type: legislation

text:
 |
 52013PC0040
 Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Euroopan GNSS-viraston perustamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 912/2010 muuttamisesta /* COM/2013/040 final - 2013/0022 (COD) */
 PERUSTELUT
 1. EHDOTUKSEN TAUSTA
 Turvallisuusvaatimuksilla on
 keskeinen sija Galileo- ja EGNOS-ohjelmiin perustuvien infrastruktuurien
 suunnittelussa, toteuttamisessa ja käytössä, sillä infrastruktuurien käyttö voi
 vaikuttaa unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuuteen.
 Satelliittinavigointijärjestelmät ovat strategisen luonteensa vuoksi kriittisiä
 infrastruktuureja, jotka voivat joutua vahingonteon kohteeksi.
 Satelliittinavigointia myös käytetään yhä enemmän lukuisilla eri
 toiminta-aloilla, joten palvelujen tarjoamisen keskeytyminen aiheuttaisi
 nyky-yhteiskunnassa huomattavaa vahinkoa.
 Eurooppalaisten
 satelliittinavigointiohjelmien (EGNOS ja Galileo) toteuttamisesta
 9 päivänä heinäkuuta 2008 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston
 asetuksessa (EY) N:o 683/2008[1]
 säädetään, että komissio hallinnoi kaikkia sekä Galileo- että EGNOS -ohjelmaan
 perustuvan järjestelmän turvallisuuteen liittyviä kysymyksiä. Järjestelmien
 turvallisuusjärjestelyihin sovelletaan kuitenkin myös hyväksyntämenettelyjä,
 joissa validoidaan järjestelmien yhdenmukaisuus asetettujen
 turvallisuusvaatimusten kanssa ja varmistetaan, että asiaa koskevia neuvostoon
 ja komissioon sovellettavia turvallisuussääntöjä noudatetaan. Kaikkien
 hyväksyntämenettelyjen tavoin myös molempien eurooppalaisten
 satelliittinavigointijärjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksymisen on
 oltava riippumatonta erityisesti kaikista niiden suunnitteluun, rakentamiseen
 ja käyttöön osallistuvista toimijoista.
 Euroopan GNSS-virasto on
 vastuussa tästä hyväksyntämenettelystä asetuksen (EY) N:o 683/2008 sekä
 Euroopan GNSS-viraston perustamisesta, eurooppalaisten
 satelliittinavigointiohjelmien hallintorakenteista annetun neuvoston asetuksen
 (EY) N:o 1321/2004 kumoamisesta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen
 (EY) N:o 683/2008 muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston
 asetuksen (EU) N:o 912/2010[2]
 mukaisesti. Viimeksi mainitussa täsmennetään virastolle uskotun
 hyväksyntätehtävän toteuttamisedellytykset. Asetuksessa säädetään ennen
 kaikkea, että turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntäpäätökset on tehtävä
 itsenäisesti suhteessa komissioon ja muihin tahoihin, jotka ovat vastuussa
 ohjelmien toteuttamisesta. Riippumattomuusvaatimusta on sovellettava myös
 suhteessa kaikkiin muihin virastolle osoitettuihin tehtäviin.
 Sen varmistamiseksi, että
 turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimet suoritetaan itsenäisesti, suurelta
 osin myös suhteessa muihin Euroopan GNSS-virastolle uskottuihin tehtäviin,
 asetuksella (EU) N:o 912/2010 virastoon perustettiin riippumaton elin, turvallisuusjärjestelyjen
 hyväksyntälautakunta, joka muodostaa viraston kolmannen elimen toimitusjohtajan
 ja hallintoneuvoston ohella. Turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunta on
 samantasoinen elin kuin hallintoneuvosto, ja se yksin on toimivaltainen
 tekemään turvallisuushyväksyntää koskevat päätökset. Hyväksyntäpäätökset
 kuitenkin tehdään, samalla tavoin kuin hallintoneuvostonkin päätökset, viraston
 nimissä, ja ne sitovat virastoa, joilla näistä ainoana on oikeudellinen vastuu.
 Euroopan GNSS-virasto on näin
 ollen rakenteeltaan erityislaatuinen organisaatio, sillä viraston sisällä on
 erotettu toisistaan järjestelmien turvallisuutta koskevat hyväksyntätoimet ja
 viraston muut toimet, joita ovat turvallisuuskeskuksen hallinnointi,
 järjestelmien kaupallistamisen valmisteluun osallistuminen sekä kaikki muut
 tehtävät, jotka komissio voi virastolle osoittaa toimivallan siirrolla.
 Komissio antoi 30. marraskuuta
 2011 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi eurooppalaisten
 satelliittinavigointijärjestelmien perustamisesta ja käytöstä[3]. Kyseisellä tulevalla
 GNSS-asetuksella on tarkoitus korvata asetus (EY) N:o 683/2008
 1. tammikuuta 2014 lähtien sekä vahvistaa ohjelmien hallintopuitteet
 vuosiksi 2014–2020. Siinä säädetään erityisesti, että suurin osa sekä EGNOS-
 että Galileo-järjestelmän käyttöön liittyvistä tehtävistä uskotaan Euroopan
 GNSS-virastolle. Komission ehdotuksessaan ilmaisema aikomus siirtää nämä
 tehtävät virastolle on saanut myönteisen vastaanoton Euroopan parlamentissa ja
 neuvostossa, jotka ovat käsitelleet ehdotusta vuoden 2012 alusta lähtien.
 Neuvosto hyväksyi 7. kesäkuuta 2012 osittaisen yleisnäkemyksen
 (11. kesäkuuta 2012 päivätty asiakirja nro 11105/12), jossa vahvistettiin
 tämä lähestymistapa.
 Siihen, että Euroopan
 GNSS-viraston on määrä hallinnoida näiden kahden järjestelmän käyttöä vuoden
 2013 jälkeen, liittyy kuitenkin kysymys hyväksyntätoimien tulevaisuudesta
 virastossa. Eturistiriitojen vuoksi ja koska ei ole mahdollista olla
 samanaikaisesti sekä arvioija että arvioitava, vaatimus
 turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntää koskevien päätösten riippumattomuudesta
 vaikuttaa olevan hieman ristiriidassa sen seikan kanssa, että kyseiset
 päätökset tehdään samaisessa elimessä, joka on vastuussa käytöstä. Näin
 siitäkin huolimatta, että asetuksessa (EU) N:o 912/2010, kuten edellä
 selvitettiin, säädetään edellytyksistä, joiden avulla turvallisuusjärjestelyjen
 hyväksyntälautakunnalle taataan tietty itsenäisyys. Tulevaa GNSS-asetusta
 koskevassa ehdotuksessaan komissio – tietoisena tästä ongelmasta – määritti,
 että turvallisuusjärjestelyjen hyväksyminen on yksi viraston tehtävistä
 ”enintään 30 päivään kesäkuuta 2016 asti”; kyseisenä päivämääränä
 käyttötoimet on määrä käynnistää täysmääräisesti. Komissio jätti näin
 kysymyksen hyväksyntätoimien tulevaisuudesta kyseisen päivämäärän jälkeiseen
 aikaan, jolloin on tehtävä asiaa koskeva uusi säädösehdotus.
 Komission päivämäärää
 30. kesäkuuta 2016 koskeva lähestymistapa sai laajaa kannatusta
 parlamentin eri valiokunnissa, kun ne käsittelivät komission tekstiä.
 Neuvostossa jäsenvaltiot ovat painottaneet, että hyväksyntätoimet on
 toteutettava riippumattomalla tavalla, ja ne toivoivat, että kysymys
 järjestelmien turvallisuusjärjestelyiden hyväksynnän tulevaisuudesta
 1. tammikuuta 2014 jälkeen ratkaistaan mahdollisimman nopeasti. Neuvosto
 hyväksyi lisäksi 7. kesäkuuta 2012 lausuman (asiakirja 11279/12 ADD 1),
 jossa se katsoo, että turvallisuusjärjestelyjen hyväksymiseen liittyvät toimet
 olisi toteutettava tiukasti erillään muista Euroopan GNSS-virastolle asetetuista
 tehtävistä ja että siksi viimeistään 1. tammikuuta 2014 virastossa on
 toteutettava tarvittavat järjestelyt erityisesti sen varmistamiseksi, että
 kyseiset toimet pysyvät selvästi erillisinä rakenteellisesti ja
 toiminnallisesti, ja että turvallisuusjärjestelyjen hyväksymislautakunnan
 puheenjohtajan olisi oltava Euroopan GNSS-viraston ainoa viranomainen, jonka
 vastuulla on turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntä. Neuvosto kehotti näin ollen
 komissiota hyvissä ajoin esittämään ehdotuksen asetuksen (EU) N:o 912/2010
 muuttamisesta tämänsuuntaisesti.
 Kysymys eurooppalaisten
 satelliittinavigointijärjestelmien turvallisuusjärjestelyiden hyväksynnän
 tulevaisuudesta uuden, vuosien 2014–2020 rahoituskehyksen aikana on todella
 syytä ratkaista. Tämä edellyttää asetuksen (EU) N:o 912/2010 muuttamista.
 Asetuksen (EU) N:o 912/2010
 muuttaminen tarjoaa lisäksi mahdollisuuden sisällyttää asetustekstiin
 muutoksia, joiden avulla asetus (EU) N:o 912/2010 saatetaan yhdenmukaiseksi
 niiden periaatteiden kanssa, jotka sisältyvät Euroopan parlamentin, neuvoston
 ja komission hajautettuja virastoja koskevaan yhteiseen lähestymistapaan.
 Komissio hyväksyi lähestymistavan 12. kesäkuuta 2012.
 Edellä mainittu tulevaa
 GNSS-asetusta koskeva ehdotus, jonka komissio hyväksyi 30. marraskuuta
 2011 ja jossa säädetään mahdollisuudesta laajentaa Euroopan GNSS-viraston
 tehtäviä ja uskoa sille käyttöön liittyviä tehtäviä, aiheuttaa virastolle
 huomattavia henkilöstötarpeita ja vaikuttaa näin ollen sen tulevaan
 talousarvioon. Asetukseen (EU) N:o 912/2010 liittyvää rahoitusselvitystä on
 näin ollen muutettava.
 2. SIDOSRYHMIEN KUULEMINEN JA VAIKUTUSTEN
 ARVIOINTI
 Komission ehdotuksesta ei ole
 tehty vaikutusten arviointia eikä siitä järjestetä virallista sidosryhmien
 kuulemista.
 Koska kyse on muutoksista,
 joiden tarkoitus on saattaa asetuksen (EU) N:o 912/2010 säännökset hajautettuja
 virastoja koskevan yhteisen lähestymistavan periaatteiden mukaisiksi,
 vaikutusten arviointi tai sidosryhmien virallinen kuuleminen ei ole
 tarpeellinen, sillä kyseinen lähestymistapa on juuri komission, neuvoston ja
 Euroopan parlamentin välisen kuulemisen tulosta.
 Koska kyse on eurooppalaisten
 satelliittinavigointijärjestelmien turvallisuusjärjestelyiden hyväksyntää
 koskevista muutoksista, on syytä huomauttaa, että jäsenvaltiot, jotka ovat
 tiiviisti mukana kaikissa turvallisuuteen liittyvissä kysymyksissä, ovat tässä
 asiassa pääasialliset elleivät ainoat sidosryhmät unionin toimielinten ja
 Euroopan GNSS-viraston lisäksi. Jäsenvaltioita kuultiin perusteellisesti tästä
 kysymyksestä keskusteluissa, joita neuvostossa käytiin tulevasta
 GNSS-asetuksesta. Neuvosto toi julki kantansa edellä mainitussa,
 7. kesäkuuta 2012 antamassaan lausumassa. Lisäksi Euroopan GNSS-viraston
 kanssa käytiin yksityiskohtaisia keskusteluja järjestelmän, johon lopulta
 päädyttiin, menettelytavoista. Euroopan parlamentille puolestaan on annettu
 käsiteltäväksi tulevaa GNSS-asetusta koskeva komission ehdotus, mutta se ei ole
 tähän mennessä antanut asiasta lausuntoa.
 Lisäksi on tarkasteltu
 erilaisia teoriassa mahdollisia ratkaisuja sille, kuinka järjestelmien
 turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntä olisi järjestettävä vuoden 2013
 jälkeiselle ajalle. Erilaisia vaihtoehtoja on kaikkiaan kuusi.
 1) Hyväksyntätehtävät
 annetaan yksityissektorille
 Eurooppalaisten
 satelliittinavigointijärjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksyminen
 vaikuttaa suoraan unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuuteen. Jäsenvaltiot
 haluavat näin ollen olla tiiviisti mukana hyväksyntätoimissa ja niitä
 koskevassa päätöksenteossa. Siksi tämänkaltaisten hyväksyntätoimien antamista
 yksityissektorin hoidettavaksi ei voida harkita vakavasti.
 2) Perustetaan uusi
 sääntelyvirasto, jonka tehtäväksi annetaan hyväksyntätoimet
 Eurooppalaisten
 GNSS-järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksynnästä huolehtivan sääntelyviraston
 perustaminen saattaa vaikuttaa hyvältä ratkaisulta. Se on kuitenkin
 ristiriidassa sen kanssa, että unionin toimielimet ovat jo vuosia olleet yhtä
 mieltä siitä, että uusia sääntelyvirastoja ei pitäisi perustaa. Lisäksi
 tällaisesta ratkaisusta aiheutuisi huomattavia, jopa suhteettomia kustannuksia
 todellisiin tarpeisiin nähden. Järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen
 hyväksynnästä vastuussa oleva vakituinen henkilökunta käsittää noin kymmenen
 henkilöä.
 3) Hyväksyntätehtävät
 annetaan jo olemassa olevalle sääntelyvirastolle
 Yksi mahdollisuus olisi uskoa
 turvallisuusjärjestelyjen hyväksyminen jollekin toiselle, jo olemassa olevalle
 sääntelyvirastolle. Unionin eri virastojen joukosta Euroopan
 lentoturvallisuusvirasto ja mahdollisesti Euroopan puolustusvirasto
 vaikuttaisivat ensi arviolta olevan ainoat, jotka kykenisivät huolehtimaan
 Galileon ja EGNOSin kaltaisten monimutkaisten järjestelmien
 turvallisuusjärjestelyjen hyväksynnästä.
 On kuitenkin syytä huomauttaa,
 että näillä virastoilla ei ole tällä hetkellä tämänkaltaisia
 hyväksyntätehtäviä. Euroopan lentoturvallisuusviraston pitäisi lisäksi
 keskipitkällä aikavälillä huolehtia EGNOSin sertifioinnista, joten tämän
 tulevan sertifiointitehtävän ja mahdollisen turvallisuusjärjestelyjen
 hyväksyntätehtävän välillä on vakava eturistiriita. Galileon ja EGNOSin
 turvallisuusjärjestelyjen hyväksymisen uskominen Euroopan puolustusvirastolle,
 joka huolehtii jäsenvaltioiden välisen puolustusmateriaali- ja
 puolustusteollisuusyhteistyön edistämisestä, taas vaikuttaisi olevan
 ristiriidassa sen kanssa, että kyseiset kaksi järjestelmää ovat
 siviilihallinnon alaisia siviilikäyttöön tarkoitettuja järjestelmiä.
 4)
 Hyväksyntätehtävät annetaan komissiolle
 Eurooppalaisten
 satelliittinavigointijärjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksymisen
 uskomista komissiolle harkittiin vuonna 2007, kun ohjelmien hallinnointia
 uudistavaa asetusta (EY) N:o 683/2008 valmisteltiin. Ratkaisu hylättiin
 tuolloin siitä syystä, että se vaikutti olevan ristiriidassa
 riippumattomuusvaatimuksen kanssa, sillä asetuksen mukaan komissio hallinnoi
 ”kaikkia järjestelmien turvallisuuteen liittyviä kysymyksiä”. Sama ongelma on
 edelleen olemassa, sillä myös tulevassa GNSS-asetuksessa, jonka on määrä
 1. tammikuuta 2014 alkaen korvata asetus (EY) N:o 683/2008, säädetään,
 että komissio varmistaa ohjelmien turvallisuuden, järjestelmien
 turvallisuusjärjestelyt mukaan luettuina. Lisäksi jäsenvaltiot ovat erittäin
 tyytyväisiä hyväksyntälautakuntaan sellaisena kuin se tällä hetkellä on
 Euroopan GNSS-viraston yhteydessä. Olisi myös hallinnollisesti vaikeaa
 integroida tällaista elintä komission yksikköihin.
 5) Hyväksyntätehtävät
 annetaan neuvostolle
 Eurooppalaisten
 GNSS-järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksymisen uskomisessa
 neuvostolle on useita etuja. Ensinnäkin neuvosto ei osallistu ohjelmien
 hallintaan, joten sen riippumattomuutta ei voitaisi asettaa kyseenalaiseksi.
