę poprzez hierarchiczną strukturę podporządkowania i kontroli.16. Szef misji kieruje AMM i odpowiada za bieżące zarządzanie nią.17. Zgodnie z instrumentem prawnym, o którym mowa w sekcji 2, Państwo Brunei Darussalam ma takie same prawa i obowiązki w odniesieniu do bieżącego zarządzania operacją jak państwa członkowskie Unii Europejskiej biorące udział w AMM.18. Szef misji AMM jest odpowiedzialny za nadzór dyscyplinarny nad personelem AMM. W razie potrzeby odpowiedni organ krajowy wszczyna postępowanie dyscyplinarne.19. W celu reprezentowania swojego narodowego kontyngentu w AMM Państwo Brunei Darussalam wyznacza Punkt Kontaktowy Kontyngentu Narodowego (National Contingent Point of Contact – NPC). W sprawach krajowych NPC podlega szefowi misji AMM oraz jest odpowiedzialny za bieżącą dyscyplinę kontyngentu.20. Państwo Brunei Darussalam przyjmuje na siebie wszelkie koszty związane z jego udziałem w misji.21. Państwo Brunei Darussalam nie bierze udziału w finansowaniu budżetu operacyjnego AMM.22. W przypadku śmierci, uszkodzenia ciała, utraty lub szkody wyrządzonej osobom fizycznym lub prawnym z państwa, w którym prowadzona jest misja, Państwo Brunei Darussalam, gdy została ustalona jego odpowiedzialność, wypłaca odszkodowanie na warunkach przewidzianych w umowie w sprawie statusu, przywilejów i immunitetów AMM, o której mowa w sekcji 8.23. Wszelkie niezbędne ustalenia techniczne i administracyjne służące wykonaniu niniejszego porozumienia są dokonywane między Sekretarzem Generalnym Rady Unii Europejskiej/Wysokim Przedstawicielem ds. Wspólnej Polityki Zagranicznej i Bezpieczeństwa lub szefem misji i odpowiednimi organami Państwa Brunei Darussalam.24. Każda ze stron ma prawo do rozwiązania niniejszego porozumienia poprzez złożenie pisemnego wypowiedzenia z jednomiesięcznym wyprzedzeniem.25. Spory dotyczące interpretacji lub stosowania niniejszego porozumienia są rozstrzygane na drodze dyplomatycznej między stronami.ZAŁĄCZNIK IITeksty wzajemnych deklaracji, o których mowa w sekcjach 11 i 12Tekst dla państw członkowskich UE:"Państwa członkowskie UE, stosujące wspólne działanie przyjęte przez Radę Unii Europejskiej w dniu 9 września 2005 r. w sprawie Misji Obserwacyjnej UE w Acehu (Misja Obserwacyjna w Acehu – AMM), dołożą starań, w zakresie, w jakim zezwalają na to ich wewnętrzne systemy prawne, by w miarę możliwości odstąpić od roszczeń w stosunku do Państwa Brunei Darussalam dotyczących uszkodzenia ciała lub śmierci członka ich personelu bądź szkody lub utraty jakiegokolwiek należącego do nich mienia używanego przez AMM, jeżeli takie uszkodzenie ciała, śmierć, szkoda lub utrata:- zostały spowodowane przez personel pochodzący z Państwa Brunei Darussalam podczas wykonywania jego obowiązków związanych z AMM, z wyjątkiem przypadków poważnego zaniedbania lub działania umyślnego, lub- wynikły z użycia jakiegokolwiek mienia należącego do Państwa Brunei Darussalam, pod warunkiem że mienie to zostało użyte w związku z operacją oraz z wyjątkiem przypadków poważnego zaniedbania lub działania umyślnego personelu AMM pochodzącego z Państwa Brunei Darussalam i używającego tego mienia."Tekst dla Państwa Brunei Darussalam:"Państwo Brunei Darussalam, biorące udział w AMM, o której mowa w ustępie 5.3 MoU i we wspólnym działaniu przyjętym przez Radę Unii Europejskiej w dniu 9 września 2005 r. w sprawie Misji Obserwacyjnej Unii Europejskiej w Acehu (Misja Obserwacyjna w Acehu – AMM), dołoży starań, w zakresie, w jakim zezwala na to jego wewnętrzny system prawny, by w miarę możliwości odstąpić od roszczeń w stosunku do któregokolwiek innego państwa biorącego udział w AMM dotyczących uszkodzenia ciała lub śmierci członka jego personelu bądź szkody lub utraty jakiegokolwiek należącego do niego mienia używanego przez AMM, jeżeli takie uszkodzenie ciała, śmierć, szkoda lub utrata:- zostały spowodowane przez personel podczas wykonywania jego obowiązków związanych z AMM, z wyjątkiem przypadków poważnego zaniedbania lub działania umyślnego, lub- wynikły z użycia jakiegokolwiek mienia należącego do państw biorących udział w AMM, pod warunkiem, że mienie to zostało użyte w związku z misją oraz z wyjątkiem przypadków poważnego zaniedbania lub działania umyślnego personelu AMM używającego tego mienia."ZAŁĄCZNIK IIIZasady dotyczące wymiany i bezpieczeństwa informacji niejawnychW celu ustanowienia ram dla wymiany między Unią Europejską a Państwem Brunei Darussalam informacji niejawnych do poziomu klauzuli RESTRICTED (RESTREINT UE), istotnych w kontekście AMM, zastosowanie będą miały następujące zasady.Państwo Brunei Darussalam zagwarantuje, że wobec informacji niejawnych UE (tzn. wszelkich informacji (czyli wiedzy, która może być przekazywana w jakiejkolwiek formie) lub materiałów uznanych za wymagające ochrony przed nieuprawnionym ujawnieniem i które zostały oznaczone jako takie poprzez umieszczenie klauzuli tajności) udostępnionych mu utrzymana zostanie klauzula tajności nadana im przez UE oraz że będzie chronić takie informacje zgodnie z następującymi zasadami, na podstawie przepisów Rady dotyczących bezpieczeństwa [1], w szczególności:- Państwo Brunei Darussalam nie będzie używać udostępnionych mu informacji niejawnych UE do celów innych niż cele, w jakich te informacje niejawne UE zostały udostępnione Państwu Brunei Darussalam i innych niż cele ustalone przez wytwórcę,- Państwo Brunei Darussalam nie ujawni takich informacji stronom trzecim bez uprzedniej zgody ze strony UE,- Państwo Brunei Darussalam zagwarantuje, że dostęp do udostępnionych mu informacji niejawnych UE będzie dozwolony wyłącznie zgodnie z zasadą ograniczonego dostępu,- Państwo Brunei Darussalam zagwarantuje, że przed uzyskaniem dostępu do informacji niejawnych UE wszystkie podmioty występujące o uzyskanie dostępu do takich informacji zostaną poinformowane na temat wymagań przepisów dotyczących ochrony bezpieczeństwa, jak również zapewni, że spełniają one wymagania tych przepisów właściwych ze względu na poziom klauzuli informacji, do których mają mieć dostęp,- uwzględniając poziom klauzuli informacji niejawnych UE, informacje takie będą przesyłane do Państwa Brunei Darussalam pocztą dyplomatyczną, pocztą wojskową, pocztą spełniającą odpowiednie wymogi bezpieczeństwa, bezpiecznymi sieciami telekomunikacyjnymi lub doręczane osobiście. Państwo Brunei Darussalam poda z wyprzedzeniem Sekretariatowi Generalnemu Rady UE nazwę i adres organu odpowiedzialnego za bezpieczeństwo informacji niejawnych oraz dokładne adresy, na które należy przekazywać informacje i dokumenty,- Państwo Brunei Darussalam zagwarantuje, że wszelkie siedziby, strefy, budynki, biura, pomieszczenia, systemy łączności i informacji itp., w których przechowywane są lub przetwarzane informacje i dokumenty niejawne UE, podlegają ochronie dzięki zastosowaniu właściwych środków bezpieczeństwa fizycznego,- Państwo Brunei Darussalam zagwarantuje, że udostępnione mu dokumenty niejawne UE są wpisywane, z chwilą ich otrzymania, do specjalnego rejestru. Państwo Brunei Darussalam zagwarantuje, że zarówno udostępnione mu kopie dokumentów niejawnych UE, które mogą być sporządzone przez organ otrzymujący, jak również numeracja tych dokumentów, informacje o ich dystrybucji i zniszczeniu są wpisywane do tego specjalnego rejestru,- Państwo Brunei Darussalam powiadomi Sekretariat Generalny Rady UE o każdym przypadku narażenia na szwank bezpieczeństwa udostępnionych mu informacji niejawnych UE. W takim przypadku zostanie wszczęte dochodzenie przez Państwo Brunei Darussalam, które zastosuje również odpowiednie środki w celu zapobieżenia powtórnemu wystąpieniu podobnych sytuacji.Dla celów niniejszych zasad informacje niejawne udostępnione Unii Europejskiej przez Państwo Brunei Darussalam będą traktowane jak gdyby były informacjami niejawnymi UE i będzie im przyznawany równoważny stopień ochrony.Po wygaśnięciu lub rozwiązaniu niniejszego porozumienia wszelkie informacje niejawne lub dostarczone bądź wymienione w związku z nim materiały są nadal chronione zgodnie z postanowieniami zawartymi w niniejszym dokumencie.B. List od Państwa Brunei DarussalamJakarta, 9 February 2006Your Excellency,I refer to your letter dated 26 October 2006 proposing the provisions which will apply to the personnel deployed by Brunei Darussalam related to the status, privileges and immunities of the Aceh Monitoring Mission (AMM) and its members, which are set out in the Annexes to this letter.I have the honour to confirm the acceptance by the Government of Brunei Darussalam of the provisions set out in the said Annexes. I have the further honour to confirm that the above letter and this letter hereby constitutes an agreement between the Government of Brunei Darussalam and the European Union on the status, privileges and immunities of the AMM, which shall enter into force on the date of this letter. The agreement shall remain in force for the duration of Brunei Darussalam's participation in the AMM.Brunei Darussalam participating in the AMM as referred to in paragraph 5.3 of the MoU and in the Joint Action adopted by the Council of the European Union on 9 September 2006 on the European Union Monitoring Mission in Aceh (Aceh Monitoring Mission — AMM) will endeavour, insofar as its internal legal systems so permits, to waive as far as possible claims against any other State participating in the AMM for injury, death of its personnel, or damage to, or loss of any assets owned by itself and used by the AMM if such injury, death or loss:- was caused by personnel in the execution of their duties in connection with the AMM, except in case of gross negligence or willful misconduct, or- arose from the use of any assets owned by States participating in the AMM, provided that the assets were used in connection with the mission and except in case of gross negligence or willful misconduct of AMM personnel using those assets.Please, accept. Excellency, the assurances of my highest consideration.+++++ TIFF +++++ABU BAKAR HAJI DONGLAHCharge d'Affaires a.i.[1] Dz.U. L 101 z 11.4.2001, str. 1. Dokument załączony do niniejszego listu.--------------------------------------------------


type: wikipedia

text:
Neal van de Kamer (9 maart 1989) is een Nederlands voormalig judoka.
 Sportloopbaan
 Van de Kamer begon op vierjarige leeftijd met judo. werd als eerste man in Nederland kampioen in drie verschillende gewichtsklassen.. In de geschiedenis van de Nederlandse Judo Bond (JBN) was dit alleen nog door vrouwen bereikt: Claudia Zwiers, Anita Staps en de zusjes Jessica en Jenny Gal. Hij won de European Open in Tallinn in 2013 en 2014. Na het winnen van een aantal jeugdtitels U15 U20 en als team werd hij als volwassene Nederlands Kampioen in 2008, 2009, 2011, 2013 en 2015 op senior niveau. Op 27jarige leeftijd stopte hij met judo.. Later won hij nog wedstrijden in Sambo, BJJ en Crossfit.
 Persoonlijk
 Van de Kamer behaalde in 2008 zijn MBO-diploma sport aan het Nova College en daarna in 2016 zijn bachelordiploma sportmanagement aan de Johan Cruyff academie. Na zijn sportloopbaan begon hij een wervingsbureau en schreef in 2021 een boek, Sixpack Miljonair: Stappen naar een gezonde geest, lichaam en bankrekening..
 Nederlands judoka


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 21998A1203(02)
 1979. aasta piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni protokoll väävli heitkoguste edasise vähendamise kohta
 Euroopa Liidu Teataja L 326 , 03/12/1998 Lk 0035 - 0056 CS.ES Peatükk 11 Köide 30 Lk 97 - 118 ET.ES Peatükk 11 Köide 30 Lk 97 - 118 HU.ES Peatükk 11 Köide 30 Lk 97 - 118 LT.ES Peatükk 11 Köide 30 Lk 97 - 118 LV.ES Peatükk 11 Köide 30 Lk 97 - 118 MT.ES Peatükk 11 Köide 30 Lk 97 - 118 PL.ES Peatükk 11 Köide 30 Lk 97 - 118 SK.ES Peatükk 11 Köide 30 Lk 97 - 118 SL.ES Peatükk 11 Köide 30 Lk 97 - 118
 1979. aasta piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni protokoll väävli heitkoguste edasise vähendamise kohta--------------------------------------------------1979. Aasta piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni protokoll väävli heitkoguste edasise vähendamise kohtaKONVENTSIOONIOSALISED,OLLES OTSUSTANUD rakendada piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni,TUNDES MURET selle pärast, et väävli ja muude õhusaasteainete heitmed kanduvad endiselt üle riigipiiride ja põhjustavad Euroopa ja Põhja-Ameerika vastuvõtlikes piirkondades ulatuslikku kahju keskkonnale ja majanduslikult tähtsatele loodusressurssidele, näiteks metsadele, pinnasele ja veekogudele, samuti materjalidele, sealhulgas ajaloolistele mälestusmärkidele, ning avaldavad teatud juhtudel ohtlikku mõju inimtervisele,OLLES OTSUSTANUD rakendada ettevaatusabinõusid õhusaasteainete heitkoguste prognoosimiseks, vältimiseks ja minimeerimiseks ning nende kahjulike mõjude leevendamiseks,OLLES VEENDUNUD, et täieliku teadusliku kindluse puudumist ei tuleks tõsise või vältimatu kahjustada saamise ohu korral kasutada põhjendusena kõnealuste meetmete edasilükkamiseks, võttes arvesse, et nimetatud ettevaatusabinõud õhusaasteainete heitmetega tegelemiseks peaksid olema majanduslikult tasuvad,OLLES TEADLIKUD sellest, et väävli ja muude õhusaasteainete heitkoguste kontrollimine aitab kaasa ka tundliku arktilise keskkonna kaitsmisele,VÕTTES ARVESSE, et keskkonna hapestumist põhjustavateks peamisteks õhusaasteallikateks on energia tootmisel põletatavad fossiilsed kütused, erinevate tööstusharude põhilised tehnoloogilised protsessid, samuti transport, mis põhjustavad väävli, lämmastikoksiidide ja muude saasteainete heitmeid,OLLES TEADLIKUD majanduslikult tasuva regionaalse lähenemise vajadusest õhusaaste vastu võitlemisel, mis arvestab riikidevahelisi erinevusi meetmete tõhususe ja heitkoguste vähendamise kulude osas,SOOVIDES võtta edasisi ja tõhusamaid meetmeid väävli heitkoguste kontrollimiseks ja vähendamiseks,OLLES TEADLIKUD, et kõik väävli heitkoguste vähendamise meetmed põhjustavad sõltumata nende regionaalsest tasuvusest suhteliselt rasket majanduslikku koormust riikidele, mis läbivad üleminekuperioodi turumajandusele,PIDADES SILMAS, et väävli heitkoguste vähendamiseks võetavad meetmed ei tohi olla rahvusvahelise konkurentsi ja kaubanduse omavolilise ja põhjendamatu diskrimineerimise ning varjatud piiramise vahendiks,VÕTTES ARVESSE olemasolevaid teaduslikke ja tehnilisi andmeid heitmete, atmosfääriprotsesside ja vääveloksiidide keskkonnamõjude ning heitkoguste vähendamise kulude kohta,OLLES TEADLIKUD, et lisaks väävliheitmetele põhjustavad keskkonna hapestumist ka lämmastikoksiidide ja ammoniaagi heitmed,MÄRKIDES, et Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni New Yorgis 9. mail 1992. aastal vastu võetud kliimamuutuste raamkonventsiooni kohaselt on kokku lepitud kliimamuutuste vastase siseriikliku strateegia kehtestamine ja vastavate meetmete võtmine, mis eeldatavasti toob kaasa väävli heitkoguste vähenemise,KINNITAVAD vajadust tagada keskkonnahoidlik ja säästev areng,TÕDEVAD vajadust jätkata teaduslikku ja tehnilist koostööd sellise lähenemisviisi edasiseks väljatöötamiseks, mis põhineb mitmesuguste õhusaasteainete kriitilistel koormustel ja kriitilistel tasemetel, kaasa arvatud nimetatud saasteainete hindamise meetmed ja nende erinev mõju keskkonnale, materjalidele ja inimtervisele,RÕHUTADES, et teaduslik ja tehniline teave areneb, ning et seda tuleb arvestada käesolevast protokollist tulenevate kohustuste piisavuse hindamisel ja otsuste vastuvõtmisel edasiste meetmete suhtes,TUNNUSTAVAD Helsingis 8. juulil 1985. aastal vastu võetud protokolli väävliheitmete või nende piiriülese voo vähemalt 30protsendise vähendamise kohta ning meetmeid, mida on paljudes riikides juba võetud väävli heitkoguste vähendamiseks,ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:Artikkel 1MÕISTEDKäesoleva protokolli kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:1. konventsioon – Genfis 13. novembril 1979. aastal vastu võetud piiriülese õhusaaste kauglevi konventsioon;2. EMEP – õhusaasteainete kauglevi seire ja hindamise Euroopa koostööprogramm;3. täitevorgan – konventsiooni täitevorgan, mis on moodustatud konventsiooni artikli 10 lõike 1 alusel;4. komisjon – Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjon;5. konventsiooniosalised – kui kontekstist ei ilmne teisiti, siis käesoleva protokolli osalised;6. EMEPi geograafiline rakendusala – 1979. aasta piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni Genfis 1984. aasta 28. septembril vastu võetud õhusaasteainete kauglevi seire ja hindamise Euroopa koostööprogrammi (EMEP) pikaajalist rahastamist käsitleva protokolli artikli 1 lõikes 4 määratletud territoorium;7. vääveldioksiidide käsitlemise ala – III lisa artikli 2 lõikes 3 sätestatud tingimuste alusel määratletud piirkond vääveloksiidide käsitlemiseks;8. kriitiline saastekoormus – kvantitatiivne hinnang kokkupuute kohta ühe või mitme saasteainega, millest väiksema koormuse korral puudub vastavalt praegustele teadmistele märkimisväärne kahjulik mõju keskkonna tundlikele osadele;9. kriitiline saastetase – saasteainete kontsentratsioon atmosfääris, millest kõrgem tase võib vastavalt praegustele teadmistele olla otseselt kahjulik vastuvõtjatele, näiteks inimestele, taimedele, ökosüsteemidele või materjalidele;10. väävli kriitiline sadestustase – kvantitatiivne hinnang kokkupuute kohta oksüdeeritud väävliühenditega, võttes arvesse aluseliste katioonide neeldumist ja sadestumist, millest väiksema taseme korral puudub vastavalt praegustele teadmistele märkimisväärne kahjulik mõju keskkonna tundlikele osadele;11. heitmed – atmosfääri heidetud ained;12. väävliheitmed – kõik inimtekkelised, vääveldioksiidi kilotonnides (kt SO2) väljendatavad väävliühendite heitmed atmosfääri, välja arvatud territoriaalvetest väljapool rahvusvaheliseks liikluseks kasutatavatest laevadest lähtuvad heitmed;13. kütus – mis tahes põlev tahke, vedel või gaasiline aine, välja arvatud majapidamisjäätmed ja mürgised või ohtlikud jäätmed;14. paikne saasteallikas – kindlas kohas paiknev mis tahes tehniline seade või tehniliste seadmete kogum, mis heidab või võib ühise korstna kaudu atmosfääri heita selliseid heitgaase, milles genereeritava soojuse ärakasutamiseks oksüdeeritakse kütuseid;15. uus suur paikne põletusallikas – mis tahes paikne põletusallikas, mille ehitamiseks või põhjalikuks ümberehitamiseks on antud luba pärast 1995. aasta 31. detsembrit ja mille nimisoojusvõimsus on nimitootlikkusel töötamise korral vähemalt 50 MWth. Konventsiooniosaliste pädevad asutused otsustavad, kas ümberehitamine on põhjalik või mitte, arvestades selliseid tegureid nagu ümberehitusest tekkiv keskkonnatulu;16. olemasolev suur paikne põletusallikas – mis tahes olemasolev paikne põletusallikas, mille nimisoojusvõimsus on nimitootlikkusel töötamise korral vähemalt 50 MWth;17. gaasiõli – õlitoode HS 2710 piirides või õlitoode, mis oma destilleerimispiiride tõttu kuulub kütusena kasutamiseks ettenähtud keskmiste destillaatide kategooriasse, millest vähemalt 85 mahuprotsenti, arvestades destilleerimiskadusid, destilleerub temperatuuril 350 °C;18. heitkoguse piirväärtus – väävliühendite lubatud kontsentratsioon vääveldioksiidina paiksest põletusallikast tulenevas heitgaasis, mida väljendatakse massina heitgaasi mahust mg SO2/Nm3, kui heitgaasi oletatav hapnikusisaldus on 3 mahuprotsenti vedelkütuste korral ja 6 mahuprotsenti tahkete kütuste korral;19. heitkoguse piirang – väävliühendite lubatud summaarne kogus vääveldioksiidina ühest põletusallikast või ühes kohas asuvate või kindlas geograafilises piirkonnas paiknevate põletusallikate kogumist tulenevas heitgaasis väljendatuna kilotonnides aasta kohta;20. väävlitustamistase – suhe teatava aja jooksul põletusallika asukohas eemaldatud väävlikoguse ja selle kütuses sisalduva väävlikoguse vahel, mis viiakse põletusseadmesse ning kasutatakse ära sama ajavahemiku jooksul;21. väävlibilanss – maatriks, mis koosneb teatud piirkondade heitmetest pärit oksüdeerunud väävliühendite sadestumise väljaarvutatud osakaalust.Artikkel 2Põhikohustused1. Konventsiooniosalised kontrollivad ja vähendavad oma väävliheitmeid, et kaitsta inimtervist ja keskkonda kahjulike mõjude eest, eelkõige hapestumise mõjude eest, tagamaks nii palju kui võimalik ilma ülemääraste kulutusteta, et oksüdeerunud väävliühendite pikaajaline sadestumine ei ületa väävli kriitilist saastekoormust, mis on antud I lisas väävli kriitilise sadestustasemena vastavalt käesoleva aja teaduslikule teabele.2. Esimesel etapil vähendavad konventsiooniosalised oma aastaseid väävli heitkoguseid vähemalt vastavalt II lisas määratletud tähtaegadele ja tasemetele ning hoiavad neid nimetatud tasemetel.3. Peale selle vähendavad kõik konventsiooniosalised,a) kelle kogupindala ületab 2 miljonit ruutkilomeetrit;b) kes on lõike 2 alusel kohustatud piirama oma riigi väävli heitkoguseid ülemmääraga, mis ei ületa asjaomases riigis 1990. aastal saavutatud väävli heitkoguseid või 1985. aasta Helsingi väävliheitmeid käsitleva protokolli alusel võetud kohustusi või väävliheitmete piiriülest voogu vähemalt 30 % nagu on osutatud II lisas;c) kelle aastased väävli heitkogused, mis mõjutavad ühe või mitme konventsiooniosalise jurisdiktsiooni alla kuuluva piirkonna hapestumist, ja on pärit ainult asjaomase riigi jurisdiktsiooni alla kuuluvast ja III lisas vääveldioksiidide käsitlemise alaks määratletud piirkonnast, ja mille kohta konventsiooniosalised on esitanud vastavad dokumendid; ningd) kes on käesolevale protokollile allakirjutamisega või protokolliga ühinemisega teatanud oma kavatsusest toimida vastavalt käesolevale lõikele,peavad oma aastaseid väävli heitkoguseid nimetatud piirkondades vähendama vähemalt II lisas toodud tähtaegadele ja tasemetele ning hoidma neid nimetatud tasemetel.4. Peale selle kasutavad konventsiooniosalised IV lisas toodud juhist järgides