 Toisekseen sillä on asiantuntemusta monimutkaisten järjestelmien hyväksynnästä,
 sillä se on hyväksynyt omiin tarpeisiinsa viitisenkymmentä järjestelmää. Se on
 lisäksi soveltuvin elin kantamaan poliittiset seuraukset hyväksyntää koskevista
 päätöksistä, joilla voi olla pitkälle ulottuvia seurauksia ohjelmien
 kustannuksiin ja aikatauluun. Luonnollisesti myös jäsenvaltiot, jotka haluavat
 olla tiiviisti mukana hyväksymisprosessissa, ovat neuvostossa huomattavasti
 paremmin edustettuina kuin missään muussa unionin elimessä.
 Tämän vaihtoehdon toteuttamisen
 haitat ovat kuitenkin suuremmat kuin sen edut. Neuvosto ei nimittäin ole
 hallintoelin. Sillä on kyllä kokemusta useiden erilaisten järjestelmien
 hyväksymisestä, mutta tähän asti kyseessä ovat olleet ainoastaan neuvoston
 sisäiset järjestelmät, joiden tarkoitus on varmistaa neuvoston toiminta.
 Lisäksi hyväksyntälautakunnasta ja sen alaisista elimistä ja niiden
 henkilöstöstä, johon kuuluu vakinaisia virkamiehiä, koostuvan yksikön
 siirtämisessä ja integroimisessa nykyisessä muodossaan suoraan neuvoston
 pääsihteeristön hallinto-osastoon on samat hallinnolliset ongelmat kuin sen
 siirtämisessä komissioon.
 6)
 Euroopan GNSS-viraston eri tehtävien entistä selvempi erottaminen toisistaan
 Tarkoituksena on muuttaa
 viraston sisäistä organisaatiota siten, että ei jää mitään epäilystä
 hyväksyntätoimien riippumattomuudesta muihin viraston tehtäviin nähden.
 Tämä vaihtoehto, jossa Euroopan
 GNSS-viraston tehtävät erotetaan entistä selvemmin toisistaan ja vahvistetaan
 saman oikeudellisen ja institutionaalisen rakenteen alla olevan kahden eri
 kokonaisuuden itsenäisyyttä, mahdollistaa hyväksyntätoimien harjoittamisen
 varsin hyvän riippumattomuuden. Kyseinen vaihtoehto osoittautui lopulta myös
 halvimmaksi, yksinkertaisimmaksi ja helpoimmaksi toteuttaa. Lisäksi neuvosto
 suositti tätä vaihtoehtoa 7. kesäkuuta 2012 antamassaan lausumassa.
 3. EHDOTUKSEN OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT
 Jotta järjestelmien
 hyväksymiseen liittyvien toimien riippumattomuus voidaan varmistaa ja tämän
 vuoksi erottaa nämä toimet nykyistä selvemmin muista Euroopan GNSS-viraston
 toimista, ehdotuksessa esitetään ennen kaikkea turvallisuusjärjestelyjen
 hyväksyntälautakunnan ja sen puheenjohtajan toimivallan lisäämistä niin, että
 ne osin vastaavat hallintoneuvoston ja toimitusjohtajan toimivaltaa.
 Näin ollen ehdotuksen mukaan
 turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunta valmistelee ja hyväksyy viraston
 työohjelmien sen osan, jossa kuvataan järjestelmien turvallisuusjärjestelyn
 hyväksymiseen liittyvät operationaaliset toimet, sekä viraston toimintaa ja
 näkymiä koskevan vuosikertomuksen sen osan, joka liittyy järjestelmien
 turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimiin, ja toimittaa ne hyvissä ajoin
 hallintoneuvostolle, jotta ne voidaan sisällyttää viraston työohjelmaan ja
 vuosikertomukseen. Se myös käyttää puheenjohtajaansa nähden kurinpitovaltaa.
 Hyväksyntälautakunnan
 puheenjohtajalle puolestaan annetaan turvallisuusjärjestelyjen
 hyväksyntätoimissa vastaava rooli kuin toimitusjohtajalla on viraston muissa
 tehtävissä. Nykyisessä asetuksessa (EU) N:o 912/2010 säädetyn viraston
 edustamistehtävän lisäksi puheenjohtaja hallinnoi vastedes
 tuvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunnan alaisuudessa
 turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimia ja varmistaa viraston työohjelmien
 turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntään liittyvän osan täytäntöönpanon.
 Puheenjohtaja voi myös Euroopan parlamentin tai neuvoston pyynnöstä esittää
 kertomuksen tehtäviensä suorittamisesta sekä antaa lausunnon parlamentille ja
 neuvostolle.
 Hajautettuja virastoja koskevan
 yhteisen lähestymistavan toteuttamisen osalta yhdenmukaistaminen
 lähestymistavassa määriteltyjen periaatteiden kanssa koskee erityisesti
 hallintoneuvoston päätösten hyväksymistä koskevia sääntöjä, hallintoneuvoston
 ja turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunnan jäsenten sekä niiden
 puheenjohtajien toimikautta, monivuotisen työohjelman olemassa oloa,
 hallintoneuvoston toimivaltaa henkilöstöhallintoasioissa, asetuksen arviointia
 ja tarkistamista, eturistiriitojen ehkäisyä ja arkaluonteisten
 turvaluokittelemattomien tietojen käsittelyä.
 4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET
 Edellä kohdassa 3 luetelluilla
 ehdotukseen liittyvillä oikeudellisilla näkökohdilla ei ole vaikutuksia
 talousarvioon.
 Sitä vastoin asetukseen (EU)
 N:o 912/2010 liittyvässä rahoitusselvityksessä, joka on liitetty ehdotukseen,
 kuvataan uusien vaatimusten rahoitusvaikutukset: siinä on otettu huomioon
 uusiin tehtäviin, jotka voidaan uskoa virastolle, kuten eurooppalaisten
 GNSS-järjestelmien käyttö, liittyvät viraston uudet henkilöstötarpeet.
 Talousarviota ajatellen tarvittavat summat on jo sisällytetty komission
 ehdotukseen seuraavaksi, vuosien 2014–2020 rahoituskehykseksi. Uudet tarpeet,
 samoin kuin vuoden 2013 lisärahoitustarpeet, rahoitetaan kohdentamalla varoja
 uudelleen GNSS-ohjelmien budjettikohtien sisällä. Huomattakoon, että viraston
 uusiin henkilöstötarpeisiin liittyviä kustannuksia tasataan osittain
 vähentämällä komission henkilöstötaulukosta 30 virkaa samalla ajanjaksolla
 (20142020). Talousarvion yksityiskohdat on esitetty liitteenä olevassa
 rahoitusselvityksessä.
 Joka tapauksessa on huomattava,
 että rahoitusselvityksessä mainittujen lukujen edellytyksenä on se, että
 budjettivallan käyttäjä hyväksyy vuosien 2014–2020 rahoituskehyksen ja että
 tuleva GNSS-asetus hyväksytään.
 2013/0022 (COD)
 Ehdotus
 EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS
 Euroopan GNSS-viraston perustamisesta annetun
 asetuksen (EU) N:o 912/2010 muuttamisesta
 EUROOPAN PARLAMENTTI JA NEUVOSTO,
 jotka
 ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta
 tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 172 artiklan,
 ottavat huomioon Euroopan komission
 ehdotuksen,
 sen jälkeen kun esitys
 lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu
 kansallisille parlamenteille,
 ottavat huomioon Euroopan talous- ja
 sosiaalikomitean lausunnon[4],
 ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon[5],
 noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä
 sekä katsovat seuraavaa:
 (1) Eurooppalaisten
 satelliittinavigointiohjelmien (EGNOS ja Galileo) toteuttamisesta
 9 päivänä heinäkuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston
 asetuksen (EY) N:o 683/2008[6]
 16 artiklan sekä Euroopan GNSS-viraston perustamisesta, eurooppalaisten
 satelliittinavigointiohjelmien hallintorakenteista annetun neuvoston asetuksen
 (EY) N:o 1321/2004 kumoamisesta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen
 (EY) N:o 683/2008 muuttamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston
 asetuksen (EU) N:o 912/2010[7]
 2 artiklan mukaan Euroopan GNSS-virasto, jäljempänä ’virasto’, hyväksyy
 eurooppalaisten satelliittinavigointijärjestelmien, jäljempänä ’järjestelmät’,
 turvallisuusjärjestelyt ja käynnistää tätä varten turvajärjestelyt ja seuraa
 niiden soveltamista sekä toteuttaa turvallisuustarkastuksia.
 (2) Asetuksen (EU) N:o 912/2010
 ja erityisesti sen III luvun säännöksillä täsmennetään ne edellytykset, joiden
 puitteissa virasto suorittaa järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen
 hyväksyntää koskevat tehtävänsä. Niissä säädetään erityisesti, että turvallisuusjärjestelyjen
 hyväksyntää koskevat päätökset tehdään lähtökohtaisesti komissiosta ja
 eurooppalaisten satelliittinavigointiohjelmien, jäljempänä ’ohjelmat’,
 toteutuksesta vastaavista yksiköistä riippumattomalla tavalla ja että
 järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksymisestä vastaava viranomainen on
 siten virastossa toimiva riippumaton elin, joka tekee päätöksensä itsenäisesti.
 (3) Tämän periaatteen mukaisesti
 asetuksella (EU) N:o 912/2010 perustetaan eurooppalaisten GNSS-järjestelmien
 turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunta, jäljempänä
 ’hyväksyntälautakunta’, joka muodostaa viraston kolmannen elimen
 hallintoneuvoston ja toimitusjohtajan ohella. Hyväksyntälautakunta suorittaa
 virastolle uskotut turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntään liittyvät tehtävät ja
 tekee viraston nimissä turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntää koskevat
 päätökset. Hyväksyntälautakunta vahvistaa työjärjestyksensä ja nimittää
 puheenjohtajansa.
 (4) Eurooppalaisten
 satelliittinavigointijärjestelmien toteuttamisesta ja käytöstä annetussa
 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (UE) n° xxx/2013[8], jolla korvataan asetus (EY)
 N:o 683/2008 ja joka tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2014, määritellään
 ohjelmien julkinen hallinnointijärjestelmä vuosiksi 2014–2020. Asetuksella
 laajennetaan virastolle osoitettuja tehtäviä ja säädetään erityisesti, että
 virasto voi olla keskeisessä asemassa järjestelmien käytössä.
 (5) Tässä uudessa tilanteessa on
 ehdottomasti varmistettava, että hyväksyntälautakunta voi suorittaa sille
 uskotun tehtävän täysin riippumattomasti etenkin viraston muihin elimiin ja
 muuhun toimintaan nähden. Siksi on ensiarvoisen tärkeää erottaa viraston
 sisällä entistä selvemmin turvallisuusjärjestelyjen hyväksymiseen liittyvät
 viraston toimet sen muista toimista, kuten turvallisuuskeskuksen
 hallinnoinnista, järjestelmien kaupallistamiseen osallistumisesta sekä kaikista
 muista toimista, joita komissio voi virastolle uskoa toimivallan siirtämisellä,
 erityisesti sellaisista, jotka liittyvät järjestelmien käyttöön. Tämän vuoksi viraston
 eri tehtävät on konkreettisella tavalla ja tehokkaasti erotettava
 rakenteellisesti toisistaan viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2014
 mennessä.
 (6) Tämän toteuttamiseksi
 asetusta (EU) N:o 912/2010 on muutettava pääasiassa hyväksyntälautakunnan ja sen
 puheenjohtajan itsenäisyyden ja valtuuksien lisäämiseksi niin, että ne pääosin
 vastaavat viraston hallintoneuvoston ja sen toimitusjohtajan valtuuksia,
 kuitenkin siten, että säädetään viraston eri elimien välisestä
 yhteistyövelvoitteesta.
 (7) Hyväksyntälautakunnan, ei
 hallintoneuvoston, olisi laadittava ja hyväksyttävä viraston työohjelmien se
 osa, joissa kuvataan järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksymiseen
 liittyviä operationaalisia toimia, sekä viraston toimintaa ja näkymiä koskevan
 vuosikertomuksen se osa, joka liittyy järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen
 hyväksyntätoimiin, ja toimitettava ne hyvissä ajoin hallintoneuvostolle, jotta
 ne voidaan sisällyttää viraston työohjelmaan ja vuosikertomukseen. Sen olisi
 myös käytettävä puheenjohtajaansa nähden kurinpitovaltaa.
 (8) Hyväksyntälautakunnan
 puheenjohtajalle puolestaan olisi hyvä antaa turvallisuusjärjestelyjen
 hyväksyntätehtävissä vastaava rooli kuin toimitusjohtajalla on viraston muissa
 tehtävissä. Niinpä hyväksyntälautakunnan puheenjohtajan olisi asetuksessa (EU)
 N:o 912/2010, sellaisena kuin se on hyväksyttynä 22 päivänä syyskuuta
 2010, säädetyn viraston edustamistehtävän lisäksi hallinnoitava
 turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimia hyväksyntälautakunnan alaisuudessa
 ja huolehdittava viraston työohjelmien hyväksyntätoimia koskevan osan
 täytäntöönpanosta. Puheenjohtajan olisi Euroopan parlamentin tai neuvoston
 pyynnöstä kyettävä esittämään kertomus tehtäviensä hoitamisesta ja antamaan
 lausuntonsa näille toimielimille.
 (9) Lisäksi hyväksyntälautakunnan
 itsenäisyyden säilyttämiseksi ja kaikenlaisten eturistiriitojen välttämiseksi
 olisi hyödyllistä, että hyväksyntälautakunta ja sen alaisuuteen asetettu
 viraston henkilöstö suorittaisivat tehtäviään paikassa, jossa itsenäisyys ja
 riippumattomuus viraston muista toimista ja erityisesti järjestelmien käyttöön
 liittyvistä operatiivisista toimista on taattu, ja toisaalta että viraston
 henkilöstösäännöissä taattaisiin turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimia
 suorittavan henkilökunnan itsenäisyys ja riippumattomuus viraston muita
 tehtäviä hoitavaan henkilökuntaan nähden.
 (10) Koska eurooppalaisiin
 GNSS-ohjelmiin, turvallisuutta koskevat asiat mukaan luettuina, osallistuu
 tiettyjä kolmansia maita, on syytä säätää nimenomaisesti, että kolmansien
 maiden edustajia voi osallistua hyväksyntälautakunnan työskentelyyn erikseen
 määriteltävin edellytyksin.
 (11) Lisäksi on syytä saattaa
 asetus (EU) N:o 912/2010 yhdenmukaiseksi periaatteiden kanssa, jotka sisältyvät
 Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission hajautettuja virastoja koskevaan
 yhteiseen lähestymistapaan, jonka nämä kolme toimielintä hyväksyivät
 5 päivänä, 26 päivänä sekä 12 päivänä kesäkuuta 2012,
 erityisesti hallintoneuvoston päätösten hyväksymissääntöjen, hallintoneuvoston
 ja hyväksyntälautakunnan jäsenten sekä niiden puheenjohtajien toimikauden,
 monivuotisen työohjelman olemassa olon, hallintoneuvoston henkilöstöhallintoon
 liittyvien valtuuksien, asetuksen arvioinnin ja tarkistuksen, eturistiriitojen
 ehkäisyn ja arkaluonteisten turvaluokittelemattomien tietojen käsittelyn
 osalta.
 (12) Unionin taloudellisia etuja
 olisi suojattava koko menosyklin ajan oikeasuhtaisin toimenpitein, mukaan
 luettuina sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen, menetettyjen,
 aiheettomasti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen takaisinperintä ja
 tarvittaessa seuraamukset.
 (13) Koska asetuksen (EU) N:o
 xxx/2013 [tuleva GNSS-asetus] [8] artiklassa säädetään jäsenvaltioiden
 mahdollisuudesta myöntää lisärahoitusta eräiden ohjelman osa-alueiden rahoittamiseksi,
 viraston olisi myös voitava toteuttaa yhteisesti jäsenvaltioiden kanssa
 julkisia hankintamenettelyjä silloin, kuin se on tarpeen sen tehtävien
 hoitamiseksi.
 (14) Sen vuoksi asetusta (EU) N:o
 912/2010 olisi muutettava,
 OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
 1 artikla
 Muutetaan asetus (EU) N:o 912/2010
 seuraavasti:
 (1)
 Korvataan 3 artikla seuraavasti:
 ”3 artikla
 Elimet
 1. Viraston elimet ovat
 a)
 hallintoneuvosto
 b)
 toimitusjohtaja
 c)
 eurooppalaisten GNSS-järjestelmien
 turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunta.
 2. Viraston elimet hoitavat 6, 8
 ja 11 artiklassa kullekin määritellyt tehtävät komission antamien
 suuntaviivojen mukaisesti, kuten asetuksen (EY) N:o 683/2008 16 artiklassa
 säädetään.