väävli heitkoguste vähendamiseks uute ja olemasolevate saasteallikate puhul, vastavalt nende konkreetsetele tingimustele, kõige tõhusamaid meetmeid, mis sisaldavad muu hulgas:- energia tõhusamat kasutamist võimaldavaid meetmed,- meetmeid taastuvate energiaallikate kasutamise suurendamiseks,- meetmeid teatavate kütuste väävlisisalduse vähendamiseks ja madalama väävlisisaldusega kütuste kasutamise soodustamiseks, sealhulgas kõrge väävlisisaldusega kütuse kasutamine kombineeritult madala väävlisisaldusega või väävlit mittesisaldava kütusega,- meetmeid parimate võimalike heitmekontrolli tehnoloogiate rakendamiseks, mis ei too kaasa ülemäära suuri kulusid.5. Kõik konventsiooniosalised, välja arvatud Ameerika Ühendriikide ja Kanada vahel 1991. aastal sõlmitud õhukvaliteedi lepingu osalised, kohaldavad vähemalt:a) heitkoguste piirväärtusi, mis on vähemalt sama ranged kui on määratletud V lisas kõigile suurtele uutele paiksetele saasteallikatele;b) hiljemalt 2004. aasta 1. juuliks nii suures ulatuses kui võimalik ilma ülemääraste kuludeta heitkoguste piirväärtusi, mis on vähemalt sama ranged, kui on määratletud V lisas sellistele olemasolevatele suurtele paiksetele põlemisallikatele, mille soojusvõimsus ületab 500 MWth, arvestades pärast käesoleva protokolli jõustumist järelejäävat seadmestiku kasutusaega, või muudes asjakohastes määrustes sätestatud samaväärseid piirväärtusi, kui neid järgides on võimalik saavutada väävliheitmete II lisas määratletud ülemmäära, ja edaspidi jõuda I lisas määratletud kriitilise saastekoormuseni; hiljemalt 2004. aasta 1. juuliks tuleb, järgides V lisas toodud juhiseid, kohaldada heitkoguste piirväärtusi või heitkoguste piiranguid nendele suurtele olemasolevatele paiksetele põlemisallikatele, mille võimsus on vahemikus 50–500 MWth;c) hiljemalt kahe aasta möödudes käesoleva protokolli jõustumisest gaasiõli väävlisisalduse siseriiklikke norme, mis on vähemalt sama ranged kui on määratletud V lisas. Kui gaasiõli varustust ei ole sel juhul võimalik tagada, võib riik pikendada käesolevas punktis määratletud ajavahemikku maksimaalselt kümme aastat. Sellisel juhul teatab asjaomane riik koos ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, kinnitamis- või ühinemiskirjaga esitatavas avalduses oma soovist kohaldamisaega pikendada.6. Konventsiooniosalised võivad peale selle kohaldada majanduslikke meetmeid ergutamaks väävli heitkoguste vähendamise tasuvate meetodite kasutuselevõttu.7. Konventsiooniosalised võivad täitevorgani istungil vastavalt täitevorgani poolt koostatavatele ja vastuvõetavatele reeglitele ja tingimustele otsustada, kas kaks või rohkem konventsiooniosalist võivad II lisas sätestatud kohustusi ühiselt täita. Käesolevad reeglid ja tingimused tagavad lõikes 2 määratletud kohustuste täitmise ja soodustavad samuti lõikes 1 sätestatud keskkonnakaitse eesmärkide saavutamist.8. Konventsiooniosalised alustavad artikli 8 sätete kohaselt esimese ülevaatuse lõpptulemuste alusel, ja hiljemalt ühe aasta möödudes käesoleva ülevaatuse lõppemisest, läbirääkimisi heitkoguste edasise vähendamise kohustuste osas.Artikkel 3Tehnoloogia vahetamine1. Konventsiooniosalised võimaldavad väävliheitmete vähendamiseks vastavalt oma siseriiklikele õigusnormidele, eeskirjadele ja tavadele tehnoloogiate ja meetodite vahetamist, kaasa arvatud sellised tehnoloogiad ja meetodid, mis võimaldavad energia tõhusamat kasutamist, taastuvate energiaallikate rakendamist ja madala väävlisisaldusega kütuse tootmist, edendades eelkõige:a) olemasoleva tehnoloogia kommertsvahetust;b) otseseid tööstuskontakte ja koostööd, kaasa arvatud ühisettevõtted;c) teabe ja kogemuste vahetust;d) tehnilise abi osutamist.2. Lõikes 1 nimetatud tegevuste edendamisega loovad konventsiooniosalised soodsad tingimused ning võimaldavad kontakte ja koostööd era- ja avaliku sektori asjaomaste organisatsioonide ja üksikisikute vahel, kes osutavad tehnoloogia, projekteerimise ning seadmete tarnimise ja rahastamisega seotud teenuseid.3. Konventsiooniosalised alustavad hiljemalt kuue kuu möödudes käesoleva protokolli jõustumisest selliste menetluste väljatöötamist, mis loovad väävliheitmete vähendamiseks kasutatavate tehnoloogiate vahetamiseks soodsamad tingimused.Artikkel 4Siseriiklikud strateegiad, poliitika, programmid ja meetmed ning siseriiklik teave1. Artiklis 2 sätestatud kohustuste täitmiseks peavad kõik konventsiooniosalised:a) hiljemalt kuue kuu möödudes ajast, mil käesolev protokoll selles osas jõustub, vastu võtma siseriiklikud strateegiad, poliitika ja programmid, ningb) võtma ja kohaldama siseriiklikke meetmeidkäesoleva riigi väävli heitkoguste kontrollimiseks ja vähendamiseks.2. Kõik konventsiooniosalised koguvad ja säilitavad teavet:a) väävli heitkoguste tegelike tasemete, oksüdeerunud väävli ja muude hapestavate ühendite kontsentratsioonide ja sadestustasemete kohta, võttes EMEPi geograafilisse rakendusalasse kuuluvate konventsiooniosaliste suhtes arvesse EMEPi tööplaani; ningb) oksüdeerunud väävli ja muude hapestavate ühendite sadestuse mõjude kohta.Artikkel 5Aruandlus1. Kõik konventsiooniosalised annavad komisjoni täitevsekretäri kaudu täitevorgani poolt määratletud ajavahemike järel täitevorganile teavet:a) artikli 4 lõikes 1 nimetatud siseriiklike strateegiate, tegevuskavade, programmide ja meetmete rakendamise kohta;b) antud riigi aastaste väävli heitkoguste tasemete kohta vastavalt täitevorgani poolt vastuvõetud juhistele, sealhulgas heitkoguste andmeid kõigi saasteallikate vastavate kategooriate kaupa; ningc) muude kohustuste täitmise kohta, mis konventsiooniosaline on endale käesoleva protokolli alusel võtnud,vastavalt konventsiooniosaliste poolt täitevorgani istungil vastuvõetud otsusele aruandluse vormi ja sisu kohta. Käesolevas otsuses sätestatud tingimused vaadatakse üle, kui tekib vajadus lisada aruannetes esitatavate andmete vormi ja/või sisu kohta käivaid täiendusi.2. Kõik EMEPi geograafilisse rakendusalasse kuuluvad konventsiooniosalised esitavad EMEPile komisjoni täitevsekretäri kaudu EMEPi juhtorgani poolt määratud ja konventsiooniosaliste poolt täitevorgani istungil kinnitatud ajavahemike järel andmeid väävli heitkoguste tasemete kohta, arvestades ajaliste ja ruumiliste tingimustega nagu on määratlenud EMEPi juhtorgan.3. EMEP esitab mõistlikul ajal enne täitevorgani iga-aastast istungit andmed:a) oksüdeerunud väävliühendite kontsentratsiooni ja sadestuse kohta; ningb) väävlibilansi arvutuste kohta.EMEPi geograafilisse rakendusalasse mittekuuluvad konventsiooniosalised esitavad täitevorgani sellekohase nõudmise korral samasugused andmed.4. Täitevorgan korraldab vastavalt konventsiooni artikli 10 lõike 2 punktile b oksüdeerunud väävliühendite ja muude hapestavate ühendite sadestuste mõju käsitlevate andmete ettevalmistamise.5. Konventsiooniosalised valmistavad täitevorgani istungil regulaarsete ajavahemike järel ette kontrollitud andmeid heitkoguste arvutatud ja rahvusvaheliselt optimeeritud vähendamise kohta EMEPi geograafilisse rakendusalasse kuuluvatele riikidele koos integreeritud hindamismudelitega, eesmärgiga vähendada edasiselt käesoleva protokolli artikli 2 lõike 1 kohaldamisel oksüdeerunud väävliühendite tegelike sadestustasemete ja saastekoormuse kriitiliste väärtuste vahet.Artikkel 6Uurimis- ja arendustegevus ning seireKonventsiooniosalised edendavad uurimis- ja arendustegevust ning seiret ja koostööd, mis on seotud:a) kriitilise saastekoormuse ja kriitilise saastetaseme kehtestamise meetodite rahvusvahelise ühtlustamise ning kõnealuse ühtlustamise menetluste väljatöötamisega;b) väävliühendite levimist, kontsentratsiooni ja sadestumist jälgivate meetodite ja süsteemide ning vastava modelleerimise täiustamisega;c) väävli heitkoguste edasise vähendamise strateegiatega, mis põhinevad kriitilisel saastekoormusel ja kriitilisel saastetasemel ning tehnilisel arengul, samuti integreeritud hindamise modelleerimise täiustamisel, mille abil on võimalik arvutada heitkoguste vähendamise rahvusvaheliselt optimeeritud jaotus, võttes arvesse heitkoguste vähendamise kulude õigluspärast jaotumist;d) arusaamisega väävliheitmete ulatuslikust mõjust inimtervisele, keskkonnale, eelkõige mis puudutab keskkonna hapestumist, samuti materjalidele, sealhulgas ajaloolistele mälestusmärkidele ja kultuurimälestistele, võttes arvesse vääveloksiidide, lämmastikoksiidide, ammoniaagi, lenduvate orgaaniliste ühendite ja troposfääriosooni vahelisi seoseid;e) heitkoguste vähendamise tehnoloogiatega, samuti tehnoloogiate ja meetoditega, mis võimaldavad suurendada energia kasutamise tõhusust, säästa energiat ja kasutada taastuvaid energiaallikaid;f) väävli heitkoguste vähendamisest keskkonnale ja inimtervisele tuleneva kasu majandusliku hindamisega.Artikkel 7Vastavus1. Moodustatakse rakenduskomitee, mis hindab, kas konventsiooniosalised rakendavad käesolevat protokolli ja täidavad oma vastavaid kohustusi. Komitee annab täitevorgani istungitel konventsiooniosalistele selle kohta aru ja võib neile teha asjakohaseid soovitusi, kui ta peab seda vajalikuks.2. Konventsiooniosalised võivad rakenduskomitee aruande ja võimalike soovituste põhjal, võttes arvesse asjakohaseid tingimusi ja konventsiooni sätteid, võtta vastu otsuseid ja algatada tegevusi täieliku vastavuse saavutamiseks protokolliga, mis hõlmab meetmeid abi osutamiseks konventsiooniosalistele protokolli nõuete täitmisel ja protokolli eesmärkide saavutamise edendamisel.3. Konventsiooniosalised võtavad täitevorgani esimesel istungil pärast käesoleva protokolli jõustumist vastu otsuse, mis sätestab rakenduskomitee struktuuri ja ülesanded ning menetlused protokolliga vastavuse kontrollimiseks.4. Protokolliga vastavuse kontrollimise menetluse kohaldamine ei takista käesoleva protokolli artikli 9 sätete kohaldamist.Artikkel 8Konventsiooniosaliste poolt täitevorgani istungitel läbiviidav kontrollimine1. Konventsiooniosalised kontrollivad täitevorgani istungitel vastavalt konventsiooni artikli 10 lõike 2 punktile a konventsiooniosaliste ja EMEPi poolt esitatud teavet, andmeid väävli ja muude hapestavate ühendite sadestumise mõjude kohta ning käesoleva protokolli artikli 7 lõikes 1 nimetatud rakenduskomitee aruandeid.2. a) Konventsiooniosalised kontrollivad täitevorgani istungitel käesolevast protokollist tulenevate kohustuste täitmist, kaasa arvatud:i) artikli 5 lõikes 5 viidatud heitkoguste vähendamise väljaarvutatud ja rahvusvaheliselt optimeeritud jaotusest tulenevate kohustuste täitmist; jaii) kohustuste piisavust ja edusamme, mis on tehtud käesoleva protokolli eesmärkide saavutamisel.b) Kontrollimisel võetakse arvesse parimat võimalikku teaduslikku teavet hapestumise kohta, sealhulgas kriitilise saastekoormuse, tehnoloogilise arengu, muutuvate majandustingimuste ja heitkoguste tasemete suhtes võetud kohustuste täitmise hinnanguid.c) seoses nimetatud kontrollimisega teeb iga konventsiooniosaline, kelle väävli heitkoguste käesoleva protokolli II lisa kohased ülemmäärad ei vasta antud konventsiooniosalisele väljaarvutatud ja rahvusvaheliselt optimeeritud heitkoguste vähendamise jaotusele, mille kohaselt tuleb väävli 1990. aasta sadestustaseme ja EMEPi geograafilise rakendusala kriitilise väävlisadestuse vahet vähendada vähemalt 60 %, kõik temast oleneva täitmaks protokollist tulenevaid kohustusi.d) Konventsiooniosalised määratlevad täitevorgani istungil kontrollimise menetlused, meetodid ja tähtajad. Esimene nimetatud kontrollimine tuleb läbi viia 1997. aastal.Artikkel 9Vaidluste lahendamine1. Vaidluse korral kahe või enama konventsiooniosalise vahel käesoleva protokolli tõlgendamise või kohaldamise üle, püüavad asjaomased konventsiooniosalised neid vaidlusi lahendada läbirääkimiste teel või mingite muude nende poolt valitud rahumeelsete vahenditega. Vaidlevad konventsiooniosalised teavitavad vaidlusest täitevorganit.2. Käesoleva protokolli ratifitseerimisel, vastuvõtmisel, kinnitamisel või sellega ühinemisel või ükskõik millal pärast seda võib konventsiooniosaline, kes ei ole piirkondliku majandusintegratsiooni organisatsioon, esitada hoiulevõtjale käesoleva protokolli tõlgendamise või kohaldamise üle peetava vaidluse kohta kirjaliku kinnituse, et konventsiooniosaline tunnistab alljärgnevalt nimetatud ühe või mõlemad alljärgnevad vaidluslahendid kohustuslikuks iseenesest ja ilma spetsiaalse kokkuleppeta, ning need kehtivad kõigi sama kohustust võtvate konventsiooniosaliste kohta:a) vaidluse esitamine Rahvusvahelisele Kohtule;b) vaidluse esitamine vahekohtule vastavalt vahekohtumenetlust käsitlevas lisas sätestatud korrale, mis võetakse konventsiooniosaliste poolt vastu täitevorgani istungil nii kiiresti kui võimalik.Piirkondlikust majandusintegratsiooni organisatsioonist konventsiooniosaline võib esitada oma mõjult võrdväärse avalduse ülal punktis b nimetatud korra alusel teostatava vahekohtumenetluse kohta.3. Lõike 2 alusel tehtud avaldus on jõus nii kaua, kuni selle kehtivusaeg lõpeb avalduse tingimuste kohaselt, või kolme kuu jooksul pärast seda, kui hoiulevõtjale on esitatud kirjalik teade avalduse tühistamise kohta.4. Uus avaldus või teade avalduse tühistamise või avalduse kehtivuse lõppemise kohta ei mõjuta mitte mingil viisil Rahvusvahelises Kohtus käsilolevat protsessi või vahekohtumenetlust, kui vaidluspooled ei lepi kokku teisiti.5. Kui asjaomastel vaidluspooltel ei ole õnnestunud lahendada nendevahelist vaidlust ülal lõikes 1 nimetatud vahendite abil hiljemalt 12 kuu möödumisel sellest, kui üks vaidluspool on teatanud teisele vaidluspoolele nendevahelisest vaidlusest, esitatakse vaidlus ükskõik kumma vaidluspoole sellekohase sooviavalduse alusel lepitamisele, välja arvatud juhul, kui vaidluspooled on nõustunud lõikele 2 vastavate samade vaidluslahenditega.6. Lõike 5 kohaldamisel moodustatakse lepituskomisjon. Komisjon koosneb võrdsest arvust iga asjaomase konventsiooniosalise poolt või, kui lepitusmenetluses osalevad konventsiooniosalised jagavad ühesuguseid huvisid, siis samu huvisid jagavate konventsiooniosaliste rühma poolt nimetatud liikmetest, ning komisjoni liikmete poolt ühiselt valitud esimehest. Komisjon teeb vaidluse lahendamiseks ettepaneku, mida konventsiooniosalised kaaluvad heas usus.Artikkel 10LisadKäesoleva protokolli lisad moodustavad protokolli lahutamatu osa. I ja IV lisa on soovituslikud.Artikkel 11Muudatused ja parandused1. Kõik konventsiooniosalised võivad teha ettepanekuid käesoleva protokolli muutmiseks. Kõik konventsiooniosalised võivad teha ettepanekuid käesoleva protokolli II lisa muutmiseks, et lisada sellesse asjaomase konventsiooniosalise nimi koos heitkoguste tasemete, väävli heitkoguste ülemmäärade ja heitkoguste protsentuaalse vähendamisega.2. Ettepanekud nimetatud muudatuste ja paranduste kohta esitatakse kirjalikult komisjoni täitevsekretärile, kes saadab need edasi kõigile konventsiooniosalistele. Konventsiooniosalised arutavad muudatus- ja parandusettepanekuid järgmisel täitevorgani istungil eeldusel, et täitevsekretär on käesolevad ettepanekud konventsiooniosalistele saatnud vähemalt üheksakümmend päeva enne istungit.3. Täitevorgani istungil osalevad konventsiooniosalised võtavad käesoleva protokolli ja selle II, III ja V lisa muudatused vastu konsensuse alusel ning muudatused jõustuvad nendega nõustunud konventsiooniosaliste suhtes üheksakümnendal päeval pärast seda, kui kaks kolmandikku konventsiooniosalistest on oma nõusolekukirjad hoiulevõtjale esitanud. Kes tahes muu konventsiooniosalise suhtes jõustuvad muudatused üheksakümnendal päeval pärast seda, kui käesolev konventsiooniosaline on oma nõusolekukirja hoiulevõtjale esitanud.4. Nende käesoleva protokolli lisade muudatused, mis ei ole ülal lõikes 3 nimetatud lisad, võetakse täitevorgani istungil osalevate konventsiooniosaliste poolt vastu konsensuse alusel. Kõnealuse lisa muudatus jõustub nende konventsiooniosaliste suhtes, kes ei ole teadet vastavalt alltoodud lõike 5 sätetele hoiulevõtjale esitanud, eeldusel, et vähemalt kuusteist konventsiooniosalist ei ole sellist teadet esitanud, üheksakümne päeva möödumisel sellest, kui komisjoni täitevsekretär on teate muudatuse vastuvõtmisest saatnud kõigile konventsiooniosalistele.5. Kõik konventsiooniosalised, kes ei saa nõustuda lisa muudatusega, mis ei ole ülal lõikes 3 nimetatud lisa, esitavad hoiulevõtjale sellekohase kirjaliku teate üheksakümne päeva jooksul pärast seda, kui nad said teate muudatuse vastuvõtmisest. Hoiulevõtja teavitab iga sellekohase teate saamisest viivitamatult kõiki konventsiooniosalisi. Konventsiooniosaline võib alati oma varem esitatud muudatusega mittenõustumise teate asendada nõustumisteatega. Lisa muudatus jõustub käesoleva konventsiooniosalise suhtes kohe, kui ta on sellekohase nõustumiskirja hoiulevõtjale esitanud.6. Täitevorgani istungil osalevad konventsiooniosalised võtavad II lisa muudatused vastu konsensuse alusel ja muudatused jõustuvad käesoleva protokolli kõigi konventsiooniosaliste suhtes üheksakümnendal päeval pärast seda, kui komisjoni täitevsekretär on saatnud kirjaliku teate muudatuse vastuvõtmisest nimetatud konventsiooniosalistele.Artikkel 12Allakirjutamine1. Käesolev protokoll on avatud allakirjutamiseks Oslos 13.–14. juunini 1994. aastal ning seejärel kuni 12. detsembrini 1994. aastal Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peakorteris New Yorgis komisjoni liikmesriikidele ja nendele riikidele, kellel on vastavalt majandus- ja sotsiaalnõukogu 28. märtsi 1947. aasta resolutsiooni 36 (IV) lõikele 8 Euroopa Majanduskomisjoni juures nõuandev staatus, ning Euroopa Majanduskomisjoni suveräänsetest liikmesriikidest moodustatud piirkondlikele majandusintegratsiooni organisatsioonidele, kellele nende liikmesriigid on andnud pädevuse pidada läbirääkimisi, võtta vastu otsuseid ja kohaldada rahvusvahelisi kokkuleppeid käesoleva protokolliga reguleeritavates küsimustes eeldusel, et asjaomased liikmesriigid ja organisatsioonid on konventsiooniosalised ning neid on nimetatud II lisas.2. Oma pädevusse kuuluvates küsimustes kasutavad nimetatud piirkondlikud majandusintegratsiooni organisatsioonid neid õigusi ja täidavad neid kohustusi, mida käesolev protokoll näeb ette nende liikmesriikidele. Kõnealustel juhtudel ei ole lubatud nimetatud organisatsioonide liikmesriikidel asjaomaseid õigusi eraldi kasutada.Artikkel 13Ratifitseerimine, vastuvõtmine, kinnitamine ja ühinemine1. Käesolev protokoll tuleb allakirjutanute poolt ratifitseerida, vastu võtta või kinnitada.2. Käesolev protokoll on avatud ühinemiseks alates 1994. aasta 12. detsembrist riikidele ja organisatsioonidele, mis vastavad artikli 12 lõike 1 nõuetele.Artikkel 14HoiulevõtjaRatifitseerimis-, vastuvõtmis-, kinnitamis- või ühinemiskirjad antakse hoiule Ühendatud Rahvaste Organisatsiooni peasekretäri juures, kes täidab hoiulevõtja ülesandeid.Artikkel 15Jõustumine1. Käesolev protokoll jõustub üheksakümnendal päeval pärast kuueteistkümnenda ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, kinnitamis- või ühinemiskirja hoiuleandmist hoiulevõtja juures.2. Iga artikli 12 lõikes 1 nimetatud riigi või organisatsiooni suhtes, kes ratifitseerib, võtab vastu või kinnitab käesoleva protokolli või ühineb sellega pärast kuueteistkümnenda ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, kinnitamis- või ühinemiskirja hoiuleandmist, jõustub protokoll üheksakümnendal päeval pärast selle riigi või organisatsiooni ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, kinnitamis- või ühinemiskirja hoiuleandmise päeva.Artikkel 16Protokollist taganemineMis tahes ajal pärast viie aasta möödumist päevast, mil käesolev protokoll konventsiooniosalise suhtes jõustus, võib nimetatud konventsiooniosaline protokollist taganeda, esitades hoiulevõtjale sellekohase kirjaliku teate. Taganemine jõustub üheksakümnendal päeval pärast seda, kui hoiulevõtja on nimetatud teate kätte saanud, või protokollist taganemise teates määratletud hilisemal kuupäeval.Artikkel 17Autentsed tekstidKäesoleva protokolli originaal, mille inglis-, prantsus- ja venekeelne tekst on võrdselt autentsed, antakse hoiule Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile.Selle kinnituseks on täievolilised esindajad käesolevale protokollile alla kirjutanud.Koostatud Oslos kolmeteistkümnendal juunil tuhande üheksasaja üheksakümne neljanda aastal.--------------------------------------------------I LISAVÄÄVLI KRIITILINE SADESTUSTASE(viis protsentiili väävlit sentigrammides ruutmeetrile aastas)+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------II LISAVÄÄVLI HEITKOGUSTE ÜLEMMÄÄRAD JA NENDE PROTSENTUAALNE VÄHENDAMINEVäävli heitkoguste alljärgnevas tabelis toodud ülemmäärad väljendavad kohustusi, mis on nimetatud käesoleva protokolli artikli 2 lõigetes 2 ja 3. 1980. ja 1990. aasta heitkoguste tasemed ja heitkoguste protsentuaalne vähendamine on toodud ainult teavitamise eesmärgil.