 3. Varmistaakseen viraston
 toiminnan hallintoneuvosto ja toimitusjohtaja yhtäältä sekä eurooppalaisten
 GNSS-järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunta ja sen
 puheenjohtaja toisaalta tekevät yhteistyötä viraston omien menettelysääntöjen
 mukaisesti, joita ovat hallintoneuvoston työjärjestys, hyväksyntälautakunnan
 työjärjestys, virastoon sovellettavat varainhoitoa koskevat säännökset,
 henkilöstösääntöjen soveltamissäännöt ja asiakirjojen saatavuutta koskevat
 säännöt.”
 (2)
 Korvataan 4 artikla seuraavasti:
 ”4 artikla
 Oikeudellinen asema, paikallistoimistot
 1. Virasto on unionin elin. Se
 on oikeushenkilö.
 2. Virastolla on kaikissa
 jäsenvaltioissa laajin kansallisen lainsäädännön mukaan oikeushenkilöllä oleva
 oikeuskelpoisuus. Se voi erityisesti hankkia ja luovuttaa irtainta ja kiinteää
 omaisuutta sekä esiintyä kantajana ja vastaajana oikeudenkäynneissä.
 3. Virasto voi päättää perustaa
 paikallistoimistoja jäsenvaltioihin niiden suostumuksella tai kolmansiin
 maihin, jotka osallistuvat viraston toimintaan 23 artiklan mukaisesti.
 Viraston perustamista ja toimintaa vastaanottavissa
 jäsenvaltioissa tai kolmansissa maissa samoin kuin kyseisten jäsenvaltioiden ja
 maiden viraston toimitusjohtajalle, hallintoneuvoston jäsenille ja viraston
 henkilöstölle sekä näiden perheenjäsenille myöntämiä etuuksia koskevista
 määräyksistä sovitaan viraston ja jäsenvaltioiden tai viraston ja kolmansien
 maiden välisillä erityisjärjestelyillä. Hallintoneuvosto hyväksyy nämä
 erityisjärjestelyt.
 Vastaanottavat jäsenvaltiot ja kolmannet maat
 tarjoavat parhaat mahdolliset toimintapuitteet viraston moitteettoman toiminnan
 varmistamiseksi, erityisesti seuraavien seikkojen osalta:
 a) toimitilojen sijainti
 b) henkilöstön jäsenten ja kansallisten
 asiantuntijoiden lapsille soveltuva päiväkoti- ja opetusinfrastruktuuri
 c) henkilöstön ja kansallisten asiantuntijoiden
 perheenjäsenten pääsy työmarkkinoille sekä sosiaaliturvajärjestelmän ja
 terveydenhuollon piiriin
 4. Virastoa edustaa sen
 toimitusjohtaja, jollei 11 a artiklan 1 kohdan
 d alakohdasta muuta johdu.”
 (3)
 Muutetaan 5 artikla seuraavasti:
 a)
 Korvataan 2 kohta seuraavasti:
 « 2. Hallintoneuvosto koostuu
 a) kunkin jäsenvaltion nimittämästä
 yhdestä edustajasta
 b) komission nimittämistä viidestä
 edustajasta
 c) Euroopan parlamentin nimittämästä
 yhdestä edustajasta, jolla ei ole äänioikeutta.
 Hallintoneuvoston jäsenten toimikausi on neljä
 vuotta, joka voidaan uusia.
 Eurooppalaisten GNSS-järjestelmien
 turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntälautakunnan edustaja, ulkoasioiden ja
 turvallisuuspolitiikan korkean edustajan, jäljempänä ’korkea edustaja’,
 edustaja ja Euroopan avaruusjärjestön, ’jäljempänä ESA’, edustaja kutsutaan
 osallistumaan hallintoneuvoston kokouksiin tarkkailijoina.”
 b)
 Korvataan 4 kohta seuraavasti:
 « 4. Hallintoneuvosto valitsee jäsentensä
 keskuudesta puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan. Varapuheenjohtaja toimii
 puheenjohtajan sijaisena tämän ollessa estynyt suorittamaan tehtäviään.
 Puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan toimikausi on kaksi vuotta, joka voidaan
 uusia kerran, ja päättyy silloin, kun heidän jäsenyytensä hallintoneuvostossa
 päättyy.”
 c)
 Korvataan 6 kohta seuraavasti:
 « 6. Jollei tässä asetuksessa toisin säädetä,
 hallintoneuvosto tekee päätöksensä äänioikeutettujen jäsentensä ehdottomalla
 enemmistöllä.
 Hallintoneuvoston puheenjohtajan ja
 varapuheenjohtajan valitseminen sekä talousarvion ja työohjelmien hyväksyminen
 edellyttävät kaikkien äänioikeutettujen jäsenten kahden kolmasosan enemmistöä.”
 (4)
 Korvataan 6 artikla seuraavasti:
 ”6 artikla
 Hallintoneuvoston tehtävät
 1. Hallintoneuvosto varmistaa,
 että virasto suorittaa sille annetut tehtävät tässä asetuksessa säädetyin
 edellytyksin, ja tekee kaikki tässä suhteessa tarpeelliset päätökset sanotun
 kuitenkaan rajoittamatta hyväksyntälautakunnan toimivaltaa III luvun
 mukaisissa toimissa.
 2. Lisäksi hallintoneuvoston
 tehtävänä on
 a)
 hyväksyä viimeistään 30 päivänä kesäkuuta
 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 312 artiklassa tarkoitetun
 rahoituskehyksen ensimmäisenä toteutusvuonna viraston monivuotisen työohjelman
 monivuotisen rahoituskehyksen kattamaksi ajanjaksoksi sen jälkeen, kun se on
 liittänyt työohjelmaan hyväksyntälautakunnan 11 artiklan 3 kohdan b
 alakohdan mukaisesti laatiman osan ja saatuaan komissiolta lausunnon;
 b)
 hyväksyä viimeistään joka vuoden 15 päivänä
 marraskuuta viraston seuraavan vuoden työohjelman sen jälkeen, kun se on
 liittänyt työohjelmaan hyväksyntälautakunnan 11 artiklan 3 kohdan c alakohdan
 mukaisesti laatiman osan ja saatuaan komissiolta lausunnon;
 c)
 hoitaa 13 artiklan 5, 6, 10 ja 11 kohdassa ja 14
 artiklan 5 kohdassa tarkoitetut talousarvioon liittyvät tehtävät;
 d)
 valvoa Galileon turvallisuuskeskuksen, jäljempänä
 ’Galileon turvallisuuden valvontakeskus’ tai ’GSMC’, toimintaa asetuksen (EY)
 N:o 683/2008 16 artiklan a kohdan ii alakohdan mukaisesti;
 e)
 hyväksyä 21 artiklan mukaisesti Euroopan
 parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön
 tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja
 neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001(*) soveltamista koskevat
 yksityiskohtaiset säännöt;
 f)
 hyväksyä viraston toimintaa ja näkymiä koskevan
 vuosikertomuksen sen jälkeen, kun se on liittänyt vuosikertomukseen
 hyväksyntälautakunnan 11 artiklan 3 kohdan d alakohdan mukaisesti
 laatiman osan, ja toimittaa sen viimeistään 1 päivänä heinäkuuta Euroopan
 parlamentille, neuvostolle, komissiolle sekä tilintarkastustuomioistuimelle;
 g)
 varmistaa 26 artiklassa tarkoitettujen
 arviointien, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) suorittamien tutkimusten
 sekä sisäisten ja ulkoisten tarkastuskertomusten päätelmien ja suositusten
 edellyttämien asianmukaisten jatkotoimien toteuttaminen ja toimittaa
 budjettivallan käyttäjälle kaikki arviointimenettelyjen tulosten kannalta
 tärkeä tieto;
 h)
 antaa toimitusjohtajalle lausunto komission ja
 viraston välillä [tuleva GNSS] asetuksen 15 artiklan 1 kohdan
 d alakohdan mukaisesti tehtävistä tehtävien siirtoa koskevista
 sopimuksista ennen niiden allekirjoittamista;
 i)
 hyväksyä työjärjestyksensä.
 3. Hallintoneuvosto käyttää
 viraston henkilöstön suhteen niitä valtuuksia, jotka kuuluvat nimittävälle
 viranomaiselle Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen
 mukaan ja työsopimusten tekemiseen toimivaltaiselle viranomaiselle unionin
 muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen mukaan (”nimittävän
 viranomaisen toimivalta”).
 Hallintoneuvosto tekee henkilöstösääntöjen 110
 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen henkilöstösääntöjen 2 artiklan 1
 kohtaan ja muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen 6 artiklaan
 perustuvan päätöksen, jolla siirretään nimittävän viranomaisen toimivalta
 toimitusjohtajalle ja määritellään olosuhteet, joissa toimivallan siirtäminen
 voidaan keskeyttää. Toimitusjohtajalla on valtuudet siirtää tämä toimivalta
 edelleen.
 Jos edellistä kohtaa sovellettaessa
 poikkeukselliset olosuhteet sitä edellyttävät, hallintoneuvosto voi tekemällään
 päätöksellä tilapäisesti keskeyttää toimitusjohtajalle siirretyn nimittävän
 viranomaisen toimivallan ja hänen edelleen siirtämänsä nimittävän viranomaisen
 toimivallan ja käyttää kyseistä toimivaltaa itse tai siirtää sen jollekin
 jäsenistään tai jollekulle henkilöstöön kuuluvalle, joka on muu kuin
 toimitusjohtaja.
 Poiketen siitä, mitä toisessa alakohdassa
 säädetään, hallintoneuvoston edellytetään siirtävän hyväksyntälautakunnan
 puheenjohtajalle ensimmäisessä alakohdassa säädetyt valtuudet III luvun
 mukaisiin toimiin osallistuvan henkilöstön palvelukseen ottamisen, arvioinnin
 ja uudelleenluokituksen samoin kuin kyseiseen henkilöstöön kohdistuvien
 kurinpidollisten seuraamusten osalta.
 Hallintoneuvosto vahvistaa Euroopan unionin
 virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja unionin muuta henkilöstöä
 koskevien palvelussuhteen ehtojen soveltamissäännöt henkilöstösääntöjen
 110 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti. Hallintoneuvosto kuulee
 hyväksyntälautakuntaa ja ottaa asianmukaisesti huomioon sen havainnot
 päättäessään III luvun mukaisiin toimiin osallistuvan henkilöstön
 palvelukseen ottamisesta, arvioinnista, uudelleenluokituksesta ja tähän
 henkilökuntaan kohdistuvista kurinpidollisista seuraamuksista.
 Hallintoneuvosto vahvistaa myös
 15 c artiklassa tarkoitettujen kansallisten asiantuntijoiden
 siirtämistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt, sen jälkeen, kun se on kuullut
 hyväksyntälautakuntaa ja ottanut asianmukaisesti huomioon sen havainnot.
 4. Hallintoneuvosto nimittää
 toimitusjohtajan, ja se voi jatkaa toimitusjohtajan toimikautta tai voi päättää
 sen 15 b artiklan 4 kohdan mukaisesti. Hallintoneuvosto käyttää
 toimitusjohtajaan nähden kurinpidollista toimivaltaa.
 _________________
 (*) EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43. ”
 (5)
 Korvataan 7 artikla seuraavasti:
 ”7 artikla
 Toimitusjohtaja
 Virastoa johtaa sen toimitusjohtaja, joka
 hoitaa tehtäväänsä hallintoneuvoston alaisuudessa, sanotun kuitenkaan
 rajoittamatta 11 artiklan nojalla hyväksyntälautakunnalle ja 11
 a artiklan nojalla hyväksyntälautakunnan puheenjohtajalle annettua
 toimivaltaa.”
 (6)
 Muutetaan 8 artikla seuraavasti:
 ”8 artikla
 Toimitusjohtajan
 tehtävät
 Toimitusjohtajan tehtävät ovat seuraavat:
 a)
 toimitusjohtaja edustaa virastoa lukuun ottamatta
 toimia ja päätöksiä, joita toteutetaan ja jotka tehdään II ja III luvun
 mukaisesti, ja vastaa sen hallinnosta. Hän allekirjoittaa komission ja viraston
 välillä [tuleva GNSS] asetuksen 15 artiklan 1 kohdan
 d alakohdan mukaisesti tehdyt tehtävien siirtoa koskevat sopimukset;
 b)
 hän valmistelee hallintoneuvoston työskentelyn ja
 osallistuu hallintoneuvoston työskentelyyn ilman äänioikeutta;
 c)
 hän huolehtii viraston työohjelmien
 täytäntöönpanosta hallintoneuvoston valvonnassa, lukuun ottamatta III luvun
 kattamia työohjelmien osia;
 d)
 hän toteuttaa kaikki viraston tämän asetuksen
 mukaisen toiminnan varmistamiseksi tarvittavat toimenpiteet, mukaan luettuina
 sisäisten hallinnollisten ohjeiden antaminen ja tiedonantojen julkaiseminen;
 e)
 hän laatii viraston tuloja ja menoja koskevan
 ennakkoarvioesityksen 13 artiklan mukaisesti ja huolehtii talousarvion
 toteuttamisesta 14 artiklan mukaisesti;
 f)
 hän valmistelee vuosittain luonnoksen
 yleiskertomukseksi ja ottaa tässä asianmukaisesti huomioon
 hyväksyntälautakunnan puheenjohtajan huomiot III luvun kattamista toimista
 sekä toimittaa sen hallintoneuvostolle;
 g)
 hän varmistaa, että virasto pystyy GSMC:n
 operaattorina toimimaan yhteisen toiminnan 2004/552/YUTP nojalla annettujen
 ohjeiden mukaisesti;
 h)
 hän määrittelee viraston organisaatiorakenteen ja
 toimittaa sen hallintoneuvoston hyväksyttäväksi;
 i)
 hän käyttää viraston henkilöstön suhteen 6 artiklan
 3 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuja valtuuksia sikäli kun
 nämä valtuudet on hänelle siirretty saman kohdan toisen alakohdan mukaisesti;
 j)
 hän voi hallintoneuvoston suostumuksella päättää
 tarpeellisista toimenpiteistä paikallistoimistojen perustamiseksi
 jäsenvaltioihin 4 artiklan mukaisesti;
 k)
 hän varmistaa, että hyväksyntälautakunnan ja 11
 artiklan 11 kohdassa tarkoitettujen elinten asianmukaisen toiminnan kannalta
 tarvittavat sihteeristö ja resurssit ovat käytettävissä;
 l)
 hän laatii toimintasuunnitelman tehtyjen
 arviointien mukaisten päätelmien ja suositusten edellyttämien jatkotoimien
 varmistamiseksi ja toimittaa komissiolle puolivuosittain kertomuksen
 tapahtuneesta edistymisestä;
 m)
 hän toteuttaa seuraavat unionin taloudellisia etuja
 suojaavat toimet:
 i) hän toteuttaa toimenpiteitä petoksien,
 lahjonnan ja muun laittoman toiminnan ehkäisemiseksi sekä toteuttaa tehokkaita
 valvontatoimia;
 ii) jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, hän
 perii aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä tarvittaessa soveltaa
 tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia hallinnollisia ja taloudellisia
 seuraamuksia;
 n)
 Hän laatii virastolle petostentorjuntastrategian ja
 toimittaa sen hallintoneuvoston hyväksyttäväksi.”
 (7)
 Lisätään 8 a artikla seuraavasti:
 ”8 a artikla
 Työohjelmat ja
 vuosikertomus
 1. Edellä 6 artiklan 2
 kohdan a alakohdassa tarkoitetussa viraston monivuotisessa työohjelmassa
 vahvistetaan toimet, joita viraston on suoritettava Euroopan unionin
 toiminnasta tehdyn sopimuksen 312 artiklassa tarkoitetun monivuotisen rahoituskehyksen
 kattamalla ajanjaksolla ja joihin kuuluvat muun muassa viraston vastuulla
 oleviin kansainvälisiin suhteisiin ja viestintään liittyvät toimet.
 Monivuotisessa työohjelmassa määritetään kuhunkin toimeen osoitetut
 taloudelliset ja henkilöresurssit. Siinä otetaan huomioon 26 artiklassa
 tarkoitetut arviointien tulokset.
 2. Edellä 6 artiklan
 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetussa viraston vuotuisessa työohjelmassa
 vahvistetaan monivuotisen työohjelman pohjalta toimet, jotka viraston on
 suoritettava seuraavan vuoden aikana ja joihin kuuluu muun muassa viraston
 vastuulla oleviin kansainvälisiin suhteisiin ja viestintään liittyvät toimet.
 Monivuotisessa työohjelmassa määritetään kuhunkin toimeen osoitetut
 taloudelliset ja henkilöresurssit. Siinä annetaan tiedoksi tehtävät, jotka
 komissio on tarvittaessa siirtänyt virastolle asetuksen (tuleva GNSS)
 asetuksen 15 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti.
 3. Edellä 8 artiklan
 f alakohdassa tarkoitetussa vuotuisessa yleiskertomuksessa selostetaan
 viraston työohjelmien täytäntöönpanoa.”
 (8)
 Korvataan 10 artiklan g kohta
 seuraavasti:
 ”g) eurooppalaisten GNSS-järjestelmien
 turvallisuusjärjestelyjen hyväksynnästä vastaava viranomainen on virastossa
 toimiva riippumaton elin, joka tekee päätöksensä ehdottoman itsenäisesti myös
 komissioon ja muihin ohjelmien toteuttamisesta vastaaviin elimiin samoin kuin
 viraston hallintoneuvoston toimitusjohtajaan nähden;”
 (9)
 Muutetaan 11 artikla seuraavasti:
 o)
 Korvataan 3 kohta seuraavasti:
 « 3. Hyväksyntälautakunnan tehtävänä on
 a) hyväksyä järjestelmien
 turvallisuusjärjestelyt validoimalla järjestelmien yhdenmukaisuus asetuksen
 (EY) N:o 683/2008 13 artiklassa mainittujen turvallisuusvaatimusten kanssa
 ja varmistamalla, että asiaa koskevia neuvostoon ja komissioon sovellettavia
 turvallisuussääntöjä noudatetaan;
 b) laatia ja hyväksyä 8 a artiklan
 1 kohdassa tarkoitetun monivuotisen työohjelman se osa, joka liittyy tämän
 luvun kattamiin operatiivisiin toimiin sekä niiden toteuttamiseen tarvittaviin
 taloudellisiin ja henkilöresursseihin, ja toimittaa se hyvissä ajoin
 hallintoneuvostolle, jotta se voidaan sisällyttää edellä mainittuun
 monivuotiseen työohjelmaan;
 c) laatia ja hyväksyä 8 a artiklan
 2 kohdassa tarkoitetun vuotuisen työohjelman se osa, joka liittyy tämän
 luvun kattamiin operatiivisiin toimiin sekä niiden toteuttamiseen tarvittaviin
 taloudellisiin ja henkilöresursseihin, ja toimittaa se hyvissä ajoin
 hallintoneuvostolle, jotta se voidaan sisällyttää edellä mainittuun
 työohjelmaan;
 d) laatia ja hyväksyä 6 artiklan
 2 kohdan f alakohdassa tarkoitetun vuosikertomuksen se osa, joka
 koskee tämän luvun kattamia viraston toimintaa ja näkymiä ja niiden
 toteuttamiseen tarvittavia taloudellisia ja henkilöresursseja, ja toimittaa se
 hyvissä ajoin hallintoneuvostolle, jotta se voidaan sisällyttää edellä
 mainittuun vuosikertomukseen;
 e) käyttää puheenjohtajaansa nähden
 kurinpitovaltaa;
 f) vahvistaa työjärjestyksensä.”
 p)
 korvataan 7 ja 8 kohta seuraavasti:
 « 7. Hyväksyntälautakunnassa on yksi edustaja
 kustakin jäsenvaltiosta, yksi edustaja komissiosta ja yksi korkean edustajan
 edustaja. Hyväksyntälautakunnan jäsenten toimikausi on neljä vuotta, joka
 voidaan uusia. ESAn edustaja kutsutaan hyväksyntälautakunnan kokouksiin
 tarkkailijaksi. Kolmansien maiden edustajien osallistumisesta ja sen ehdoista
 määrätään tarvittaessa 23 artiklassa tarkoitettujen järjestelyjen avulla.
 8. Hyväksyntälautakunta valitsee jäsentensä
 keskuudesta puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan kaikkien äänioikeutettujen
 jäsenten kahden kolmasosan enemmistöllä. Varapuheenjohtaja toimii puheenjohtajan
 sijaisena tämän ollessa estynyt suorittamaan tehtäviään.
 Hyväksyntälautakunnalla on valta erottaa
 puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja. Se tekee tätä koskevan päätöksensä
 jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä.
 Hyväksyntälautakunnan puheenjohtajan ja
 varapuheenjohtajan toimikausi on kaksi vuotta, joka voidaan uusia kerran.
 Puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan toimikausi päättyy silloin, kun heidän
 jäsenyytensä hyväksyntälautakunnassa päättyy.”
 q)
 Poistetaan 9 kohta.
 r)
 Korvataan 10 kohta seuraavasti:
 « 10. Hyväksyntälautakunnalla on oltava
 käytettävissään kaikki tarvittavat henkilö- ja materiaaliresurssit
 asianmukaisten hallinnollisten tukitoimintojen suorittamiseksi ja jotta se
 pystyy yhdessä 11 kohdassa tarkoitettujen elinten kanssa toteuttamaan
 tehtävänsä itsenäisesti, erityisesti käsitellessään asiakirjoja, aloittaessaan
 ja seuratessaan turvallisuusmenettelyjen toteuttamista ja suorittaessaan
 järjestelmien turvallisuustarkastuksia, valmistellessaan päätöksiä sekä
 järjestäessään kokouksiaan. Sillä on oltava käytössään kaikki virastossa oleva
 tieto, jota se tarvitsee tehtäviensä hoitamiseksi, sanotun kuitenkaan
 rajoittamatta 10 artiklan g alakohdassa tarkoitettuja itsenäisyyden
 ja riippumattomuuden periaatteita.”
 s)
 Lisätään 17 kohta seuraavasti:
 « 17. Hyväksyntälautakunta ja sen alaisuuteen
 asetettu viraston henkilöstö suorittavat tehtävänsä siten, että itsenäisyys ja
 riippumattomuus viraston muista toimista ja erityisesti järjestelmien käyttöön
 liittyvistä operatiivisista toimista on taattu.”
 (10)
 Lisätään 11 artiklan jälkeen 11 a artikla
 seuraavasti:
 ”11 a artikla
 Hyväksyntälautakunnan
 puheenjohtajan tehtävät
 1. Hyväksyntälautakunnan
 puheenjohtajan tehtävänä on
 a) hallinnoida turvallisuusjärjestelyjen
 hyväksyntätoimia hyväksyntälautakunnan alaisuudessa;
 b) huolehtia hyväksyntälautakunnan
 valvonnassa viraston työohjelmien tähän lukuun liittyvien osien
 täytäntöönpanosta;
 c) tehdä yhteistyötä toimitusjohtajan
 kanssa ja auttaa tätä laatimaan 13 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu
 henkilöstötaulukkoa koskeva esitys;
 d) edustaa virastoa tähän lukuun kuuluvien
 toimien ja päätösten osalta;
 e) käyttää tämän luvun mukaisiin toimiin
 osallistuvan viraston henkilöstön suhteen 6 artiklan 3 kohdan
 ensimmäisessä alakohdassa säädettyjä valtuuksia, jotka on hänelle siirretty
 kyseisen kohdan neljännen alakohdan mukaisesti.
 2. Euroopan parlamentti tai
 neuvosto voi pyytää hyväksyntälautakunnan puheenjohtajaa antamaan kertomuksen
 tehtäviensä suorittamisesta ja antamaan lausunnon näille toimielimille.”
 (11)
 Muutetaan 13 artikla seuraavasti:
 t)
 Korvataan 3 kohta seuraavasti:
 « 3. Toimitusjohtaja laatii, III luvun
 kattamien toimien osalta tiiviissä yhteistyössä hyväksyntälautakunnan
 puheenjohtajan kanssa, viraston seuraavan varainhoitovuoden tuloja ja menoja
 koskevan ennakkoarvioesityksen ja toimittaa sen hallintoneuvostolle ja
 hyväksyntälautakunnalle yhdessä henkilöstötaulukon kanssa.”
 u)
 Korvataan 5 kohta seuraavasti:
 « 5. Hallintoneuvosto laatii vuosittain
 tuloja ja menoja koskevan ennakkoarvioesityksen perusteella ja III lukuun
 kuuluvien toimien osalta tiiviissä yhteistyössä hyväksyntälautakunnan
 puheenjohtajan kanssa ennakkoarvion viraston tuloista ja menoista seuraavaa
 varainhoitovuotta varten.”
 (12)
 Korvataan 14 artiklan 10 kohta seuraavasti:
 ”Ennen vuoden N + 2 huhtikuun 30 päivää Euroopan
 parlamentti myöntää neuvoston määräenemmistöllä antamasta suosituksesta
 toimitusjohtajalle vastuuvapauden varainhoitovuoden N talousarvion
 toteuttamisesta; Poikkeuksena tästä on talousarvion toteuttamisen se osa, johon
 kuuluvat virastolle asetuksen [tuleva GNSS-asetus] 15 artiklan
 1 kohdan d alakohdan mukaisesti tarvittaessa uskotut tehtävät, joihin
 sovelletaan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista
 varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002
 kumoamisesta 25 päivänä lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja
 neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 164 ja 165 artiklassa
 tarkoitettua menettelyä.
 _________________
 (*) EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.”
 (13)
 Lisätään IV luvun jälkeen IV a luku seuraavasti:
 «IV a LUKU
 HENKILÖSTÖ
 15 a artikla
 Henkilöstö
 1. Viraston palveluksessa
 olevaan henkilöstöön sovelletaan unionin virkamiehiin sovellettavia
 henkilöstösääntöjä, muuta henkilöstöä koskevia palvelussuhteen ehtoja sekä
 unionin toimielinten näiden henkilöstösääntöjen ja palvelussuhteen ehtojen
 soveltamiseksi yhteisesti antamia sääntöjä.
 2. Viraston omissa
 menettelysäännöissä, kuten hallintoneuvoston työjärjestyksessä,
 hyväksyntälautakunnan työjärjestyksessä, virastoon sovellettavissa varainhoitoa
 koskevissa säännöksissä, henkilöstösääntöjen soveltamissäännöissä ja
 asiakirjojen saatavuutta koskevissa säännöissä taataan
 turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimia suorittavan henkilöstön itsenäisyys
 ja riippumattomuus viraston muita tehtäviä hoitavaan henkilöstöön nähden
 10 artiklan g alakohdan mukaisesti.
 15 b artikla
 Toimitusjohtajan
 nimittäminen ja toimikausi
 1. Toimitusjohtaja nimitetään
 viraston väliaikaiseksi toimihenkilöksi muuta henkilöstöä koskevien
 palvelussuhteen ehtojen 2 artiklan a alakohdan mukaisesti.
 2. Hallintoneuvosto nimittää toimitusjohtajan
 tämän ansioiden ja todistuksin osoitettujen hallinnollisten ja johtamistaitojen
 sekä tehtävään soveltuvan pätevyyden ja kokemuksen perusteella komission
 ehdottamalta ehdokkaiden listalta, joka on laadittu Euroopan unionin
 virallisessa lehdessä ja muissa julkaisuissa julkaistun
 kiinnostuksenilmaisupyynnön jälkeen järjestetyn avoimen kilpailun perusteella.
 Hallintoneuvoston puheenjohtaja edustaa virastoa
 toimitusjohtajan työsopimuksen tekemisen yhteydessä.
 Hallintoneuvosto tekee toimitusjohtajan
 nimittämistä koskevan päätöksensä jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä.
 3. Toimitusjohtajan toimikausi
 on viisi vuotta. Toimikauden päättyessä komissio tekee arvioinnin
 toimitusjohtajan tehtävänhoidosta sekä viraston tulevista tehtävistä ja haasteista.
 Hallintoneuvosto voi komission ehdotuksesta ja
 ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu arviointi huomioon ottaen jatkaa
 toimitusjohtajan toimikautta kerran enintään viiden vuoden jaksoksi.
 Hallintoneuvosto tekee toimitusjohtajan
 toimikauden jatkamista koskevan päätöksen jäsentensä kahden kolmasosan
 enemmistöllä.
 Mikäli toimitusjohtajan toimikautta on jatkettu,
 hän ei voi osallistua samaa tointa koskevaan valintamenettelyyn jatketun
 toimikauden päätyttyä.
 4. Hallintoneuvosto voi
 komission ehdotuksesta tehdä toimitusjohtajan erottamista koskevan päätöksen
 jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä.
 5. Euroopan parlamentti tai
 neuvosto voi pyytää toimitusjohtajaa antamaan kertomuksen tehtäviensä
 suorittamisesta sekä antamaan lausunnon näille toimielimille.
 15 c artikla
 Kansalliset
 asiantuntijat
 Virasto voi käyttää myös kansallisia
 asiantuntijoita. Kansallisista asiantuntijoista on oltava asianmukaiset
 turvallisuusselvitykset.”
 (14)
 Muutetaan 16 artikla seuraavasti:
 ”16 artikla
 Petosten torjunta
 1. Petosten, lahjonnan ja muun
 laittoman toiminnan torjumiseksi sovelletaan rajoituksetta Euroopan parlamentin
 ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999(*) säännöksiä. Virasto liittyy
 Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista
 25 päivänä toukokuuta 1999 tehtyyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin
 neuvoston ja Euroopan yhteisöjen komission tekemään toimielinten väliseen
 sopimukseen(**) ja antaa kyseisen sopimuksen liitteenä olevan mallipäätöksen
 mukaisesti säännöt, jotka koskevat viraston työntekijöitä ja kansallisia
 asiantuntijoita.
 2. Tilintarkastustuomioistuimella
 on valtuudet valvoa viraston rahoituksen edunsaajia sekä viraston kautta
 unionin varoja vastaanottaneita toimeksisaajia ja alihankkijoita sille
 toimitettujen asiakirjojen perusteella tai paikan päällä suoritettavin
 tarkastuksin.
 3. Euroopan
 petostentorjuntavirasto voi asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ja neuvoston asetuksen
 (Euratom, EY) N:o 2185/96 (***) säännösten mukaisesti suorittaa viraston
 myöntämään tukeen tai viraston tekemiin sopimuksiin liittyviä tutkimuksia,
 joihin voi kuulua paikan päällä suoritettavia tarkastuksia ja todentamisia,
 torjuakseen petoksia, lahjontaa ja unionin taloudellisia etuja vahingoittavaa
 muuta laitonta toimintaa.
 4. Viraston kolmansien maiden ja
 kansainvälisten järjestöjen kanssa tekemissä yhteistyösopimuksissa, viraston
 kolmansien maiden kanssa tekemissä avustussopimuksissa ja -päätöksissä sekä
 kaikissa viraston rahoituspäätöksissä on nimenomaisesti annettava tilintarkastustuomioistuimelle
 ja OLAFille valtuudet tehdä toimivaltuuksiensa mukaisesti tarkastuksia ja
 tutkimuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän artiklan 1, 2 ja 3 kohdan
 soveltamista.
 _________________
 (*) EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1.
 (**) EYVL L 136, 31.5.1999, s. 15.
 (***) EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2.”
 (15)
 Korvataan 17 artikla seuraavasti:
 ”17 artikla
 Erioikeudet ja
 vapaudet
 Virastoon ja sen henkilökuntaan sovelletaan
 Euroopan unionin erioikeuksia ja vapauksia koskevaa pöytäkirjaa nro° 7.”
 (16)
 Poistetaan 18 artikla;
 (17)
 Korvataan 22 artikla seuraavasti:
 ”22 artikla
 Arkaluonteisia tai
 turvaluokiteltuja tietoja koskevat turvallisuussäännöt
 Virasto soveltaa unionin turvaluokitellun
 tiedon suojaamista koskevia komission turvallisuussääntöjä, jotka on
 vahvistettu komission sisäisten menettelysääntöjen muuttamisesta
 29 päivänä marraskuuta 2001 tehdyn komission päätöksen (2001/844/EY, EHTY,
 Euratom) (*) liitteessä. Virasto soveltaa niitä myös arkaluonteisiin
 turvaluokittelemattomiin tietoihin. Kyseessä ovat muun muassa tällaisten
 tietojen vaihtoa, käsittelyä ja tallentamista koskevat säännökset.
 _________________
 (*) EYVL L 317, 3.12.2001, s. 1.”
 (18)
 Lisätään 22 artiklan jälkeen 22 a artikla
 seuraavasti:
 ”22 a artikla
 Eturistiriidat
 1. Toimitusjohtajan sekä niiden
 toimihenkilöiden, jotka on otettu palvelukseen jäsenvaltioiden ja komission
 väliaikaisesti lähettäminä virkamiehinä, on tehtävä sitoumuksistaan ja
 etunäkökohdistaan ilmoitus, jossa he toteavat, ettei heidän riippumattomuuttaan
 mahdollisesti vaarantavia välittömiä tai välillisiä etunäkökohtia ole. Ilmoitus
 on tehtävä kirjallisena palvelukseen ottamisen yhteydessä, ja se on uusittava
 henkilökohtaisen tilanteen muuttuessa.
 2. Tilapäisiin työryhmiin
 osallistuvien ulkopuolisten asiantuntijoiden on ilmoitettava kirjallisesti
 ennen jokaista kokousta esityslistalla oleviin asioihin liittyvistä
 etunäkökohdistaan, jotka saattavat vaarantaa heidän riippumattomuutensa.