| 2Heitkoguste tasemed kt SO aastas | [1]2Väävli heitkoguste ülemmääradkt SO aastas | [2]Heitkoguste protsentuaalne vähendamine(alusaasta 1980) || | 1980 | 1990 | 2000 | 2005 | 2010 | 2000 | 2005 | 2010 |Austria | 397 | 90 | 78 | | | 80 | | |Belgia | 828 | 443 | 248 | 232 | 215 | 70 | 72 | 74 |Bulgaaria | 2050 | 2020 | 1374 | 1230 | 1127 | 33 | 40 | 45 |Hispaania | 3319 | 2316 | 2143 | | | 35 | | |Holland | 466 | | 207 | 106 | 77 | | | |Horvaatia | 150 | 160 | 133 | 125 | 117 | 11 | 17 | 22 |Iirimaa | 222 | 168 | 155 | | 30 | | | |Itaalia | 3800 | | 1330 | 1042 | | 65 | 73 | |Kanada | — siseriiklik | 4614 | 3700 | 3200 | | | 30 | | || — väävlioksiidide käsitlemise ala | 3245 | | 1750 | | | 46 | | |Kreeka | 400 | 510 | 595 | 580 | 570 | 0 | 3 | 4 |Liechtenstein | 0,4 | 0,1 | 0,1 | | | 75 | | |Luksemburg | 24 | | 10 | | | 58 | | |Norra | 142 | 54 | 34 | | | 76 | | |Poola | 4100 | 3210 | 2583 | 2173 | 1397 | 37 | 47 | 66 |Portugal | 266 | 284 | 304 | 294 | | 0 | 3 | |Prantsusmaa | 3348 | 1202 | 868 | 770 | 737 | 74 | 77 | 78 |Rootsi | 507 | 130 | 100 | | | 80 | | |Saksamaa | 7494 | 5803 | 1300 | 990 | | 83 | 87 | |Slovakkia | 843 | 539 | 337 | 295 | 240 | 60 | 65 | 72 |Sloveenia | 235 | 195 | 130 | 94 | 71 | 45 | 60 | 70 |Soome | 584 | 260 | 116 | | | 80 | | |Šveits | 126 | 62 | 60 | | | 52 | | |Taani | 451 | 180 | 90 | | | 80 | | |Tšehhi Vabariik | 2257 | 1876 | 1128 | 902 | 632 | 50 | 60 | 72 |Ukraina | 3850 | | 2310 | 2118 | 1696 | 40 | 45 | 56 |Ungari | 1632 | 1010 | 898 | 816 | 653 | 45 | 50 | 60 |Valgevene | 740 | | 456 | 400 | 370 | 38 | 46 | 50 |Venemaa Föderatsioon [3] | 7161 | 4460 | 4440 | 4297 | 4297 | 38 | 40 | 40 |Ühendkuningriik | 4898 | 3780 | 2449 | 1470 | 980 | 50 | 70 | 80 |Euroopa Ühendus | 25513 | | 9598 | | | 62 | | |[1] Kui konventsiooniosaline tõdeb jooksval aastal enne 2005. aastat, et eriti külma talve või kuiva suve ja elektrienergia tootmise lühiajalise ettenägematu vähenemise tõttu siseriiklikult või naaberriigis ei ole konventsiooniosalisel võimalik täita käesolevas lisas sätestatud kohustusi, võib nimetatud konventsiooniosaline neid kohustusi täita, võttes oma riigi aastase väävli heitkoguse arvutamise aluseks kõnealuse aasta, sellele eelneva aasta ja sellele järgneva aasta heitkoguste keskmise väärtuse eeldusel, et iga üksiku aasta heitkoguste tase ei ületa väävli heitkoguste ülemmäära rohkem kui 20 %.Rakenduskomiteele tuleb esitada aruanne heitkoguste ületamise põhjuste kohta igal jooksval aastal ja kolme aasta keskmise heitkoguste taseme arvutamiseks kasutatud meetodi kohta.[2] Kreeka ja Portugali heitkoguste protsentuaalne vähendamine põhineb väävli heitkoguste 2000. aasta ülemmääradel.[3] EMEPi piirkonna Euroopa osa.--------------------------------------------------III LISAVÄÄVELOKSIIDIDE KÄSITLEMISE ALADE MÄÄRATLEMINEAlljärgnev vääveldioksiidide käsitlemise ala on määratletud käesoleva protokolli kohaldamiseks:Kagu-Kanada vääveldioksiidide käsitlemise alaTegemist on 1 miljoni km2 suuruse territooriumiga, mis hõlmab Prints Edwardi saare, Nova Scotia ja New Brunswicki provintse, kogu Quebeci provintsi lõuna pool sirgjoont, mis läbib Havre-St. Pierre'i Saint Lawrence'i lahe põhjarannikul ja punkti, kus Quebeci ja Ontario piir lõikub James Bay rannikujoonega, ning kogu Ontario provintsi territooriumi, mis jääb lõuna poole sirgjoont, mis läbib punkti, milles Ontario-Quebeci piir lõikub James Bay rannikujoonega ja Ülemjärve põhjakalda lähedal asuva Nipigoni jõega.--------------------------------------------------IV LISAVÄÄVLI PAIKSETEST SAASTEALLIKATEST LÄHTUVATE HEITMETE KONTROLLIMISE TEHNOLOOGIADI SISSEJUHATUS1. Käesoleva lisa eesmärgiks on anda juhiseid väävli heitkoguste kontrollimise võimaluste ja tehnoloogiate tuvastamiseks, mis võimaldavad täita käesolevast protokollist tulenevaid kohustusi.2. Käesolev lisa põhineb teabel väävli heitkoguste vähendamise üldiste võimaluste kohta ja eelkõige täitevorgani ja selle allorganite ametlikes dokumentides esitatud heitkoguste kontrollimise tehnoloogia tõhususe ja vastavate kulude kohta.3. Kui ei ole teisiti viidatud, käsitletakse loetletud heitkoguste vähendamise meetmeid mitme aasta pikkuse kasutuskogemuse põhjal kõige paremini tõestatud ja majanduslikult teostatavaks parimaks võimalikuks tehnikaks. Pidevalt lisanduvad kogemused heitkoguste vähendamise meetmete ja tehnoloogiate kohta nii uutes tehastes kui olemasolevate tehaste moderniseerimisel nõuavad siiski käesoleva lisa regulaarset ülevaatamist.4. Ehkki käesolevas lisas loetletakse mitmeid oma kulude ja tõhususe poolest väga erinevaid heitkoguste vähendamise meetmeid ja tehnoloogiaid, ei või seda loetelu siiski pidada heitkoguste vähendamise võimaluste osas ammendavaks. Peale selle sõltub heitkoguste kontrollimise meetmete ja tehnoloogia valik igal konkreetsel juhul tervest reast teguritest, sealhulgas antud hetkel kehtivatest õigusnormidest ja muudest eeskirjadest ning eelkõige nõuetest heitmete kontrollimise tehnoloogiale, primaarenergia struktuurist, tööstuslikust infrastruktuurist, majanduslikest tingimustest ja konkreetse tehase sisetingimustest.5. Käesolevas lisas käsitletakse eelkõige oksüdeerunud väävli heitkoguste piiramist. Oksüdeerunud väävli all mõistetakse vääveldioksiidi (SO2) ja vääveltrioksiidi (SO3) summat, mida väljendatakse vääveldioksiidina. Põletusprotsessidest tulenevate väävliheitmetega võrreldes on mittepõletusprotsessidest ja muudest saasteallikatest tulenevate vääveloksiidide või muude väävliühendite heitkogused väikesed.6. Kui kavandatakse meetmeid või tehnoloogiaid väävli heitkoguste vähendamiseks sellistest saasteallikatest, millest heidetakse keskkonda ka muid ühendeid, eelkõige lämmastikoksiide (Nx), tahkeid osakesi, raskmetalle ja lenduvaid orgaanilisi ühendeid (VOC), on saasteainete kontrollimise võimaluste hindamisel kasulik arvestada ka nimetatud heitmetega, et saavutada parim võimalik kogumõju ja minimeerida kahjulik keskkonnamõju, eelkõige vältimaks õhusaasteprobleemide ülekandumist mujale (näiteks heitvetesse ja tahketesse jäätmetesse).II VÄÄVLIHEITMETE SUURED PAIKSED SAASTEALLIKAD7. Paiksetest saasteallikatest lähtuvate inimtekkeliste väävliheitmete peamine allikas on fossiilsete kütuste põletamise protsessid. Peale selle võivad olulised saasteallikad olla ka mõned mittepõletusprotsessid. Suurimad paiksed saasteallikad on vastavalt EMEP/CORINAIR'90-le:i) üldkasutatava elektrienergia tootmine, elektri ja soojuse koostootmisjaamad ning piirkondlikud küttekatlamajad:a) katlad;b) paiksed gaasiturbiinid ja sisepõlemismootorid;ii) kütuse põletamine tööstuses, asutustes ja elamutes:a) tööstuslikud katlad;b) eluhoonete kütteseadmed;iii) tööstuslikud põletusseadmed ja põletusprotsessid:a) katlad ja protsessiküttekehad;b) tootmisprotsessid, nt metallurgilised tööd nagu särdamine ja paagutamine, koksiahjud, titaandioksiidi (TiO2) tootmine jne;c) tselluloosi tootmine;iv) mittepõletusprotsessid, näiteks väävelhappe tootmine, spetsiifilised orgaanilise sünteesi protsessid, metallpindade töötlemine;v) fossiilsete kütuste kaevandamine, töötlemine ja turustamine;vi) jäätmekäitlus ja jäätmete kõrvaldamine, näiteks olme- ja tööstusjäätmete terminiline käitlemine.8. Üldandmed (1990) ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni piirkonna kohta näitavad, et ligikaudu 88 % kõigist väävliheitmetest tuleneb põletusprotsessidest (20 % tööstuslikust põletusprotsessidest), 5 % tootmisprotsessidest ja 7 % naftatöötlemistehastest. Paljudes riikides on suurimaks väävliheitmete allikaks elektrijaamad. Mõnedes riikides on ka tööstussektor (kaasa arvatud rafineerimistehased) oluliseks vääveldioksiidi saasteallikaks. Ehkki ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni piirkonnas paiknevatest rafineerimistehastest tulenevate heitkoguste osakaal on suhteliselt väike, on nende mõju naftatoodetes sisalduva väävli tõttu muudest saasteallikatest pärit väävliheitmetele suur. Tavaliselt 60 % toornaftas sisalduvast väävlist säilib toodetes, 30 % taaskasutatakse elementaarväävlina ja 10 % heidetakse rafineerimistehaste korstnate kaudu atmosfääri.III PÕLETUSPROTSESSIDEST TULENEVA VÄÄVLI HEITKOGUSTE VÄHENDAMISE ÜLDISED VÕIMALUSED9. Väävli heitkoguste vähendamise üldised võimalused on:i) energiamajanduse reguleerimise meetmed [1]a) energia kokkuhoidEnergia ratsionaalse kasutamisega (protsessi energeetilise kasuteguri tõstmine, elektri ja soojuse koostootmine ja/või energianõudluse reguleerimine) kaasneb tavaliselt väävli heitkoguste vähenemine.b) energiakasutuse struktuuri muutmineTavaliselt on võimalik väävli heitkoguseid vähendada, suurendades mittepõletusprotsesse kasutavate energiaallikate (näiteks hüdroelektrijaamade, tuumaelektrijaamade, tuulegeneraatorite jne) osakaalu energiakasutuse struktuuris. Tuleb siiski arvestada sellega kaasnevate keskkonnamõjudega.ii) tehnoloogilised võimaluseda) teatud kütustest loobuminePõlemisel tekkiva vääveldioksiidi heitkogused sõltuvad otseselt kasutatava kütuse väävlisisaldusest.Kütuste vahetamise (näiteks kõrge väävlisisaldusega söe ja/või vedelkütuste asendamine madala väävlisisaldusega kütusega või söe asemel gaasi kasutamine) tulemuseks on väävli heitkoguste vähenemine, kuid siin võivad esineda teatud piirangud, näiteks madala väävlisisaldusega kütuste kättesaadavuse ja olemasolevate põletussüsteemide erinevatele kütustele kohaldamise raskuste tõttu. Mitmes ÜRO Euroopa Majanduskomisjon riigis on mõned sütt või õli kasutavad põletusseadmed asendamisel gaasikütte põletusseadmetega. Kahele erinevale kütuseliigile kohaldatavad seadmed võivad lihtsustada kütuse vahetamist.b) kütuse puhastamineMaagaasi puhastamine on kaasaegne tehnoloogia ja seda kasutatakse praktilistel põhjustel laialdaselt.Ka tööstusliku gaasi (naftatöötlemistehaste happeline heitgaas, koksigaas, biogaas jne) puhastamine on kaasaegne tehnoloogia.Vedelkütuste (kergfraktsiooni ja keskmise fraktsiooniga) väävlitustamine on kaasaegne tehnoloogia.Tehniliselt on võimalik ka raskfraktsioonide väävlitustamine, kuid seejuures tuleb siiski arvestada toornafta omadustega. Atmosfäärilise destillatsiooni jääkidele (toornafta atmosfäärilise destilleerimise baasproduktid) ei teostata väikese väävlisisaldusega kütuse saamiseks siiski tavaliselt väävlitustamist, vaid kasutatakse eelistatavalt madala väävlisisaldusega toornaftat. Hüdrokrakkimine ja täiskonversioontehnoloogia on täiustunud ning nende abil on võimalik saavutada väävli eraldamise kõrge tase ja kergproduktide paranenud saagis. Täiskonversioontehnoloogiat kasutavaid naftatöötlemistehaseid on siiski hetkel vähe. Nimetatud rafineerimistehastes eraldatakse tavaliselt 80–90 % kasutatavast väävlist ja muudetakse kõik jäägid kergproduktideks või muudeks turustatavateks toodeteks. Seda tüüpi rafineerimistehaste energiavajadus on siiski suurem ja investeerimiskulud kõrgemad. Alljärgnevas tabelis 1 on toodud rafineerimistoodete tüüpilised väävlisisaldused.Tabel 1 Rafineerimistoodete väävlisisaldus[Väävlisisaldus (%)]| Tüüpilised hetkeväärtused | Tulevikuks prognoositavad väärtused |Bensiin | 0,1 | 0,05 |Lennukipetrool | 0,1 | 0,01 |Diiselkütus | 0,05–0,3 | < 0,05 |Ahjukütus (kerge kütteõli) | 0,1–0,2 | < 0,1 |Raske kütteõli | 0,2–3,5 | < 1 |Laevamootorite diiselkütus | 0,5–1,0 | < 0,5 |Laevamasuut | 3,0–5,0 | < 1 (rannikuvetes) < 2 (avamerel) |Antratsiidi puhastamise olemasolevad tehnoloogiad võimaldavad eemaldada ligikaudu 50 % anorgaanilisest väävlist (sõltuvalt söe omadustest), kuid mitte orgaanilist väävlit. Töötatakse välja tõhusamaid tehnoloogiad, kuid nendeks vajalikud investeeringud ja kulud on suuremad. Seetõttu on väävli eemaldamise tõhusus söe puhastamise teel võrreldes suitsugaasi väävlitustamise tõhususega piiratud. Konkreetsele riigile on võimalik määrata soodsaim kütuse puhastamise ja suitsugaasi väävlitustamise kombinatsioon.c) kaasaegsed põletustehnoloogiadKäesolevate kõrgema termilise kasuteguri ja vähenenud väävli heitkogustega tehnoloogiate hulka kuuluvad: keevkihtpõletus, statsionaarne keevkihtpõletus, tsirkuleeriv keevkihtpõletus ja rõhu all keevkihtpõletus, gaasistamist kasutav integreeritud kombitsükkel ja gaasiturbiinide kombitsükkel.Kasutades tavalistes elektrijaamades paikseid gaasiturbiine, on võimalik üldist tõhusust suurendada 5–7 % ning saavutada näiteks SO2 heitmete oluline vähendamine. See nõuab siiski olemasolevate kütteseadmete põhjalikku ümberehitamist.Keevkihtpõletus on põletustehnoloogia antratsiidi ja pruunsöe põletamiseks, kuid seda võib kasutada ka muude tahkete kütuste, näiteks naftakoksi ja madalapotentsiaalsete kütuste nagu jäätmete, turba ja puidu põletamiseks. Heitkoguseid on peale selle võimalik vähendada, kui süsteemis kasutada integreeritud põlemiskontrolli, lisades keevkihti lupja/lubjakivi. Keevkihtpõletuse saavutatud kogumaht on ca 30000 MWth (250–350 ettevõtet), millest 8000 MWth annavad ettevõtted, mille tootmisvõimsus ületab 50 MWth. Kõnealuse protsessi kõrvalproduktid võivad põhjustada probleeme kasutamisel või kasutuselt kõrvaldamisel, mistõttu tehnoloogia vajab veel edasiarendamist.Gaasistamist kasutav integreeritud kombitsükkel hõlmab söe gaasistamist ja elektrienergia tootmist kombineeritud tsükliga gaasi- ja auruturbiinis. Gaasistatud sütt põletatakse gaasiturbiini põlemiskambris. Väävli heitkoguste vähendamisel kasutatakse kaasaegset tehnoloogiat toorgaasi puhastamiseks enne selle juhtimist gaasiturbiini. On olemas ka vastav tehnoloogia raskeõli jääkide ja bituumenemulsioonide käsitlemiseks. Antud hetkeks on saavutatud tootmismaht ca 1000 MWel (5 tehast).Praegusel hetkel kavandatakse maagaasi kütusena kasutavate kombitsükkel-gaasiturbiinidega elektrijaamade ehitamist, mille kasutegur on ligikaudu 48–52 %.d) tootmisprotsessi ja põlemisprotsessi muutmineVäävli heitkogust ei ole võimalik vähendada, mõjutades põlemisprotsessi ennast, nagu toimitakse NOx heitkoguste vähendamisel, sest põlemisel orgaaniliselt ja/või anorgaaniliselt seotud väävel hapestub peaaegu täielikult (teatud osa, mis sõltub kütuse omadustest ja põletustehnoloogiast saadakse kätte tuhana).Käesolevas lisas käsitletakse kemikaalide kuiva lisamist tavalistes kateldes tehnoloogilise protsessi muutmiseks, sest lisand pihustatakse põletusseadmesse. Kogemused on siiski näidanud, et nimetatud protsesside kasutamisel väheneb soojusvõimsus, Ca/S suhe on kõrge ja väävli eemaldamine aeglane. Arvestada tuleb ka kõrvalproduktide edasise kasutamise probleemiga ja nimetatud lahendust tuleks seega tavaliselt kasutada ajutise meetmena väiksemates süsteemides (tabel 2).Tabel 2 Vääveloksiidide erinevate tehniliste lahendustega saavutatud heitkogused fossiilseid kütuseid kasutavates kütteseadmetesTabeli andmed põhinevad eelkõige avaliku sektori suurematel põletuskäitistel. Loetletud puhastustehnoloogiaid võib siiski kasutada ka muudes sektorites, kus tekivad analoogsed heitgaasid.[2] [3] [4] [5] [6] [7]| Piiramata heitkogused | Lisandite pihustamine | [2]Märja gaasipuhastamise kasutamine | [3]Kuivabsorptsioon || | | | | | | |Heitmete vähendamise tõhusus (%) | | | kuni 60 | | 95 | | kuni 90 | |Energiakasutuse tõhusus (kWel/103 m3/h) | | | 0,1–1 | | 6–10 | | 3–6 | |Installeeritud koguvõimsus (ECE Eur) (MWth) | | | | | 194000 | | 16000 | |Kõrvalprodukti liik | | | Kaltsiumsoolade ja lendtuha segu | Kips (setted/heitvesi) | CaSO3 x 1/2 H2O ja lendtuha segu |Spetsiaalne investeering (eküüdes (1990)/kWel) | | | 20–50 | | 60–250 | | 50–220 | || mg/m3 [4] | g/kWhel | mg/m3 [4] | g/kWhel | mg/m3 [4] | g/kWhel | mg/m3 [4] | g/kWhel |Antratsiit [5] | 1000–10000 | 3,5–35 | 400–4000 | 1,4–14 | < 400 (< 200, 1 % S) | < 1,4 < 0,7 | < 400 (< 200, 1 % S) | < 1,4 < 0,7 |Pruunsüsi [5] | 1000–20000 | 4,2–84 | 400–8000 | 1,7–33,6 | < 400 (< 200, 1 % S) | < 1,7 < 0,8 | < 400 (< 200, 1 % S) | < 1,7 < 0,8 |Raske kütteõli [5] | 1000–10000 | 2,8–28 | 400–4000 | 1,1–11 | < 400 (< 200, 1 % S) | < 1,1 < 0,6 | < 400 (< 200, 1 % S) | < 1,1 < 0,6 || [3]Ammoniaakpuhastus | [2]Wellman Lord | [2]Aktiivsüsi | [2]Kombineeritud katalüütiline meetod || | | | | | | |Heitmete vähendamise tõhusus (%) | kuni 90 | | 95 | | 95 | | 95 | |Energiakasutuse tõhusus (kWel/103 m3/h) | 3–10 | | 10–15 | | 4–8 | | 2 | |Installeeritud koguvõimsus (ECE Eur) (MWth) | 200 | | 2000 | | 700 | | 1300 | |Kõrvalprodukti liik | Ammoniaakväetis | Elementaarväävel Väävelhape (99 mahuprotsenti) | Elementaarväävel Väävelhape (99 mahuprotsenti) | Väävelhape (70 kaaluprotsenti) |Spetsiaalne investeering (eküüdes (1990)/kWel) | 230–270 [4] | | 200–300 [6] | | 280–320 [6] [7] | | 320–350 [6] [7] | || mg/m3 [4] | g/kWhel | mg/m3 [4] | g/kWhel | mg/m3 [4] | g/kWhel | mg/m3 [4] | g/kWhel |Antratsiit [5] | < 400 (< 200, 1 % S) | < 1,4 < 0,7 | < 400 (< 200, 1 % S) | < 1,4 < 0,7 | < 400 (< 200, 1 % S) | < 1,4 < 0,7 | < 400 (< 200, 1 % S) | < 1,4 < 0,7 |Pruunsüsi [5] | < 400 (< 200, 1 % S) | < 1,7 < 0,8 | < 400 (< 200, 1 % S) | < 1,7 < 0,8 | < 400 (< 200, 1 % S) | < 1,7 < 0,8 | < 400 (< 200, 1 % S) | < 1,7 < 0,8 |Raske kütteõli [5] | < 400 (< 200, 1 % S) | < 1,1 < 0,6 | < 400 (< 200, 1 % S) | < 1,1 < 0,6 | < 400 (< 200, 1 % S) | < 1,1 < 0,6 | < 400 (< 200, 1 % S) | < 1,1 < 0,6 |e) suitsugaasi väävlitustamisprotsessidKäesolevate protsesside eesmärgiks on eemaldada juba moodustunud vääveloksiidid, mistõttu neid protsesse nimetatakse ka teisesteks meetmeteks. Suitsugaasi puhastamise protsesside kaasaegsed tehnoloogiad põhinevad kõik väävli eemaldamisel märgade, kuivade või poolkuivade ja katalüütiliste keemiliste protsesside teel.Lisaks ülal punktis i loetletud energiatarbimise meetmetele tuleks väävliheitmete vähendamise tõhusaima programmi koostamiseks kaaluda ka ülal punktis ii esitatud tehnoloogiliste võimaluste kombineerimist.Mõnel juhul võib väävliheitmete vähendamine tuua kaasa ka CO2, NOx ja muude saasteainete heitkoguste vähenemise.Elektrienergia kommunaalvarustussüsteemides, elektri ja soojuse koostootmisjaamades ning piirkondlikes küttekatlamajades kasutatakse järgmisi suitsugaasi puhastamise protsesse: märg gaasipuhastus lubjaga/lubjakiviga, kuivabsorptsioon, Wellman Lordi protsess, ammoniaakpuhastus ja NOx/SOx kombineeritud eemaldamise protsessid (aktiivsöeprotsess ja kombineeritud katalüütiline protsess NOx/SOx eemaldamiseks).Elektrienergia tootmise sektoris moodustavad märg gaasipuhastus lubjaga/lubjakiviga ning kuivabsorptsioon vastavalt 85 % ja 10 % kõigist kasutatavatest suitsugaasi väävlitustamisprotsessidest.Mitmed uued suitsugaasi väävlitustamisprotsessid, näiteks elektronkiir-kuivpuhastus ja Mark 13 A-meetod ei ole veel läbinud katsestaadiumit.Ülal tabelis 2 on esitatud ülalmainitud teiseste meetmete tõhusus paljude tegutsevate tehaste praktilise kogemuse põhjal. Tabelis on toodud ka andmed rakendatud võimsuse ja võimsusvahemike kohta. Vaatamata mitme erineva väävlisisalduse vähendamise tehnoloogia võrreldavatele omadustele võivad kohalikud tingimused või konkreetse tehase omadused välistada mõne tehnoloogia kasutamise.Tabelis 2 on toodud ka punkti ii alapunktides c, d ja e loetletud väävlisisalduse vähendamise tehnoloogiate tüüpiliste investeerimiskulude ulatused. Kui käesolevaid tehnoloogiaid kohaldatakse konkreetsetel juhtudel, tuleb siiski arvestada sellega, et heitkoguste vähendamise investeerimiskulud sõltuvad muu hulgas konkreetsetest kasutatavatest tehnoloogiatest, vajalikest kontrollsüsteemidest, tehase suurusest, nõutavast puhastusastmest ja kavandatud hooldusintervallidest. Seetõttu on tabelis toodud investeerimiskulud vaid orienteeruvad. Ümberehitamise korral on vastavad investeerimiskulud uusehitusega võrreldes tavaliselt suuremad.IV HEITMETE KONTROLLMEETODID MUUDES SEKTORITES10. Lõike 9 punkti ii alapunktides a–e loetletud heitmekontrolli meetodeid ei kasutata mitte ainult elektrienergia tootmise sektoris, vaid ka mitmetes muudes tööstusharudes. Nende kasutamisel on omandatud mitmeaastased kogemused, mis enamikel juhtudel seonduvad elektrienergia tootmisega.11. Väävli heitkoguste vähendamise tehnoloogiate kasutamine tööstussektoris sõltub ainult tootmisprotsessile esitatavatest spetsiifilistest piirangutest vastavates sektorites. Alljärgnevas tabelis 3 on esitatud väävliheitmete tähtsamad allikad ja vastavad heitkoguste vähendamise meetmed.Tabel 3Saasteallikas | Heitkoguste vähendamise meetmed |Mitteraudsulfiidide särdamine | Väävelhappe märg katalüütiline protsess |Viskoosi tootmine | Kaksikkontakt-protsess |Väävelhappe tootmine | Parandatud saagisega kaksikkontakt-protsess |Sulfaattselluloosi tootmine | Mitmesugused tootmisprotsessiga integreeritud meetmed |12. Tabelis 3 loetletud sektorites võib väävli heitkoguste tõhusamaks vähendamiseks kasutada tootmisprotsessi integreeritud meetmeid, sealhulgas toormaterjalide väljavahetamist (vajadusel kombineerituna antud sektorile spetsiifilise suitsugaaside käsitlemisega).13. Alljärgnevalt on toodud näiteandmed:a) uutes sulfaattselluloosi tehastes on väävliheitmeid võimalik vähendada tasemeni alla 1 kg väävlit ühe tonni õhkkuiva tselluloosi kohta; [8]b) sulfittselluloosi tehastes on väävliheitmeid võimalik vähendada tasemeni 1–1,5 kg väävlit ühe tonni õhkkuiva tselluloosi kohta;c) on andmeid, et sulfiidide särdamisel on saavutatud puhastusastmeid 80–99 % tootmisvõimsuste juures 10000–200000 m3/h (sõltuvalt tootmisprotsessist);d) rauamaagi paagutustehases saavutab suitsugaasi väävlitustamise seade võimsusega 320000 m3/h kuueprotsendise hapnikusisalduse juures väävli heitkogused, mis jäävad alla 100 mg SOx/Nm3;e) koksiahjudes saavutatakse kuueprotsendise hapnikusisalduse juures väävli heitkogused, mis jäävad alla 400 mg SOx/Nm3;f) väävelhappe tootmise tehastes saavutatakse muundusaste, mis ületab 99 %;g) Clausi protsessi kasutavates tehastes saavutatakse väävlitustamisaste üle 99 %.V KÕRVALPRODUKTID JA KÕRVALTOIMED14. Samal ajal, kui ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni piirkonna riikides tehakse üha suuremaid jõupingutusi paiksetest saasteallikatest tulenevate väävliheitmete vähendamiseks, kasvavad ka kõrvalproduktide kogused.15. Tuleb välja valida võimalused, millega saada kasutuskõlblikke kõrvalprodukte. Samuti tuleb valida võimalused, millega tõsta soojuslikku kasutegurit ja minimeerida jäätmeprobleemi. Ehkki enamik kõrvalproduktidest, näiteks kips, ammoniaaksoolad, väävelhape või väävel, on kasutatavad või taaskasutatavad, tuleb arvestada ka näiteks selliste teguritega nagu turutingimused ja kvaliteedinõuded. Keevkihtpõletusel ja kuivabsorbtsioonil tekkivate kõrvalproduktide edasist kasutamist tuleb täiustada ja uurida, sest mitmes riigis piiravad jäätmehoidlate vähesus ja jäätmekäitlust reguleerivad eeskirjad jäätmete kõrvaldamist.16. Alljärgnevad kõrvaltoimed ei takista ühegi tehnoloogia või meetodi rakendamist, kuid nendega tuleb siiski arvestada, kui on võimalik kasutada mitmeid erinevaid väävliheitmete vähendamise alternatiive:a) gaasipuhastusprotsesside energiavajadus;b) vääveloksiidide veeauruga reageerimisel tekkivast väävelhappest põhjustatud korrosioon;c) suurenenud veetarbimine ja heitvete puhastamise maht;d) reaktiivainete kasutamisega kaasnevad nõuded;e) tahkete jäätmete käitlemine.VI SEIRE JA ARUANDLUS17. Õhusaaste vähendamise siseriiklike strateegiate ja tegevuskavade täitmiseks on võetud meetmeid, mille hulka kuuluvad õigusnormid ja muud eeskirjad, majandusstiimulid ja tehnoloogilised nõuded (parim võimalik tehnoloogia).18. Heitkoguste normid kehtestatakse tavaliselt konkreetsete saasteallikate suhtes, arvestades tehase suurust, tootmisrežiimi, kasutatavat põletustehnoloogiat, kütuse liiki ja seda, kas tegemist on uue või olemasoleva tehasega. Teiseks kasutatavaks alternatiiviks on kehtestada väävli heitkoguste vähendamise üldine sihtväärtus saasteallikate rühmale ja lubada vabalt valida, kus võetakse meetmeid heitkoguste vähendamise eesmärkide saavutamiseks (nn mullkontseptsioon).19. Väävli heitkoguste vähendamiseks siseriiklike õigusnormidega kehtestatud tasemeni tuleb luua alaline seire- ja aruandlussüsteem, mille kaudu edastatakse andmeid järelevalveorganitele.20. Kasutada on võimalik mitmesuguseid seiresüsteeme, mis põhinevad kas pideval või pistelisel mõõtmisel. Nende kvaliteedinõuded on siiski erinevad. Mõõtmisi viivad läbi asjakohaseid mõõtmis- ja seiresüsteeme kasutavad kvalifitseeritud asutused. Sertifitseerimissüsteem peab tagama parima võimaliku kvaliteedi.21. Kaasaegsete automatiseeritud seiresüsteemide ja tootmisprotsesside juhtimissüsteemide raames ei valmista aruandlus probleeme. Kaasaegne tehnoloogia on andmete kogumine nende edasise kasutamise eesmärgil. Pädevatele asutustele esitatavad andmed sõltuvad siiski igast konkreetsest juhtumist. Parema võrreldavuse tagamiseks tuleks ühtlustada andmekogud ja kehtivad eeskirjad. Ühtlustamine on soovitatav ka mõõtmis- ja seiresüsteemide kvaliteedi tagamiseks. Seda tuleb võtta arvesse ka andmete võrdlemisel.22. Lahknevuse ja vastuolulisuse vältimiseks peavad järgmised kesksed mõisted ja parameetrid olema täpselt määratletud:a) heitkoguste normid peavad olema väljendatud mõõtühikutes ppmv, mg/Nm3, g/GJ, kg/h või kg/tonn toodet. Enamus neist suurustest tuleb välja arvutada ja määratleda teatud gaasi temperatuuri, niiskuse, rõhu, hapnikusisalduse või soojuskoormuse väärtuse suhtes;b) tuleb määratleda ajaperiood, mille suhtes pannakse paika keskmised standardid, väljendatuna tundides, kuudes või aastates;c) tuleb määratleda seisakuajad ja vastavad seiresüsteemide möödaviik-juhtimist või seadmete väljalülitamist käsitlevad eeskirjad;d) tuleb määratleda, kuidas hangitakse seadmevigade tõttu puuduvaid mõõteandmeid või asendatakse kaduma läinud mõõteandmeid;e) tuleb määratleda mõõdetavad parameetrid. Sõltuvalt tööstusprotsessi liigist võivad vajalikud andmed olla erinevad. See hõlmab ka mõõtepunkti asukohta süsteemis.23. Tuleb tagada meetmete kvaliteedikontroll.[1] Valikud i, a ja b kuuluvad konventsiooniosalise riigi energiastruktuuri ja -poliitika koosseisu. Siinkohal ei käsitleta meetmete teostatavust, tõhusust ja kulusid sektori kohta.[2] Kõrge väävlisisaldusega kütuse korral tuleb väävli eemaldamise astet kohaldada olenevalt väävlisisaldusest. Kohaldamise ulatus võib siiski sõltuda konkreetsest tootmisprotsessist. Kõnealuste protsesside kohaldatavuse aste on tavaliselt 95 %.[3] Piiratud kohaldatavus kõrge väävlisisaldusega kütuste korral.[4] Heitkogused mg/m3 (STP), kuivatatult, 6 % hapnikku tahkete kütuste korral, 3 % hapnikku vedelkütuste korral).[5] Muundustegur sõltub kütuse omadustest, küttegaasi erimahust ja katla soojusvõimsusest (muundustegurid (m3/kWhel, soojuslik kasutegur: 36 %): antratsiit: 3,50; pruunsüsi: 4,20; raske kütteõli: 2,80).[6] Investeerimise erikulud põhinevad ettevõtete väikesel valimil.[7] Investeerimise erikulud sisaldavad lämmastikoksiidide eemaldamise kulusid.[8] Vajalik on ka väävli ja naatriumi suhte kontrollimine, näiteks neutraalsete soolade kujul esineva väävli eemaldamine ning väävlivaba naatriumi kasutamine.--------------------------------------------------V LISAVÄÄVLI HEITKOGUSTE JA VÄÄVLISISALDUSE PIIRVÄÄRTUSEDA Suurematest paiksetest põletusallikatest pärit väävli heitkoguste piirväärtuseda| i) (MWth) | ii) Väävli heitkoguse piirväärtus (mg SO2/Nm3)b | iii) Väävlitustamistase (%) || |1. | TAHKED KÜTUSED (põhinevad kuueprotsendisel suitsugaasi hapnikusisaldusel) | 50–100 | 2000 |100–500 | 2000–400 (lineaarne vähenemine) | 40 (100–167 MWth korral) 40–90 (lineaarne suurenemine vahemikus 167–500 MWth) |> 500 | 400 | 90 |2. | VEDELKÜTUSED (põhinevad kolmeprotsendisel suitsugaasi hapnikusisaldusel) | 50–300 | 1700 | |300–500 | 1700–400 (lineaarne vähenemine) | 90 |> 500 | 400 | 90 |3. | GAASIKÜTUSED (põhinevad kolmeprotsendisel suitsugaasi hapnikusisaldusel) | | | |Gaaskütused üldiselt | | 35 | |Veeldatud gaas | | 5 | |Rafineerimisjääkide gaasistamisel saadud madala kütteväärtusega gaasid, koksgaas, kõrgahjugaas | | 800 | |B. Gaasiõli| Väävlisisaldus (%) |Maanteesõidukite diiselkütus | 0,05 |Muud kütuseliigid | 0,2 |Märkused(a) Tehastele, kus kasutatakse kahel või enamal erineval kütusel põhinevaid kütteseadmeid, kehtestavad pädevad asutused heitkoguste piirväärtused, võttes arvesse veerus ii igale konkreetsele kütusele toodud piirväärtusi ja iga kütuse soojusvõimsust ning rafineerimistehaste osas ka vastava tehase spetsiifilisi omadusi. Rafineerimistehaste puhul ei tohi vastav kombineeritud piirväärtus mitte mingil juhul ületada 1700 mg SO2/Nm3.Piirväärtusi ei kohaldata järgmiste seadmete suhtes:- seadmed, milles põlemissaadusi kasutatakse otseselt kütmiseks, kuivatamiseks või esemete või materjalide muuks töötlemiseks, näiteks kuumutusahjud, kuumtöötlusahjud,- järelpõletusseadmed, see tähendab igasugused tehnilised seadmed, mis on ette nähtud heitgaaside puhastamiseks põletamise teel, ning mida ei kasutata iseseisva põletusseadmena,- katalüütilisel krakkimisel kasutatavate katalüsaatorite regenereerimise seadmed,- vesiniksulfiidi väävliks muundamise seadmed,- keemiatööstuses kasutatavad reaktorid,- koksiahjud,- kauperahjud,- jäätmepõletusahjud,- diisel-, bensiini- või gaasimootoritega või gaasiturbiinidega töötavad seadmed sõltumata kasutatavast kütusest.Kui konventsiooniosalisel ei ole antud piirkonnas kasutatava tahke või vedela kütuse kõrge väävlisisalduse tõttu võimalik järgida veerus ii toodud heitkoguste piirväärtusi, võib kõnealune konventsiooniosaline kohaldada veerus iii sätestatud väävlitustamistasemeid või maksimaalset piirväärtust 800 mg So2/Nm3 (eelkõige siiski maksimaalselt 650 mg SO2/Nm3). Konventsiooniosaline teatab rakenduskomiteele nimetatud kohaldamisest selle kalendriaasta jooksul, millal kohaldamine toimub.Kui kaks või enam uut eraldi seadet on tehnilisi ja majanduslikke tegureid arvesse võttes paigaldatud nii, et nendest lähtuvat heitgaasi on pädevate asutuste hinnangu kohaselt võimalik väljutada ühise korstna kaudu, loetakse selliste seadmete kombinatsioon üheks tervikseadmeks.(b) mg SO2/Nm3 määratletakse temperatuuril 273oK ja rõhu juures 101,3 kPa pärast kompenseerimist vee aurusisalduse arvel.--------------------------------------------------


text:
 Anunţ juridic important
 |
 22003D0116
 Jurnalul Oficial L 331 , 18/12/2003 p. 0036 - 0037 ediţie specială în limba cehă capitol 11 volum 08 p. 399 - 400 ediţie specială în limba estonă capitol 11 volum 08 p. 399 - 400 ediţie specială în limba maghiară capitol 11 volum 08 p. 399 - 400 ediţie specială în limba lituaniană capitol 11 volum 08 p. 399 - 400 LV.ES capitol 11 volum 08 p. 399 - 400 MT.ES capitol 11 volum 08 p. 399 - 400 PL.ES capitol 11 volum 08 p. 399 - 400 SK.ES capitol 11 volum 08 p. 399 - 400 ediţie specială în limba slovenă capitol 11 volum 08 p. 399 - 400
 Decizia nr. 116/2003 a Comitetului mixt al SEEdin 26 septembrie 2003de modificare a anexei XIII (Transporturile) la Acordul SEECOMITETUL MIXT AL SEE,având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, astfel cum a fost modificat prin Protocolul de adaptare a Acordului privind Spațiul Economic European, denumit în continuare "acordul", în special articolul 98,întrucât:(1) Anexa XIII la acord a fost modificată prin Decizia nr. 91/2003 a Comitetului mixt al SEE din 11 iulie 2003 [1].(2) Directiva 2003/27/CE a Comisiei din 3 aprilie 2003 de adaptare la progresul tehnic a Directivei 96/96/CE a Consiliului privind controlul emisiilor de evacuare ale autovehiculelor [2] trebuie integrată în acord,DECIDE:Articolul 1La punctul 16a (Directiva 96/96/CE a Consiliului) din anexa XIII la acord, se adaugă următoarea liniuță:- "— 32003 L 0027: Directiva 2003/27/CE a Comisiei din 3 aprilie 2003 (JO L 90, 8.4.2003, p. 41)."Articolul 2Textele Directivei 2003/27/CE în limba islandeză și în limba norvegiană, care urmează să fie publicate în Suplimentul SEE al Jurnalului Oficial al Uniunii Europene, sunt autentice.Articolul 3Prezenta decizie intră în vigoare la 27 septembrie 2003, cu condiția transmiterii prealabile a tuturor notificărilor prevăzute la articolul 103 alineatul (1) din acord către Comitetul mixt al SEE [***].Articolul 4Prezenta decizie se publică în Secțiunea SEE și în Suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Uniunii Europene.Adoptată la Bruxelles, 26 septembrie 2003.Pentru Comitetul mixt al SEEPreședinteleA.S.S. Prințul Nikolaus von Liechtenstein[1] JO L 272, 23.10.2003, p. 27.[2] JO L 90, 8.4.2003, p. 41.[***] Nu sunt indicate cerințe constituționale.--------------------------------------------------


type: legislation

text:
 2020.11.27.