 3. Hallintoneuvoston ja
 hyväksyntälautakunnan on toteutettava politiikkaa, jonka avulla eturistiriidat
 voidaan välttää.”
 (19)
 Lisätään 23 artiklan jälkeen 23 a artikla
 seuraavasti:
 ”23 a artikla
 Yhteiset julkiset
 hankintamenettelyt jäsenvaltioiden kanssa
 Virasto voi tehtäviensä hoitamiseksi toteuttaa
 jäsenvaltioiden kanssa yhteisiä julkisia hankintamenettelyjä unionin yleiseen
 talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annetun Euroopan
 parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012
 soveltamissäännöistä 29 päivänä lokakuuta 2012 annetussa komission delegoidussa
 asetuksessa (EU) N:o 1268/2012 (*) säädettyjen menettelyjen mukaisesti.
 _________________
 (*) EUVL L 362, 31.12.2012, s. 1.”
 (20)
 Korvataan 26 artikla seuraavasti:
 ”26 artikla
 Asetuksen
 arviointi ja tarkistaminen
 1. Komissio tekee viimeistään
 vuonna 2016 ja sen jälkeen viiden vuoden välein virastosta arvioinnin, jossa
 arvioidaan etenkin viraston vaikutusta, tehokkuutta, sen toiminnan
 moitteettomuutta, sen työskentelymenetelmiä, sen tarpeita sekä sille
 osoitettujen resurssien käyttöä. Arvioinnissa tarkastellaan erityisesti
 viraston tehtävien mahdollista muuttamista ja tällaisen muutoksen rahoitusvaikutuksia.
 2. Komissio toimittaa
 arviointikertomuksen sekä arviointikertomuksen sisällöstä tekemänsä päätelmät
 Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä viraston hallintoneuvostolle ja
 hyväksyntälautakunnalle. Arvioinnin tulokset ovat julkisia.
 3. Joka toinen arviointi
 sisältää tutkimuksen siitä, miten virasto on suoriutunut tehtävistään
 tavoitteisiin nähden. Jos komissio toteaa, että viraston toiminnan jatkaminen
 ei ole enää perusteltua ottaen huomioon sille asetetut tavoitteet ja tehtävät,
 se voi ehdottaa tämän asetuksen kumoamista.”
 2 artikla
 Tämä asetus tulee voimaan
 [kahdentenakymmenentenä] päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan
 unionin virallisessa lehdessä.
 Tämä asetus on kaikilta osiltaan
 velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
 Tehty Brysselissä
 Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston
 puolesta
 Puhemies Puheenjohtaja
 SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ
 RAHOITUSSELVITYS
 1. PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
 1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi
 1.2. Toimintalohko(t)
 toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)
 1.3. Ehdotuksen/aloitteen
 luonne
 1.4. Tavoitteet
 1.5. Ehdotuksen/aloitteen
 perustelut
 1.6. Toiminnan
 ja sen rahoitusvaikutusten kesto
 1.7. Hallinnointitapa
 (hallinnointitavat)
 2. HALLINNOINTI
 2.1. Seuranta-
 ja raportointisäännöt
 2.2. Hallinnointi-
 ja valvontajärjestelmä
 2.3. Toimenpiteet
 petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi
 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT
 RAHOITUSVAIKUTUKSET
 3.1. Kyseeseen
 tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat
 3.2. Arvioidut
 vaikutukset menoihin
 3.2.1. Yhteenveto
 arvioiduista vaikutuksista menoihin
 3.2.2. Arvioidut
 vaikutukset [elimen] määrärahoihin
 3.2.3. Arvioidut
 vaikutukset [elimen]henkilöresursseihin
 3.2.4. Yhteensopivuus
 nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa
 3.2.5. Ulkopuolisten
 tahojen osallistuminen rahoitukseen
 3.3. Arvioidut vaikutukset tuloihin
 3.4. Arvioidut vaikutukset
 komission henkilöresursseihin
 SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ
 RAHOITUSSELVITYS
 1. PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
 1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi
 Euroopan
 parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan GNSS-viraston perustamisesta
 22 päivänä syyskuuta 2010 annetun asetuksen (EU) N:o 912/2010
 muuttamisesta – rahoitusselvityksen muuttaminen
 1.2. Toimintalohko(t)
 toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)[9]
 Toimintalohko(t):
 Yritys- ja teollisuustoiminta
 Luku
 02 05: Eurooppalaiset
 satelliittinavigointiohjelmat (EGNOS ja Galileo)
 1.3. Ehdotuksen/aloitteen luonne
 ̈ Ehdotus/aloite
 liittyy uuteen toimeen.
 ̈ Ehdotus/aloite
 liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai
 valmistelutoimeen[10].
 ̈ Ehdotus/aloite
 liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen.
 þ Ehdotus/aloite
 liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen.
 1.4. Tavoitteet
 1.4.1. Komission monivuotinen
 strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden)
 saavuttamista ehdotus/aloite tukee
 Tuki
 EU:n avaruustutkimukselle ja satelliitteihin liittyvien palvelujen kehittämiselle
 Satelliittinavigointiohjelmat,
 jäljempänä ’ohjelmat’, ovat unionin lippulaivahankkeita. Niiden avulla
 tarjotaan navigointipalveluja ja saadaan aikaan huomattavaa kehitystä useilla
 eri toimialoilla, edistetään teknistä innovointia, lisätään Euroopan talouden
 kilpailukykyä ja luodaan uusia työpaikkoja, kauppatuloja ja sosioekonomista
 hyötyä. Ne ovat näin ollen osa Eurooppa 2020 -strategiaa ja kestävän kehityksen
 politiikkaa.
 Tarkemmin
 sanottuna Galileo-ohjelman tavoitteena on perustaa maailmanlaajuisesti toimiva
 eurooppalainen satelliittinavigointijärjestelmä, jäljempänä ’GNSS’. Sen avulla
 voidaan tarjota käyttäjille kaikkialla maailmassa paikannus-, ajanmääritys- ja
 navigointipalveluja useita eri sovelluksia varten; niitä ovat esimerkiksi
 kuljetuspalvelut, arvopaperikauppa, sähkönjakelu, sääennusteet ja tietullit.
 EGNOS
 on eurooppalainen järjestelmä, joka on kehitetty parantamaan amerikkalaisen
 GPS-järjestelmän tarkkuutta Euroopan alueella. Sen avulla on mahdollista
 käyttää nykyisiä satelliittinavigointipalveluja elintärkeissä turvallisuuteen
 liittyvissä sovelluksissa. Lento- ja meriliikenteen alan sovellusesimerkkejä
 ovat muun muassa lentokoneiden ohjaus ja laskeutuminen sekä laivojen ohjaaminen
 kanavan läpi.
 Eurooppalaisten
 satelliittinavigointijärjestelmien toteuttamisesta ja käytöstä annettavaa
 asetusta koskevassa komission ehdotuksessa[11]
 esitetty hallinnointirakenne sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston kannattama
 hallinnointirakenne (neuvoston 7. kesäkuuta 2012 vahvistama osittainen
 yleisnäkemys) osoittavat, että Euroopan GNSS-virasto, jäljempänä ’virasto’
 tulee olemaan tärkeä toimija järjestelmien käyttövaiheessa.
 Eurooppalaisten
 satelliittinavigointijärjestelmien toteuttamisesta ja käytöstä annettavaa
 asetusta (jäljempänä ’GNSS-asetus’) ei ole vielä hyväksytty. Asetus on
 lainsäädäntövallan käyttäjien käsiteltävänä ja riippuu seuraavasta
 monivuotisesta rahoituskehyksestä tehtävästä lopullisesta päätöksestä. Siksi on
 mahdollista, että tietyt tämän rahoitusselvityksen laadinnassa käytetyt
 oletukset muuttuvat.
 1.4.2. Erityistavoite
 (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis-
 ja budjetointijärjestelmässä
 Virasto
 on entistä vahvemmin mukana ohjelmien käyttövaiheessa, ja siksi nyt
 annettavassa ehdotuksessa on tavoitteena lujittaa turvallisuusjärjestelyjen
 hyväksyntälautakunnan (yksi viraston kolmesta elimestä) riippumattomuutta ja
 varmistaa, että viraston käyttöön asetetaan riittävät taloudelliset ja
 henkilöresurssit, jotta se voi hoitaa sille uskotut tehtävät.
 1. Turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntä
 Eurooppalaiset
 satelliittinavigointijärjestelmät ovat strategisen merkityksensä vuoksi
 elintärkeitä infrastruktuureja. Niiden väärinkäyttö saattaa olla mahdollista,
 ja se uhkaisi EU:n ja sen jäsenvaltioiden turvallisuutta. Niiden tarjoamien
 palvelujen keskeytyminen voisi aiheuttaa suuria menetyksiä Euroopan taloudelle,
 sillä yhä useammat toimialat ovat riippuvaisia satelliittinavigoinnista.
 Järjestelmien
 turvallisuuden takaamiseksi on suoritettava riippumaton turvallisuusjärjestelyjen
 hyväksyntä. Se on järjestelmien kannalta erittäin tärkeää. Hyväksyntä antaa
 takeet siitä, että järjestelmä on suojattu uhilta ja haavoittumiselta riittävin
 turvatoimin, että järjestelmään itsessään ei kohdistu kohtuuttomia riskejä sen
 elinkaaren aikana ja että järjestelmä voi käsitellä, tallentaa ja siirtää
 arkaluonteisia tai turvaluokiteltuja tietoja ennalta määritettyjen edellytysten
 mukaisesti ja ilman kohtuuttomia riskejä.
 Uuden
 hallinnointirakenteen mukaan virasto osallistuu enemmän ohjelmien toteuttamiseen.
 Siksi turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntään liittyvät tehtävät on pidettävä
 entistä tiukemmin erillään muista tehtävistä, jotta näiden kahden tehtävätyypin
 välille ei syntyisi eturistiriitaa ja jotta turvallisuusjärjestelyjen
 hyväksyntä säilyisi riippumattomana.
 2. Markkinoiden ja sovellusten kehittäminen:
 Viraston
 olisi osallistuttava Galileo- ja EGNOS-palvelujen kaupallistamiseen
 edistääkseen niiden markkinoille pääsyä. Palvelujen kaupallistaminen on
 erittäin tärkeää, jotta järjestelmistä odotettavissa oleva sosioekonominen
 hyöty olisi mahdollisimman suuri.
 3. Galileon turvallisuuden valvontakeskusten käyttö ja julkisesti
 säännellyn palvelun sovellusten kehittäminen:
 Virasto
 tulee vastaamaan Galileon turvallisuuden valvontakeskuksen (GSMC) käytöstä.
 GSMC
 on Galileo-järjestelmän ”aivot” kaikkien turvallisuuskysymysten osalta. Kyse on
 järjestelmän kannalta kriittisestä operatiivisesta keskuksesta. Sillä tulee
 olemaan valmiudet analysoida ja torjua erilaisia uhkia tai hyökkäyksiä. Näin
 ollen sen tulee olla toimintakykyinen ennen kuin Galileon palvelujen käyttö
 alkaa. Sen on toimittava 7 päivänä viikossa ja 24 tuntia vuorokaudessa pätevien
 asiantuntijoiden voimin. Sillä on kaksi toimipistettä, yksi
 Saint-Germain-en-Layessä, Ranskassa ja toinen Swanwickissä, Yhdistyneessä
 kuningaskunnassa.
 4. Järjestelmien käyttö:
 Järjestelmien
 käytön tavoitteena on käyttäjien tarpeisiin vastaamiseksi tuottaa
 korkealaatuisia palveluja ja ryhtyä kaikkiin toimiin sen varmistamiseksi, että
 palvelut otetaan käyttöön mahdollisimman laajalti ja nopeasti. Käytön
 asianmukainen jäsentäminen on välttämätöntä järjestelmien pitkän aikavälin
 toiminnan varmistamiseksi ja sosioekonomisen hyödyn maksimoimiseksi.
 Hallintopuitteita
 on mukautettava eri ohjelmiin (Galileo ja EGNOS) sen mukaan, missä
 kehitysvaiheessa ohjelmat ovat. Niitä on myös mukautettava ohjelmien eri
 vaiheisiin palvelujen tarjoamisen keskeytymisvaaran välttämiseksi. EGNOS on jo
 toiminnassa ja käyttövaiheessa, ja Galileossa siirrytään pian sen kehityksen
 ratkaisevan tärkeään vaiheeseen, palvelujen tarjoamiseen, josta käynnistyy sen
 käyttövaihe.
 EGNOSin
 osalta
 –
 käyttövaihe alkoi lokakuussa 2009;
 –
 komissio vastaa tällä hetkellä EGNOSin käytön hallinnoinnista. Tämä vastuu
 siirretään virastolle 1 päivänä tammikuuta 2014. Vastuun siirto on
 tarkoitus aloittaa asteittain vuodesta 2012 alkaen;
 –
 ehdotetuissa uusissa hallintopuitteissa (vuodesta 2014 alkaen) virasto
 hallinnoi kaikkia EGNOSin käyttöön liittyviä tehtäviä ja ulkoistaa tiettyjä
 operatiivisia tehtäviä muille tahoille, erityisesti EGNOS-järjestelmän
 operaattorille.
 Galileon
 osalta
 –
 ohjelman eri vaiheet ovat lähivuosina päällekkäisiä;
 –
 tällä hetkellä käynnissä olevan rakennus- ja käyttöönottovaiheen aikana
 nykyinen järjestelmä pidetään ennallaan kyseisen vaiheen jatkuvuuden ja
 yhtenäisyyden varmistamiseksi. Näin ollen komissio vastaa edelleen
 Galileo-ohjelman infrastruktuurin valmiiksi saattamisesta;
 –
 käyttövaiheen, jonka pitäisi ensimmäisten palvelujen tarjoamisen myötä alkaa
 vuonna 2014, aikana virastolle siirretään asteittain käyttövaiheeseen
 liittyvien toimintojen hallinnointi komission kanssa tehtävällä tehtävien
 siirtoa koskevalla sopimuksella. Virasto tulee vastaamaan kaikkien järjestelmän
 käyttöön liittyvien tehtävien koordinoinnista. Tällaisia ovat ylläpito, järjestelmän
 moitteettoman toiminnan varmistavat toimet, palvelujen tarjoaminen sekä uusien
 järjestelmäsukupolvien käyttöön ottaminen. Se osallistuu niin ikään uusille
 järjestelmille asetettavien vaatimusten määrittelyyn antamalla palautetta
 operationaalisten ja käyttäjien tarpeiden kehityksestä. Käyttövaihe on kokonaan
 uusi vaihe ohjelmassa, ja sen hallinnointi siirretään komissiolta virastolle.
 Jotta
 virasto voi hoitaa kyseiset järjestelmien käyttöön liittyvät tehtävät, sillä on
 oltava riittävästi henkilökuntaa. Palvelujen jatkuvuuden varmistamiseksi ja sen
 takaamiseksi, että Galileon käyttövaihe lähtee hyvin käyntiin vuonna 2014, on
 ensisijaisen tärkeää ottaa käyttöön tarvittavat siirtymäkaudet ennen vuotta
 2014.
 Erityistavoite
 Satelliittinavigointiin
 (Galileo) perustuvan infrastruktuurin ja palvelujen kehittäminen ja tarjonta
 Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja
 budjetointijärjestelmässä
 02
 05 EROOPPALAISET SATELLIITTINAVIGOINTIOHJELMAT (GALILEO JA EGNOS)
 1.4.3. Odotettavissa olevat tulokset
 ja vaikutukset
 Selvitys siitä, miten
 ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän
 tilanteeseen
 Eurooppalaiset
 satelliittinavigointiohjelmat käynnistettiin yli kymmenen vuotta sitten.
 Poliittisena tavoitteena on sellaisen maailmanlaajuisen järjestelmän
 kehittäminen ja käyttö, jonka avulla Euroopan unioni saa strategista ja
 taloudellista hyötyä ja pystyy tuottamaan siviilikäyttöön parhaiten sopivia
 satelliittinavigointipalveluja.
 Galileo
 ja EGNOS tuottavat Euroopan unionille merkittäviä sosioekonomisia etuja, joita
 ovat seuraavat:
 i)
 suorat edut, jotka ovat seurausta GNSS-tuotantoketjun loppupään markkinoiden
 (vastaanottimet ja sovellukset) kasvamisesta. Esimerkiksi jos useammissa
 lentokoneissa on GNSS-vastaanottimet, kyseisten vastaanotinten valmistajien
 tulot kasvavat;
 ii)
 välilliset edut, jotka syntyvät uusien sovellusten kehittämisestä. Jos
 lentoajat lyhenevät paremman navigoinnin ansiosta, lentokoneet saastuttavat
 vähemmän ja matkustajat säästävät arvokasta aikaa. Lisäksi turvallisemmat
 kuljetusmuodot ja tehokkaammat hätäpalvelut mahdollistavat useampien henkien
 pelastamisen;
 iii)
 suorat edut, jotka ovat seurausta tuotantoketjun alkupään markkinoiden
 kasvamisesta ja vaikutuksista muiden alojen teknologiaan. GNSS-segmentin tuotantoketjun
 alkupäässä tehdyt investoinnit hyödyttävät teollisuutta. Myös muut toimialat
 hyötyvät avaruusalalla saavutettavasta edistyksestä. Esimerkiksi kantorakettien
 ja polttoainesäiliöiden rakenteen kunnon arvioimiseen ja seurantaan
 suunniteltuja välineitä voidaan käyttää myös ajoneuvoteollisuuden, rakennusalan
 ja energia-alan yrityksissä ja julkisia palveluja tuottavissa yrityksissä.
 Vaikka
 Galileo-ohjelmassa toteutettava järjestelmä on itsenäinen, sen palvelut voidaan
 optimoida, koska se on yhteentoimiva muiden järjestelmien eli esimerkiksi
 amerikkalaisen GPS-järjestelmän ja venäläisen GLONASS-järjestelmän kanssa. Näin
 ollen yhteistyö muiden satelliittinavigointipalveluja tuottavien maiden kanssa
 mahdollistaa käyttäjien, kansalaisten ja koko talouden etujen optimoimisen.
 Järjestelmien
 käytön ja turvallisuusjärjestelyjen hyväksymisen hallinnoijana virasto on
 keskeisessä asemassa palvelujen tarjoamisessa. Se on niin ikään tärkeä toimija,
 joka edistää loppupään markkinoiden kehittämistä. Näin ollen viraston toiminnan
 tehokkuus vaikuttaa suoraan järjestelmistä odotettavissa olevaan
 sosioekonomiseen hyötyyn.
 1.4.4. Tulos- ja
 vaikutusindikaattorit
 Selvitys siitä,
 millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataan
 Indikaattorit,
 joilla seurataan viraston toiminnan tuloksellisuutta, määritellään
 toimintatyypin mukaan, kuten seuraavassa selostetaan.
 1. Turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntä
 Viraston
 on varmistettava, että turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntätoimet suoritetaan
 hyvissä ajoin jokaisessa Galileo-ohjelman vaiheessa (jotta esimerkiksi kaikki
 satelliitit saadaan laukaistua). Toimien toteuttamista arvioidaan sen
 perusteella, miten virasto on edesauttanut infrastruktuurin käyttöönoton
 onnistumista, sekä vuosittain suoritettujen todentamisten ja
 turvallisuustarkastusten lukumäärän perusteella.
 Nämä
 todentamiset ja tarkastukset koostuvat asianomaisen viranomaisen suorittamasta
 tai sille suoritetusta tai sen nimettyjen pätevien edustajien suorittamasta
 järjestelmien sekä salaus- tai tietotekniikkatuotteen turvallisuuteen
 liittyvien näkökohtien yksityiskohtaisesta teknisestä tutkimuksesta.
 Arvioinnissa varmistetaan, että vaadittava turvallisuustoiminta on olemassa ja
 tutkitaan, onko kyseinen toiminta suojattu luvattomalta muuttamiselta. Arvioinnissa
 määritetään, missä määrin järjestelmän turvallisuusvaatimukset on täytetty sekä
 se, kuinka luotettava järjestelmä on.
 Todentamisten
 ja tarkastusten määrä riippuu maa-asemien toiminnasta ja käyttöönotosta.
 Todentamisia
 ja tarkastuksia arvioidaan tehtävän joka vuosi noin kymmenen vuosien 2013 ja
 2015 välillä ja vuosittain noin viisi vuosien 2016 ja 2020 välillä.
 2. Markkinoiden ja sovellusten kehittäminen:
 Viraston
 toimintaa palvelujen kaupallistamisessa arvioidaan sen perusteella, miten
 EGNOSin ja Galileon tarjoamia palveluita on otettu käyttöön markkinoilla. Tässä
 käytetään indikaattoreita, jotka kehitetään palveluille sen jälkeen, kun ne
 ovat toiminnassa, kuten sellaisten lentoasemien määrä, jotka käyttävät EGNOSiin
 perustuvia lähestymisjärjestelmiä, EGNOS-vastaanottimilla varustettujen
 traktorien määrä tai arvio järjestelmistä koituvasta sosioekonomisesta
 kokonaishyödystä.
 Tähän
 mennessä 82 lentokenttää on kehittänyt EGNOS-järjestelmää käyttäviä
 lähestymisjärjestelmiä. Tavoitteena on, että 50 prosenttia lentokentistä,
 jotka soveltuvat EGNOS-järjestelmän käyttämiseen ja joille järjestelmän
 käyttäminen on tarkoituksenmukaista, on kehittänyt tällaisia
 lähestymisjärjestelmiä vuoteen 2020 mennessä.
 3. Galileon turvallisuuden valvontakeskusten käyttö ja julkisesti
 säännellyn palvelun sovellusten kehittäminen:
 Näiden
 toimien tehokkuutta voidaan mitata käytössä olevien toimintamenettelyiden
 määrällä. Tavoitteena on 500 menettelyä vuonna 2016. Tällä hetkellä näitä
 menettelyitä ei ole käytössä, sillä keskukset eivät ole vielä toiminnassa.
 4. Järjestelmien käyttö:
 Eurooppalaisten
 satelliittinavigointijärjestelmien toteuttamista ja käyttöä koskevan
 asetusehdotuksen mukaisesti järjestelmien käyttöön liittyvät toimet perustuvat
 komission ja viraston väliseen tehtävien siirtoa koskevaan sopimukseen. Siirtoa
 koskevassa sopimuksessa esitetään yksityiskohtaisesti toiminnalliset
 indikaattorit, joilla seurataan kyseisten toimien toteuttamista, kuten tällä
 hetkellä tehdään EGNOSin kohdalla.
 1.5. Ehdotuksen/aloitteen
 perustelut
 1.5.1. Ehdotuksen/aloitteen
 perustelut
 Tarpeet,
 joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä
 Viraston kehittämistä koskevat nykyiset määrät eivät ole riittäviä
 eurooppalaisten satelliittinavigointijärjestelmien toteuttamista ja käyttöä
 koskevassa asetusehdotuksessa säädettyjen uusien, etenkin käyttöön liittyvien
 tehtävien suorittamiseen. Rahoitusselvitystä on siis syytä tarkistaa, jotta se
 vastaisi viraston todellisia henkilöstötarpeita.
 Lisäksi
 on syytä mainita, että ehdotetun hallintomallin toteuttaminen edellyttää, että
 virastolla on asianmukainen tekninen ja operatiivinen henkilökunta, jolla on
 huipputason osaamista tällä erityisalalla. Myös viraston organisaatiorakenteen
 olisi perustuttava suoritettavien tehtävien erityisluonteeseen.
 Vaikka
 virasto ei hoidakaan kaikkia tehtäviään sisäisesti, vaan ulkoistaa monia
 palvelujen tarjoamiseen sekä suurten uudistusten ja uusien
 järjestelmäsukupolvien kehittämiseen liittyviä tehtäviä, sillä on kuitenkin
 oltava asianmukaisia teknisiä asiantuntijoita tarvittavien julkisten
 hankintamenettelyiden hoitamiseen, ulkoistettujen toimien valvomiseen ja
 korkeatasoisten raporttien laatimiseen komissiolle. Koska ohjelmat ovat
 monimutkaisia, on niin ikään tärkeää välttää kaikenlaisia tietoriskejä, jotka
 voivat haitata operaatioiden onnistumisen kannalta olennaisen tiedon
 vastaanottamista, viestintää, hyödyntämistä ja soveltamista ja joka näin olen
 voi vaarantaa ohjelmien tasapainoisen, järkevän ja tehokkaan toiminnan.
 Lisähenkilöstö
 rahoitetaan kohdentamalla määrärahoja uudelleen eurooppalaisten
 satelliittinavigointiohjelmien budjettikohtien välillä.
 1.5.2. EU:n osallistumisesta saatava
 lisäarvo
 EU:n
 oikeus toteuttaa toimia perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen
 172 artiklaan ja GNSS-asetukseen.
 Eurooppalaisten
 satelliittinavigointiohjelmien puitteissa perustetut järjestelmät ovat
 infrastruktuureja, jotka muodostetaan Euroopan laajuisiksi verkoiksi ja joiden
 käyttö ulottuu huomattavasti jäsenvaltioiden kansallisten rajojen ulkopuolelle.
 Lisäksi näiden järjestelmien välityksellä tarjotut palvelut edistävät osaltaan
 Euroopan laajuisten verkkojen kehittämistä erityisesti liikenne-,
 televiestintä- ja energiainfrastruktuurien alalla.
 Yksittäiset
 jäsenvaltiot eivät pysty toteuttamaan satelliittinavigointijärjestelmiä, sillä
 niiden taloudellinen ja tekninen kapasiteetti ei riitä siihen. Sen vuoksi
 järjestelmät voidaan toteuttaa ainoastaan EU:n tason toimin.
 1.5.3. Vastaavista toimista saadut
 kokemukset
 Ei
 sovelleta.
 1.5.4. Yhteensopivuus muiden
 kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut
 Muiden
 nykyisten tai tulevien avaruusohjelmien kanssa on mahdollista saavuttaa
 synergiaetuja esimerkiksi käyttäjäsegmenttien laajentamiseksi (loppupään
 markkinoiden sovellukset).
 Tutkimuksessa
 ja innovoinnissa olisi pyrittävä synergiaetuihin yhdessä komission muiden
 pääosastojen kanssa. Satelliittinavigointijärjestelmiä käyttävillä
 sovelluksilla ja teknologialla voi olla vaikutusta talouden ja yhteiskunnan eri
 aloilla, kuten liikenteessä, energiataloudessa, paikannuspalveluissa,
 pankkipalveluissa, maataloudessa jne. On tärkeää varmistaa, että tutkimus- ja
 innovointiohjelmia koordinoidaan komission tasolla, jotta näillä aloilla
 sovellettavista järjestelmistä odotettavissa oleva sosioekonominen hyöty olisi
 mahdollisimman suuri.
 Lisäksi
 yhteistyötä yhteisen tutkimuskeskuksen kanssa olisi tiivistettävä. Ohjelmissa
 voitaisiin hyödyntää yhteisen tutkimuskeskuksen tieteellistä ja teknistä
 asiantuntemusta sekä sen huippumoderneja testaus- ja mittausvälineitä
 GNSS-järjestelmien turvallisuuteen liittyvissä toimissa ja niiden sovellusten
 kehittämisessä.
 1.6. Toiminnan ja sen
 rahoitusvaikutusten kesto
 ̈ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto
 on rajattu.
 –
 ̈ Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa [PP/KK]VVVV ja päättyy
 [PP/KK]VVVV.
 –
 ̈ Rahoitusvaikutukset alkavat vuonna VVVV ja päättyvät vuonna VVVV.
 þ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa
 ei ole rajattu.
 –
 Käynnistysvaihe alkaa vuonna 2014 ja päättyy vuonna
 2016,
 –
 minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa.
 1.7. Hallinnointitapa
 (hallinnointitavat)[12]
 þ välillinen keskitetty hallinnointi, jossa
 täytäntöönpanotehtäviä on siirretty
 –
 ̈ toimeenpanovirastoille
 –
 þ Euroopan unionin perustamille elimille[13]
 –
 ̈ kansallisille julkisoikeudellisille elimille tai julkisen palvelun
 tehtäviä hoitaville elimille
 –
 ̈ henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa Euroopan
 unionista tehdyn sopimuksen V osaston mukaisia erityistoimia ja jotka
 nimetään varainhoitoasetuksen 49 artiklan mukaisessa perussäädöksessä
 ̈ hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennettava)
 Jos käytetään useampaa
 kuin yhtä hallinnointitapaa, huomautuksille varatussa kohdassa olisi annettava
 lisätietoja.
 Huomautukset:
 Nykyiset
 hallintopuitteet on luotu Galileon suunnittelu-, rakennus- ja
 käyttöönottovaihetta sekä EGNOS-järjestelmän käytön alkuvaihetta varten eli
 vuosiksi 2008–2013. Puitteita on tarpeen tarkistaa, sillä Galileon rakennus- ja
 käyttöönottovaihe jatkuu vuoden 2013 yli ja ohjelman uusi vaihe käynnistyy vuonna
 2014, kun ensimmäisten palvelujen tarjoaminen alkaa. Myös EGNOS-järjestelmän
 hallintotapa olisi syytä määritellä, koska järjestelmän operationaalinen vaihe
 on käynnistynyt. Parhaillaan Euroopan parlamentin ja neuvoston käsiteltävänä
 olevan GNSS-asetusehdotuksen tavoitteena on määritellä ohjelmille uudet
 hallintopuitteet tässä uudessa tilanteessa.
 Kuten
 GNSS-asetusehdotuksessa todetaan, on aiheellista määritellä vakaat, kestävät,
 pitkän aikavälin hallintopuitteet. Näillä puitteilla optimoidaan ja järkeistetään
 nykyisten rakenteiden hyödyntämistä ja varmistetaan vähittäin tapahtuva
 siirtyminen rakennus- ja käyttöönottovaiheesta käyttövaiheeseen huolehtien
 palveluiden jatkuvuudesta.
 2. HALLINNOINTI
 2.1. Seuranta- ja
 raportointisäännöt
 Ilmoitetaan sovellettavat
 aikavälit ja edellytykset
 Varsinaisia
 tehtäviään suorittaessaan virasto soveltaa Euroopan parlamentin, neuvoston ja
 komission hyväksymässä hajautettuja virastoja koskevassa yhteisessä
 lähestymistavassa määriteltyjä seuranta- ja raportointisääntöjä. Virasto
 esittää näin ollen
 –
 strategiset puitteet (monivuotinen työohjelma), jotka kattavat sen tavoitteiden
 toteuttamisen edellyttämät keskeiset toimet, alustavan talousarvion ja
 aikataulun, viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2014;
 –
 vuotuisen työohjelman, jossa esitetään strategisia tavoitteita vastaavat tarkat
 toimenpiteet ja indikaattorit, jotka on esitettävä viimeistään kutakin vuotta
 edeltävän marraskuun 15 päivänä;
 –
 vuosikertomuksen, jossa arvioidaan vuotuisen työohjelman toteuttamista.
 Lisäksi
 joka viides vuosi arvioidaan sitä, miten virasto on saavuttanut tavoitteensa ja
 täyttänyt tehtävänsä. Viraston oikeutusta arvioidaan uudestaan joka kymmenes
 vuosi.
 Näiden
 tavanomaisten toimenpiteiden lisäksi viraston olisi komission virastolle
 siirtämien tehtävien osalta huolehdittava siitä, että kaikissa Galileo- ja
 EGNOS-ohjelmien puitteissa tehdyissä sopimuksissa määrätään seurannasta ja
 varainhoidon valvonnasta. Kaikkien seuranta- ja arviointimenettelyjen
 puitteissa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota ohjelmien kustannusten
 hallintaan samalla kun palvelut tarjotaan asetetun aikataulun mukaisesti.
 Lisäksi
 komissio aikoo – käyttäessään Galileo- ja EGNOS-ohjelmien poliittista seurantaa
 koskevaa toimivaltaansa – tehostaa seuranta- ja arviointijärjestelmiä pyytämällä
 yksityiskohtaiset vuotuiset hallinnointisuunnitelmat ja
 täytäntöönpanokertomukset ja järjestämällä säännöllisiä kokouksia, joissa
 käsitellään ohjelmien etenemistä, sekä suorittamalla rahoitusta ja teknologiaa
 koskevia tarkastuksia.
 Lisäksi
 virasto ottaa päivittäishallinnoinnin puitteissa käyttöön
 riskinhallintajärjestelmän ja käyttää hallinnointivälineitä, joilla voidaan
 hillitä ohjelmiin liittyviä kustannuksia parempien kustannusarviointien
 pohjalta tekemällä johtopäätökset saadun kokemuksen ja järjestelmän
 tosiasiallisen täytäntöönpanon perusteella.
 2.2. Hallinnointi- ja
 valvontajärjestelmä
 2.2.1. Todetut riskit
 Virasto
 vastaa järjestelmiin sekä niiden turvallisuuteen ja niiden markkinoille pääsyyn
 liittyvistä olennaisista toimista.
 Jos
 virastolla ei ole tehtäviensä suorittamiseen tarvittavaa organisaatiorakennetta
 ja henkilökuntaa, ohjelmat vaarantuvat kokonaisuudessaan.