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 398/19
 A BIZOTTSÁG (EU) 2020/1773 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2020. november 26.)
 az 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kérelmek elkészítése és megjelenési formája, valamint a takarmány-adalékanyagok értékelése és engedélyezése tekintetében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályokról szóló 429/2008/EK rendelet módosításáról
 (EGT-vonatkozású szöveg)
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (4) bekezdésére,
 az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósággal folytatott konzultációt követően,
 mivel:
 (1)
 A 429/2008/EK bizottsági rendelet (2) részletes végrehajtási szabályokat állapít meg az 1831/2003/EK rendeletre vonatkozóan, a takarmány-adalékanyagok engedélyezése iránti kérelmek elkészítése és megjelenési formája, valamint az ilyen kérelmek értékelése tekintetében.
 (2)
 Az (EU) 2019/1381 európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) célja, hogy átláthatóbbá és fenntarthatóbbá tegye az élelmiszerláncban alkalmazott uniós kockázatértékelést. E célból a takarmány-adalékanyagok engedélyezésére vonatkozó eljárások átláthatóságának fokozása érdekében módosítja a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (4) és az 1831/2003/EK rendeletet.
 (3)
 Az ágazati sajátosságok figyelembevétele érdekében az (EU) 2019/1381 rendelet módosítja az 1831/2003/EK rendelet átláthatóságra és titoktartásra vonatkozó rendelkezéseit.
 (4)
 Ami a takarmány-adalékanyagok engedélyezését illeti, az 178/2002/EK rendeletnek az (EU) 2019/1381 rendelettel bevezetett módosításai közvetlen hatást gyakorolnak a 429/2008/EK rendeletben a kérelmezési dokumentáció elkészítése és megjelenési formája tekintetében megállapított követelményekre is, ami a következetesség és a jogbiztonság érdekében szükségessé teszi e követelmények kiigazítását. A 429/2008/EK rendeletet módosítani kell az engedélyezéshez szükséges dokumentáció elkészítésére és megjelenési formájára vonatkozó szükséges kiegészítő rendelkezések megállapítása érdekében.
 (5)
 A 429/2008/EK rendelet rendelkezéseit különösen a következők tekintetében kell kiigazítani: bizalmas kezelés iránti kérelmek, a kérelmeket alátámasztó információk és adatok formátuma, amelyeknek elektronikusnak kell lenniük és meg kell felelniük a szabványos adatformátumoknak, a dokumentáció összefoglalójának fogalma az (EU) 2019/1381 rendeletben megállapított átláthatósági elvből fakadóan, valamint a 178/2002/EK rendelet 32b. cikkével összhangban bejelentett tanulmányokra való hivatkozás.
 (6)
 Ezt a rendeletet 2021. március 27-től kell alkalmazni az ezen időpont, azaz az (EU) 2019/1381 rendelet alkalmazásának kezdőnapja után benyújtott kérelmekre és dokumentációkra.
 (7)
 A 429/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.
 (8)
 Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 A 429/2008/EK rendelet módosítása
 A 429/2008/EK rendelet a következőképpen módosul:
 1.
 A 2. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
 „(2) A 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (*1) 39f. cikke szerinti standard adatformátumok elfogadását megelőzően a kérelmet és a dokumentációt a Bizottság által rendelkezésre bocsátott elektronikus benyújtási rendszeren keresztül kell benyújtani olyan elektronikus formátumban, amely lehetővé teszi a dokumentumok letöltését, nyomtatását és keresését. A 178/2002/EK rendelet 39f. cikke szerinti standard adatformátumok elfogadását követően a kérelmet és a dokumentációt a Bizottság által rendelkezésre bocsátott elektronikus benyújtási rendszeren keresztül kell benyújtani az említett standard adatformátumoknak megfelelően.
 (*1) Az Európai Parlament és a Tanács 178/2002/EK rendelete (2002. január 28.) az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról, HL L 31., 2002.2.1., 1. o.”"
 2.
 Az I. és a II. melléklet e rendelet mellékletének megfelelően módosul.
 2. cikk
 Hatálybalépés és alkalmazás
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
 Ezt a rendeletet 2021. március 27-től és az ezen időpontot követően benyújtott kérelmekre és dokumentációkra kell alkalmazni.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2020. november 26-án.
 a Bizottság részéről
 az elnök
 Ursula VON DER LEYEN
 (1) HL L 268., 2003.10.18., 29. o.
 (2) A Bizottság 429/2008/EK rendelete (2008. április 25.) az 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kérelmek elkészítése és megjelenési formája, valamint a takarmány-adalékanyagok értékelése és engedélyezése tekintetében történő végrehajtására vonatkozó részletes szabályokról (HL L 133., 2008.5.22., 1. o.).
 (3) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/1381 rendelete (2019. június 20.) az élelmiszerláncban alkalmazott uniós kockázatértékelés átláthatóságáról és fenntarthatóságáról, továbbá a 178/2002/EK, az 1829/2003/EK, az 1831/2003/EK, a 2065/2003/EK, az 1935/2004/EK, az 1331/2008/EK, az 1107/2009/EK, valamint az (EU) 2015/2283 rendelet és a 2001/18/EK irányelv módosításáról (HL L 231., 2019.9.6., 1. o.).
 (4) Az Európai Parlament és a Tanács 178/2002/EK rendelete (2002. január 28.) az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 31., 2002.2.1., 1. o.).
 MELLÉKLET
 A 429/2008/EK rendelet I. és II. melléklete a következőképpen módosul:
 1.
 Az I. melléklet 1.5. pontjának helyébe a következő szöveg lép:
 „1.5.
 Mellékletek
 ☐
 teljes dokumentáció
 ☐
 a dokumentáció összefoglalója az 1831/2003/EK rendelet 7. cikke (3) bekezdésének h) pontjával összhangban;
 ☐
 a dokumentáció tudományos összefoglalója;
 ☐
 a tanulmányok bejelentésével kapcsolatos összes információ a 178/2002/EK rendelet 32b. cikkével összhangban
 ☐
 a bizalmas adatkezelés kérelmezése az 1831/2003/EK rendelet 18. cikkével összhangban;
 ☐
 a kérelmező(k) adminisztratív adatainak másolata;
 ☐
 három minta a takarmány-adalékanyagból a KRL részére az 1831/2003/EK rendelet 7. cikke (3) bekezdésének f) pontja alapján;
 ☐
 a KRL részére: anyagbiztonsági adatlap;
 ☐
 a KRL részére: azonosítás és analízis bizonyítványa; valamint
 ☐
 annak megerősítése, hogy a díj a KRL részére megfizetésre került (a 378/2005/EK bizottsági rendelet (*1) 4. cikke).
 (*1) A Bizottság 378/2005/EK rendelete (2005. március 4.) a közösségi referencialaboratóriumnak a takarmány-adalékanyagok engedélyezési kérelmeivel kapcsolatos kötelezettségei és feladatai tekintetében az 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet részletes végrehajtási szabályairól (HL L 59., 2005.3.5., 8. o.).”"
 2.
 A II. melléklet a következőképpen módosul:
 a)
 az „Általános szempontok részben” a „Biztonsági értékelés” szakasz feletti utolsó előtti bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
 „Mindegyik dokumentációnak tartalmaznia kell egy összefoglalót és egy tudományos összefoglalót, hogy lehetővé tegye az érintett adalékanyag azonosítását és jellemzését.”;
 b)
 az I. szakaszban az 1.1. pont címének helyére a következő szöveg lép:
 „1.1.
 Összefoglaló az 1831/2003/EK rendelet 7. cikke (3) bekezdésének h) pontjával összhangban”;
 c)
 Az 1.1.1. d) pont helyébe a következő szöveg lép:
 „d)
 az adalékanyag biztonságosságára és hatékonyságára vonatkozó vizsgálatok, valamint a vizsgálatok bejelentésével kapcsolatos összes információ a 178/2002/EK rendelet 32b. cikkével összhangban;”.
 (*1) A Bizottság 378/2005/EK rendelete (2005. március 4.) a közösségi referencialaboratóriumnak a takarmány-adalékanyagok engedélyezési kérelmeivel kapcsolatos kötelezettségei és feladatai tekintetében az 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet részletes végrehajtási szabályairól (HL L 59., 2005.3.5., 8. o.).””


text:
Safita (arabiska: Şāfītā, صافيتا) är en distriktshuvudort i Syrien. Den ligger i provinsen Tartus, i den västra delen av landet, kilometer norr om huvudstaden Damaskus. Safita ligger meter över havet och antalet invånare är .
 Terrängen runt Safita är platt åt sydväst, men åt nordost är den kuperad. Safita ligger uppe på en höjd. Den högsta punkten i närheten är meter över havet, kilometer nordost om Safita. Safita är det största samhället i trakten.
 Trakten runt Satita består till största delen av jordbruksmark. Runt Safita är det tätbefolkat, med invånare per kvadratkilometer. Medelhavsklimat råder i trakten. Årsmedeltemperaturen i trakten är °C. Den varmaste månaden är augusti, då medeltemperaturen är °C, och den kallaste är januari, med °C. Genomsnittlig årsnederbörd är millimeter. Den regnigaste månaden är januari, med i genomsnitt mm nederbörd, och den torraste är augusti, med mm nederbörd.
 Kommentarer
 Källor
 Externa länkar
 Orter i Tartus (provins)


type: other

text:
UWAGA!!! Ważny komunikat
 27.12.2019 Kategoria: Informacje
 Informuje się, że w ustawie Prawo o ruchu drogowym od dnia 1 stycznia 2020 r. zostało zmienione brzmienie art. 71 ust. 7. dodany art. 140mb oraz zmieniony art. 140n.
 Art. 140mb ustawy Prawo o ruchu drogowym określa, że kto:
 1. będąc właścicielem pojazdu sprowadzonego z terytorium państwa członkowskiego Unii Europejskiej wbrew przepisowi art. 71 ust. 7 nie rejestruje pojazdu na terytorium Rzeczypospolitej Polskiej.
 2. będąc właścicielem pojazdu zarejestrowanego na terytorium Rzeczypospolitej Polskiej, wbrew przepisowi art. 78 ust. 2 pkt 1 nie zawiadamia starosty o nabyciu lub zbyciu pojazdu.
 - podlega karze pieniężnej w wysokości od 200 do 1000 zł.
 Uwzględniając nowe brzmienie art. 71 ust. 7 i 140mb ustawy Prawo o ruchu drogowym od stycznia 2020 r. oraz przepisy rozporządzenia Ministra Infrastruktury z dnia 19 grudnia 2019 zmieniającego rozporządzenie w sprawie rejestracji i oznaczania pojazdów oraz wymagań dla tablic rejestracyjnych (Dz. U. poz. 2483) obowiązujące od dnia 1 stycznia 2020 przyjmuje się, że:
 w/w przepisy nie będą miały zastosowania do czynności sprzed wejścia w życie w/w ustawy.
 Kary będą nakładane w przypadku:
 - sprowadzenia po 31 grudnia 2019 albo nabycia pojazdu niebędącego pojazdem nowym, sprowadzonego z terytorium państwa członkowskiego UE, gdy data sprowadzenia pojazdu jest dzień po dniu 31 grudnia 2019 i niezarejestrowania w/w pojazdu w terminie 30 dni od daty
 jego sprowadzenie;
 - nabycia lub zbycia pojazdu zarejestrowanego na terytorium Rzeczypospolitej Polskiej po dniu 31 grudnia 2019 i niezawiadomieniu o tym starosty w terminie 30 dni od daty nabycia lub zbyciu.
 Pozostałe informacje dotyczące w/w tematyki zostaną przekazane w kolejnym komunikacie
 w drugiej połowie stycznia 2020. po otrzymaniu dodatkowych wyjaśnień z Ministerstwa
 Infrastruktury Departament Transportu Drogowego.