 Suurimmat
 riskit ovat seuraavat:
 •
 Markkinariskit: Eurooppalaisten satelliittinavigointijärjestelmien tarjoamien
 palveluiden markkinoille pääsy riippuu kahdesta merkittävästä tekijästä:
 tarjottavien palveluiden laadusta ja markkinoiden valmiudesta tällaisille
 palveluille. Luvattua heikompi tekninen suoriutuminen tai palvelujen
 keskeytyminen aiheuttavat kielteisen reaktion käyttäjissä ympäri maailmaa, ja
 johtavat siihen, että infrastruktuuria ei käytetä. Näin ollen on oleellisen
 tärkeää, että järjestelmien käyttö on tehokasta. Lisäksi kaikkia Galileon
 tarjoamia palveluja, etenkin julkisesti säänneltyjä palveluja (PRS) varten on
 varmistettava luotettavien vastaanottimien saatavuus sekä tiedotettava
 käyttäjille Galileon ja EGNOSin tarjoamista palveluista, jotta mahdollisuudet
 markkinoille pääsyyn ja siten järjestelmistä odotettavissa oleva
 sosioekonominen hyöty olisivat mahdollisimman suuret.
 •
 Teknologiset riskit: Satelliittinavigointi edellyttää huipputeknologiaa, joka
 on vielä validoimatonta ja jota koskevat eritelmät muuttuvat jatkuvasti. On
 luotava tehokkaita menettelyjä sen varmistamiseksi, että järjestelmien kehitys
 ja uudet järjestelmäsukupolvet perustuvat käyttäjien uusimpiin tarpeisiin ja
 tehokkaimpiin mahdollisiin tekniikkoihin. Virastolla on oltava käytössään
 tarvittavat resurssit tällaisten menettelyjen luomiseen ja tarvittavien
 tietojen toimittamiseen komissiolle, jotta komissio voi määrittää hankkeen
 kehittämisen painopisteet.
 •
 Teolliset riskit: Infrastruktuurien toteuttamiseen tarvitaan useissa maissa
 lukuisia teollisuuden toimijoita, joiden työtä on tärkeä koordinoida
 tehokkaasti, jotta järjestelmistä saadaan luotettavia ja täysin yhtenäisiä
 ennen kaikkea turvallisuusnäkökohdiltaan. Resurssien puute virastossa voi
 aiheuttaa myöhästymisiä ja lisäkustannuksia, jos ohjelmia ei voida koordinoida
 tehokkaasti.
 •
 Turvallisuusriskit: Unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuuden varmistamiseksi
 viraston on huolehdittava, että järjestelmien turvallisuus taataan tehokkaasti.
 •
 Hallintotapaan liittyvä riski: Järjestelmien hallinnointi edellyttää, että
 useat eri tahot työskentelevät yhdessä, joten asianmukainen vakaus ja
 organisaatio on taattava. Virastolla on tärkeä rooli ohjelmien käytössä. Näin
 ollen olisi suuri hallinnollinen riski, jos se ei kykenisi toimimaan
 tehokkaasti.
 2.2.2. Valvontamenetelmä(t)
 Viraston
 tilit toimitetaan tilintarkastustuomioistuimen hyväksyttäviksi, ja niihin sovelletaan
 vastuuvapausmenettelyä. Komission sisäisen tarkastuksen yksikkö on viraston
 sisäinen tarkastaja. Lisäksi virasto pyrkii saamaan keskeisiä toimintojaan
 varten laatu- ja turvallisuussertifioinnin, jota on määrä soveltaa vuodesta
 2014 alkaen.
 2.3. Toimenpiteet petosten ja
 sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi
 Ilmoitetaan käytössä
 olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteet
 Petostentorjuntavirasto
 valvoo tätä virastoa.
 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT
 RAHOITUSVAIKUTUKSET
 3.1. Kyseeseen tulevat
 monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat
 · Talousarviossa jo olevat budjettikohdat
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja
 budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä
 Moniv. rahoituskehyksen otsake || Budjettikohta || Määräraha- laji || Rahoitusosuudet
 Numero [Nimi:............................................] || JM/EI-JM[14]) || EFTA-mailta[15] || ehdokasmailta[16] || kolmansilta mailta || varainhoitoasetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet
 1 || 02.0502.01 Euroopan GNSS-virasto (GSA) – osastot 1 ja 2 02.0502.02 Euroopan GNSS-virasto (GSA) – osasto 3 || JM || KYLLÄ || EI || EI || EI
 · Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat
 Monivuotisen
 rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä
 Moniv. rahoituskehyksen otsake || Budjettikohta || Määräraha- laji || Rahoitusosuudet
 Numero [Nimi:............................................] || JM/EI-JM || EFTA-mailta || ehdokasmailta || kolmansilta mailta || varainhoitoasetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet
 || Uusia budjettikohtia ei pyydetä. || || || || ||
 3.2. Arvioidut vaikutukset
 menoihin
 Ennen tämän ehdotuksen arvioitujen vaikutusten
 yksityiskohtaista kuvausta on syytä täsmentää, että arvio on tässä vaiheessa
 väliaikainen, sillä se riippuu budjettivallan käyttäjän hyväksymästä
 seuraavasta, vuosien 2014–2020 monivuotisesta rahoituskehyksestä[17].
 Lisäksi eräät tätä rahoitusselvitystä
 laadittaessa tehdyt oletukset saattavat muuttua. Ohjelmien hallintopuitteita ja
 niistä johtuvia viraston tehtäviä ei määritellä tässä lainsäädäntöehdotuksessa,
 vaan se tehdään GNSS-asetuksessa, jota käsitellään parhaillaan Euroopan
 parlamentissa ja neuvostossa. Lisähenkilöstön tarve johtuu virastolle
 GNSS-asetuksella osoitetuista uusista tehtävistä.
 Näin ollen komissio varaa itselleen oikeuden
 muuttaa ehdotustaan siinä tapauksessa, että rahoitukseen tai tulevassa
 GNSS-asetuksessa ehdotettuihin hallintopuitteisiin tehdään merkittäviä
 muutoksia. Näin ollen siinä tapauksessa, että budjettivallan käyttäjä päättää
 pienentää huomattavasti ohjelmille osoitettua talousarviota, virastolle
 osoitettuja tehtäviä ja henkilöstön määrää on arvioitava uudelleen. Vastaavasti
 jos budjettivallan käyttäjä päättää osoittaa virastolle uusia tehtäviä,
 viraston henkilöstötarvetta on arvioitava uudelleen. Esimerkiksi
 eurooppalaisten satelliittinavigointijärjestelmien toteuttamisesta ja käytöstä
 annettua asetusta koskevassa Euroopan parlamentin mietintöluonnoksessa[18] (esittelijä: Marian-Jean
 Marinescu) esitetään, että virasto hallinnoisi komission sille
 GNSS-asetusehdotuksessaan osoittamien tehtävien lisäksi huippuosaamiskeskuksia,
 joiden tarkoitus on edistää GNSS-sovellusten kehittämistä ja käyttämistä.
 3.2.1. Yhteenveto arvioiduista
 vaikutuksista menoihin
 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || Numero || Otsake 1 - Älykäs ja osallistava kasvu
 [Viranomainen]: <.......> || || || 2013[19][20] || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ 2014–2020
 Budjettikohta 02 05 02 01 Euroopan GNSS-virasto (GSA) – osastot 1 ja 2 || Sitoumukset || (1) || 11,087[21] || 18,632 || 21,495 || 22,710 || 22,272 || 24,623 || 24,497 || 25,239 || 159,468
 Maksut || (2) || 11,087 || 18,632 || 21,495 || 22,710 || 22,272 || 24,623 || 24,497 || 25,239 || 159,468
 Budjettikohta 02 05 02 02 Euroopan GNSS-virasto (GSA) – osasto 3 || Sitoumukset || (1a) || 2,363 || 6,550 || 6,150 || 6,100 || 6,150 || 6,800 || 6,800 || 6,300 || 44,85
 Maksut || (2a) || 2,363 || 6,550 || 6,150 || 6,100 || 6,150 || 6,800 || 6,800 || 6,300 || 44,85
 || || || || || || || || || || ||
 || || || || || || || || || || ||
 Viraston määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =1+1a -3a || 13,450 || 25,182 || 27,645 || 28,810 || 28,422 || 31,423 || 31,297 || 31,539 || 204,318
 Maksut || =2+2a -3b || 13,450 || 25,182 || 27,645 || 28,810 || 28,422 || 31,423 || 31,297 || 31,539 || 204,318
 Viraston vuosien 2014–2020 talousarvio on jo
 sisällytetty uutta, vuosien 2014–2020 monivuotista rahoituskehystä koskevaan
 komission ehdotukseen. Uudet tehtävät ja niihin liittyvät kustannukset
 rahoitetaan kohdentamalla määrärahoja uudelleen GNSS-ohjelman sisällä,
 sellaisena kuin se alun perin kaavailtiin vuosiksi 2013–2020. Vaikutus on 117,1
 miljoonaa euroa, ja se jakautuu seuraavasti:
 Budjettikohta 02.0501 eurooppalaiset satelliittinavigointiohjelmat (EGNOS ja Galileo) || Sitoumukset || (3a) || -1,750 || -13,482 || -15,645 || -16,610 || -16,022 || -18,723 || -18,297 || -18,339 || -117,118
 || Maksut || (3b) || -1,750 || -13,482 || -15,645 || -16,610 || -16,022 || -18,723 || -18,297 || -18,339 || -117,118
 Euroopan GNSS-viraston määrärahat nykyisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä YHTEENSÄ || Sitoumukset || =1+1a +3a || || 11,700 || 12,000 || 12,200 || 12,400 || 12,700 || 13,000 || 13,200 || 87,200
 Maksut || =2+2a +3b || || 11,700 || 12,000 || 12,200 || 12,400 || 12,700 || 13,000 || 13,200 || 87,200
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || 5 || ”Hallintomenot”
 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 || || || vuosi N || vuosi N+1 || vuosi N+2 || vuosi N+3 || ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) || YHTEENSÄ
 PO: <.......> ||
  Henkilöresurssit || || || || || || || || 0
  Muut hallintomenot || || || || || || || || 0
 <....> PO YHTEENSÄ || Määrärahat || || || || || || || || 0
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä) || || || || || || || ||
 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 || || || vuosi N[22] || vuosi N+1 || vuosi N+2 || vuosi N+3 || ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) || YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 15 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || || || || || || || || 0
 Maksut || || || || || || || || 0
 3.2.2. Arvioidut vaikutukset
 GSA-viraston määrärahoihin  jakautuminen tavoitteiden ja osastoiden mukaan
 Maksusitoumusmäärärahoina, milj. euroa (kolmen
 desimaalin tarkkuudella)
 || Täsmennettävä tavoitteet ja tuotokset ò || || || vuosi 2013 || vuosi 2014 || vuosi 2015 || vuosi 2016 || vuosi 2017 || vuosi 2018 || vuosi 2019 || || vuosi 2020
 || TUOTOKSET
 || Tuotoksen laji || Keskimääräiset kustannukset || Lukumäärä || Kustannukset yhteensä || Lukumäärä || Kustannukset yhteensä || Lukumäärä || Kustannukset yhteensä || Lukumäärä || Kustannukset yhteensä || Lukumäärä || Kustannukset yhteensä || Lukumäärä || Kustannukset yhteensä || Lukumäärä || Kustannukset yhteensä || Lukumäärä || Kustannukset yhteensä
 || Tavoite 1: GNSS-järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntä || ||
 Osastot 1 ja 2 || || || || 2,123 || || 2,749 || || 2,804 || || 2,762 || || 2,637 || || 2,878 || || 2,845 || || 2,912 ||
 3 osasto || || || || 1,043 || || 1,400 || || 1,400 || || 1,400 || || 1,400 || || 1,400 || || 1,400 || || 1,400 ||
 Välisumma, erityistavoite 1 || || 3,166 || || 4,149 || || 4,204 || || 4,162 || || 4,037 || || 4,278 || || 4,245 || || 4,312 ||
 Tavoite 2: Markkinoiden ja sovellusten kehittäminen, laatusertifiointi ja GNSS-järjestelmistä tiedottaminen mukaan luettuna || ||
 Osastot 1 ja 2 || || || || 1,415 || || 1,833 || || 1,869 || || 1,688 || || 1,612 || || 1,759 || || 1,739 || || 1,780 ||
 3 osasto || || || || 664 || || 3,750 || || 3,250 || || 3,200 || || 3,250 || || 3,750 || || 3,750 || || 3,250 ||
 Välisumma, erityistavoite 2 || || 2,079 || || 5,583 || || 5,119 || || 4,888 || || 4,862 || || 5,509 || || 5,489 || || 5,030 ||
 Tavoite 3: Galileon turvallisuuden valvontakeskusten käyttö ja julkisesti säännellyn palvelun sovellusten kehittäminen || ||
 Osastot 1 ja 2 || || 3,303 || || 5,193 || || 5,763 || || 6,138 || || 5,861 || || 6,396 || || 6,322 || || 6,472 ||
 3 osasto || || 656 || || 1,400 || || 1,500 || || 1,500 || || 1,500 || || 1,650 || || 1,650 || || 1,650 ||
 Välisumma, erityistavoite 3 || || 3,959 || || 6,593 || || 7,263 || || 7,638 || || 7,361 || || 8,046 || || 7,972 || || 8,122 ||
 Tavoite 4: GNSS-järjestelmien käyttö || ||
 Osastot 1 ja 2 || || 1,750 || || 6,567 || || 8,878 || || 9,974 || || 10,110 || || 11,352 || || 11,379 || || 11,811 ||
 Tukevat toimet (julkiset hankintamenettelyt, taloushallinto, henkilöstöresurssit, projektin hallinta ja valvonta, oikeudelliset asiat, viestintä) || ||
 Osastot 1 ja 2 || || 2,496 || || 2,291 || || 2,181 || || 2,148 || || 2,051 || || 2,238 || || 2,213 || || 2,265 ||
 VIRASTON KUSTANNUKSET YHTEENSÄ || || 13,450 || || 25,182 || || 27,645 || || 28,810 || || 28,422 || || 31,423 || || 31,297 || || 31,539 ||
 Viraston talousarvio ajanjaksolle 2013–2020 on
 laskettu seuraavien olettamusten perusteella:
 –
 Uusi GNSS-asetus, jota Euroopan parlamentti ja
 neuvosto parhaillaan käsittelevät, hyväksyttäneen komission ehdotuksen
 mukaisesti. Mikäli näin tapahtuu, EGNOSin käyttövaiheen hallinta olisi
 siirrettävä virastolle ja Galileo-ohjelman käyttövaiheen hallinnointi olisi
 siirrettävä virastolle 1. tammikuuta 2014. Nämä tärkeät tehtävät
 edellyttävät riittävää henkilöstöä ja asianmukaisia talousarviovaroja, joita
 virasto tarvitsee ohjelmien eri vaiheiden toteuttamiseksi. GNSS-ohjelmien
 vaatimusten ja niiden kehittämisen olisi johdettava viraston nopeaan
 laajentumiseen aina vuoteen 2016 asti, jonka jälkeen virasto kasvaisi
 hitaammin.
 –
 Galileon turvallisuuden valvontakeskuksien perustamista Ranskaan ja Yhdistyneeseen kuningaskuntaan valmistellaan
 parhaillaan. Niiden toiminnan pitäisi käynnistyä täysimääräisesti vuosien 2013
 ja 2014 välillä, mitä edeltää 24 kuukauden operationaaliset validointitestit,
 mikä selittää lisähenkilöstön tarpeen ja eräät kertaluonteiset kustannukset
 vuonna 2014. Valvontakeskuksen tarve tuli ilmi valmisteltaessa palveluja
 yksityiskohtaisemmin. Valvontakeskukseen on palkattava päteviä työntekijöitä,
 jotka käyttäessään ohjelmistoja ja laitteita tuntevat tarkkaan järjestelmän
 turvallisuusnäkökohdat. Heidät olisi koulutettava palvelujen
 käyttöönottovaiheessa ja palvelujen asteittaisessa toimittamisvaiheessa. Heidän
 on erityisesti kyettävä vastaamaan PRS-palvelujen (julkisesti säännelty
 palvelu) käyttäjien kyseiseen palveluun pääsyä koskeviin tarpeisiin. Heidän on niin
 ikään laadittava kirjallisia toimintamenettelyjä sekä vastattava turvallisuuden
 vaarantumistapausten seurannasta ja hoitamisesta koko järjestelmässä.
 –
 Prahaan perustettavasta toimistosta ei aiheudu
 vuokrakuluja vuoden 2017 kesäkuuhun asti. Tämän jälkeen viraston pitää maksaa
 toimistoista Tšekin viranomaisille vuokrakuluja 25 prosenttia niiden
 kaupallisesta markkina-arvosta. Arvio tehtiin Prahan kaupungin hintojen
 pohjalta. Lisäksi viraston on katettava vuokrakulut myös muissa toimipaikoissa,
 joissa se suorittaa tehtäviään, kuten Ranskassa (Saint-Germain-en-Laye,
 Toulouse), Yhdistyneessä kuningaskunnassa (Swanwick) ja Alankomaissa (Euroopan
 avaruustutkimus ja -teknologiakeskus, Euroopan avaruusjärjestö).
 –
 Viraston henkilöstökustannukset lasketaan komission
 keskimääräisten kustannusten perusteella. Laskelmissa henkilöstön vaihtuvuus on
 melko alhainen ja uusi henkilöstö aloittaa palveluksen keskimäärin joka vuoden
 huhtikuussa. Elinkustannuksiin sovellettavat korjauskertoimet on myös huomioitu
 (Prahan korjauskerroin on 15 prosenttia Brysselin kerrointa pienempi,
 Brysselin kerroin on taas 16 prosenttia pienempi kuin Ranskan).
 –
 Palkkoihin, vuokrakuluihin, tietotekniikkaan ja
 komission tarjoamiin palveluihin liittyvissä kustannuksissa sekä postitus- ja
 tietoliikennekuluissa vuosittaisen inflaation aiheuttaman kasvun arvioidaan
 olevan 3 prosenttia. Inflaatio ei vaikuta muihin laskettuihin
 kustannuksiin, mikä johtaa viraston todellisten kulujen pienenemiseen.
 –
 Nykyiset hallintokulut on laskettu vuosien 2011 ja
 2012 todellisten kulujen perusteella ilman inflaatiokorotusta.
 –
 Viraston atk-laitteet ja tietoverkot uudistetaan
 kokonaan vuosina 2012 ja 2013, kun viraston toimipaikka siirretään Prahaan
 syyskuussa 2012. Laitteistojen vanhentumiseen ja kulumiseen perustuvan arvion mukaan
 ne on olisi uusittava vuonna 2018 sekä viraston päätoimipaikassa että Galileon
 turvallisuuden valvontakeskuksissa.
 –
 Vuosien 2014 ja 2020 välisenä aikana olisi
 toteutettava eräitä tärkeimpiä tiedotustoimia, jotka koskevat Galileon
 alkuvaiheen palvelujen käynnistämistä vuosina 2014–2015 ja Galileon
 täysimääräisen käyttövaiheen käynnistämistä vuosina 2018–2019. Nämä tärkeimmät
 vaiheet edellyttävät useampien markkinasegmenttien sisällyttämistä viraston
 yleisiin tiedotuskampanjoihin sekä olemassa olevien verkkosivujen ja
 viestintävälineiden uudelleensuunnittelua (reaaliaikaisen sisältöpalvelun
 parantaminen mukaan luettuna).
 –
 Kustannukset on laskettu sen olettamuksen
 perusteella, että turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntään liittyvien tehtävien
 entistä selkeämpi erottaminen viraston muista toimista ei johda hallinnollisten
 keskuspalveluiden kaksinkertaistumiseen.
 Viraston yksityiskohtainen talousarvio
 vuosiksi 2013–2020 esitetään seuraavassa taulukossa:
 3.2.3. Arvioidut vaikutukset viraston
 henkilöresursseihin ja viraston talousarvioon
 3.2.3.1. Yhteenveto
 –
 ̈ Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja.
 –
 þ Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti:
 milj. euroa (kolmen
 desimaalin tarkkuudella)
 || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ
 Virkamiehet (AD-ura-alue) || || || || || || || || ||
 Virkamiehet (AST-ura-alue) || || || || || || || || ||
 Sopimussuhteiset toimihenkilöt || || 1,125 || 1,276 || 1,376 || 1,393 || 1,435 || 1,478 || 1,522 || 9,606
 Väliaikaiset toimihenkilöt || || 9,768 || 11,081 || 13,071 || 12,960 || 13,550 || 14,061 || 14,599 || 89,090
 Kansalliset asiantuntijat || || || || || || || || ||
 YHTEENSÄ || || 10,893 || 12,357 || 14,447 || 14,353 || 14,985 || 15,539 || 16,122 || 98,696
 Henkilöstökulut on laskettu seuraavien tärkeimpien olettamusten
 perusteella:
 – väliaikaisten toimihenkilöiden kustannukset: komission keskimääräiset
 kustannukset (95 000 EUR + inflaatio);
 – sopimussuhteisten toimihenkilöiden kustannukset: komission
 keskimääräiset kustannukset (tehtäväryhmä III ja tehtäväryhmä IV yhteensä = 40
 000 EUR + inflaatio);
 – 3 prosentin vuosittainen inflaatio;
 – 3 prosentin vähennys henkilöstökuluissa kierron ansiosta;
 – 25 prosentin vähennys uuden henkilöstön palkkaamiseen
 liittyvissä kuluissa – palveluksen aloittamispäivä keskimäärin
 1. huhtikuuta;
 – henkilöstösäännösten mukaiset asettautumiskustannukset:
 asettautumiskorvaus, päiväraha (vain kolmen kuukauden ajan), muuttokulut,
 matkakulut.
 Virastossa tarvittavan henkilöstön määrä
 vuosina 2013–2020 (henkilömäärä)
 || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 Väliaikaiset toimihenkilöt || 77 || 97 || 109 || 117 || 121 || 123 || 124 || 125
 Kansalliset asiantuntijat/ sopimussuhteiset toimihenkilöt || 17 || 25 || 29 || 31 || 31 || 31 || 31 || 31
 YHTEENSÄ || 94 || 122 || 138 || 148 || 152 || 154 || 155 || 156
 Viraston henkilöstömäärä tehtävän mukaan
 jaettuna (henkilömäärä)
 || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 GNSS-järjestelmien käyttötehtäviin suoraan osoitettu henkilöstö || 20 || 43 || 57 || 65 || 69 || 71 || 72 || 73
 Galileon turvallisuuden valvontakeskukseen (GSMC) suoraan osoitettu henkilöstö || 28 || 34 || 37 || 40 || 40 || 40 || 40 || 40
 Viraston varsinaisiin tehtäviin osoitettu henkilöstö (nykyiset tehtävät) || 46 || 45 || 44 || 43 || 43 || 43 || 43 || 43
 YHTEENSÄ || 94 || 122 || 138 || 148 || 152 || 154 || 155 || 156
 Viraston henkilöstömäärä tehtävän mukaan
 jaettuna (prosentteina kokonaistarpeesta)
 || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 Käytöstä vastaavan henkilöstön osuus prosentteina viraston henkilöstöstä || 21 % || 35 % || 41 % || 44 % || 45 % || 46 % || 46 % || 47 %
 Galileon turvallisuuden valvontakeskukseen osoitetun henkilöstön osuus prosentteina viraston henkilöstöstä || 30 % || 29 % || 27 % || 26 % || 26 % || 26 % || 26 % || 26 %
 Viraston varsinaisiin tehtäviin (nykyiset tehtävät) osoitetun viraston henkilöstön osuus prosentteina || 49 % || 36 % || 32 % || 30 % || 29 % || 28 % || 28 % || 27 %
 YHTEENSÄ || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 %
 Kuten edellä esitettiin, virasto vastaa
 erilaisten tehtävien suorittamisesta, joista jotkut ovat uusia ja jotkut jatkoa
 sen nykyisille tehtäville. Viraston nykyisten tehtävien hoitoon osallistuvan
 henkilöstön 5 prosentin vähennys on jo toteutettu, mikä tarkoittaa kolmen
 täysiaikaisen toimen (FTE) vähennystä näiden tehtävien hoitamisesta niin, että
 kunakin vuonna 2014, 2015 ja 2016 vähennetään 1 kokoaikainen toimi.
 Komissio on arvioinut viraston
 henkilöstötarpeen viraston kuulemisen ja tutkimuksen perusteella, jossa
 esitettiin yksityiskohtaisesti kaikki ohjelmien käytön puitteissa toteutettavat
 tehtävät[23].
 Kuvaus suoritettavista tehtävistä:
 Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt || 1. GNSS -järjestelmien turvallisuusjärjestelyjen hyväksyntä (viraston varsinainen tehtävä) 2. Galileon turvallisuuden valvontakeskusten hallinnointi (viraston varsinainen tehtävä, jota edelleen vahvistetaan lähinnä vuonna 2014, sen jälkeen kun ensimmäiset virat on perustettu vuosina 2012 ja 2013) 3. GNSS-järjestelmien markkinoiden ja sovellusten kehittäminen, myös julkisesti säännellyn palvelun käyttäjille suunnattu tekniikka (viraston varsinainen tehtävä, jota mahdollisesti täydennetään uusilla siirretyillä tehtävillä) 4. GNSS-järjestelmästä tiedottaminen (viraston varsinainen tehtävä) 5. GNSS-järjestelmien käyttö (komission virastolle siirtämä uusi tehtävä – EGNOSin käytön kohdalla kyseessä on komission toimivallan siirto virastolle, kun taas Galileo-ohjelman järjestelmän käytön kohdalla kyseessä on ohjelman hallinnointivaltuuksien siirtäminen komissiolta virastolle) Ohjelmien käyttövaiheen tehtävät kartoitettiin, ja ne jaoteltiin tehtäväkohtaiseen kaavioon. Vastuu kaikista käyttöön liittyvistä toimista siirretään virastolle, joka vastaa niiden koordinoinnista mutta ei välttämättä niiden suorittamisesta. On huomautettava, että valtaosa näistä tehtävistä pohjautuu tarpeeseen varmistaa palvelujen tarjoamiseen liittyvät operaatiot ja että niitä ei ole huomioitu ohjelmien tämänhetkisessä organisaatiossa. Tehtäväkohtaisessa kaaviossa kaikki käyttöön liittyvät tehtävät voidaan jaotella viiteen eri osioon: - Ohjelmien toteuttamisen hallinta, joka koostuu pääosin seuraavasta: o Komission asettamien tai kansainvälisillä tai hallitustenvälisillä sopimuksilla asetettujen yleistavoitteiden sekä turvallisuusedellytysten yksityiskohtainen kuvaus järjestelmävaatimuksista laaditussa asiakirjassa (Mission Requirement Document); o Ohjelmien suunnittelun, kustannusten ja riskien valvonta; o Ohjelmien käytön edellyttämien sopimusten tekemisen ja niiden seurannan varmistaminen; - Ohjelmien tekninen hallinta, johon kuuluu tulevien kehityssuuntien suunnittelu järjestelmävaatimuksista laaditun asiakirjan mukaisesti, järjestelmän standardointimenettelyjen koordinoiminen, uusien infrastruktuurien kehittäminen ja validointi (ohjelmistot mukaan luettuina), ohjelmien tekniikasta huolehtiminen ja järjestelmän suorituskyvyn arviointi; - Infrastruktuurien hallinta, johon kuuluu infrastruktuurihankkeen hallinta, järjestelmän teknisestä suunnittelusta huolehtiminen, avaruus- ja maainfrastruktuurien rakentaminen sekä järjestelmän ajantasaistaminen; - Palvelujen käyttöönotto ja tarjoaminen, joihin kuuluu palvelujen tarjoamiseen liittyvien toimien hallinta, infrastruktuurien käyttö sekä sen seuranta, että operaatiot toteutetaan moitteettomasti; - Palvelujen käyttö markkinastrategian määrittämisen ja sen ylläpitämisen avulla, edistämällä palvelujen käyttöönottoa ja käyttöä ja tukemalla uusien sovellusten suunnittelua ja kehittämistä.
 Ulkopuolinen henkilöstö || Pääasiallisesti tuki- ja hallinnollisia tehtäviä, joiden tarkoitus on varmistaa operaatioiden sujuvuus. Vuodesta 2015 lähtien tukihenkilöstön osuus on 16 prosenttia viraston koko henkilöstöstä, mikä on vähemmän kuin tavallisesti muissa unionin virastoissa ja toimielimissä (muissa täydessä toiminnassa olevissa unionin virastoissa luvun arvioidaan olevan 25 prosenttia, komissiossa osuus on vielä tätäkin suurempi).
 Viraston henkilöstö vuosiksi 2013–2020
 esitetään yksityiskohtaisesti seuraavassa taulukossa:
 Järjestelmien käyttöön tarvittava
 lisähenkilöstö palkataan lähinnä AD-virkoihin, joista alle 10 prosenttia
 on johtotehtäviä (palkkaluokat AD10–AD12). Koska pitkälle erikoistunutta
 teknistä asiantuntemusta omaavan, kokeneen henkilöstön palkkaaminen on vaikeaa,
 valtaosa muista paikoista täytetään rekrytoimalla palkkaluokkiin AD6–AD9.
 3.2.3.2. Vastaavan pääosaston arvioidut
 henkilöstötarpeet
 –
 þ Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja.
 Ehdotus/aloite ei edellytä ylimääräisiä
 henkilöresursseja komissiossa; tarkoitus on päinvastoin vähentää henkilöstöä.
 Nämä vähennykset ovat kokonaisuudessaan eriteltyinä myös kohdassa 3.4.
 –
 ̈ Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti:
 3.2.4. Yhteensopivuus nykyisen
 monivuotisen rahoituskehyksen kanssa
 –
 þ Ehdotus/aloite on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukainen
 vuoden 2013 osalta ja seuraavien vuosien osalta komission vuosia 2014–2020
 koskevan rahoituskehyksen ehdotuksen mukainen.
 –
 ̈ Ehdotus/aloite edellyttää rahoituskehyksen asianomaisen otsakkeen
 rahoitussuunnitelman muuttamista.
 –
 ̈ Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista
 tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista[24].
 Selvitys tarvittavista toimenpiteistä, mainittava myös
 kyseeseen tulevat rahoituskehyksen otsakkeet, budjettikohdat ja määrät.
 3.2.5. Ulkopuolisten tahojen
 osallistuminen rahoitukseen
 –
 þ Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja.
 –
 Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen osallistuu
 ulkopuolisia tahoja seuraavasti (arvio):
 3.3. Arvioidut vaikutukset
 tuloihin
 –
 þ Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia tuloihin.
 –
 ̈ Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti:
 –
 ̈ vaikutukset omiin varoihin
 –
 ̈ vaikutukset sekalaisiin tuloihin
 3.4. Arvioidut vaikutukset
 komission henkilöresursseihin
 Vaikka tässä rahoitusselvityksessä keskitytään
 vaikutuksiin, joita GNSS-ohjelmien operatiiviseen hallinnointiin liittyvien
 uusien tehtävien siirtämisestä virastolle koituu, on hyödyllistä käsitellä myös
 sitä, minkälaisia vaikutuksia GNSS-ohjelmien tulevalla hallinnoinnilla saattaa
 olla komission henkilöresursseihin.
 Kuten edellä selvitettiin, virastolle
 hiljattain osoitetut tehtävät ovat valtaosin uusia tehtäviä, eikä
 vastaavanlaisia tehtäviä ole nykyisessä GNSS-ohjelmien jaottelussa.
 Galileo-ohjelman avulla toteutetun järjestelmän käyttöön liittyvät virastolle
 toimivallan siirrolla annettavat tehtävät – toisin kuin EGNOSin käyttöön
 liittyvät komissiolta virastolle siirrettävät tehtävät – ovat uusia tehtäviä,
 sillä järjestelmä ei ole vielä toiminnassa. Tämän vuoksi Galileo ei vielä
 tarjoa palveluita, ja komissiossa ja virastossa työskentelevät työryhmät ovat
 keskittyneet infrastruktuurin rakentamiseen ja käyttöönottoon. Siirtyminen
 toiminnassa olevaan infrastruktuuriin ja sellaisten palvelujen tarjoamiseen,
 joista ihmishenget ovat riippuvaisia, edellyttää aivan uudenlaisia toimia ja
 lisähenkilöstöä. Komission ja viraston henkilöstö kasvaa yhteensä
 31 prosenttia, minkä vuoksi keskimääräinen hallinnoitu talousarvio kasvaa
 103 prosenttia vuosina 2007–2013 ja 2014–2020.
 Komissio on edelleen muutaman tulevan vuoden
 ajan vastuussa Galileon infrastruktuurin rakentamisesta ja käyttöönotosta aina
 siihen asti, kunnes kyseinen vaihe on päättynyt, ja siksi kyseistä työtä
 valvovien työryhmien on edelleen toimittava komissiossa. Tämän jälkeen
 komission rooli rajoittuu ohjelmien poliittiseen seurantaan, minkä vuoksi
 komissio ehdottaa 30 viran vähentämistä henkilöstötaulukosta vuosien 20142020
 aikana. Henkilöstön vähentämisessä on huomioitu seuraavat seikat:
 2)
 EGNOSin käyttöön liittyvien toimien
 (Galileo-ohjelman käyttövaihe muodostaa uuden tehtävän) siirtäminen virastolle,
 mikä johtaa GNSS-henkilöstön 3 kokoaikaisen toimen vähentämiseen komissiosta
 (3,3 prosenttia);
 3)
 Komission päätös vähentää edelleen henkilöstöä
 nykyisissä toimissa, mikä johtaa 12 kokoaikaisen toimen vähentämiseen
 (13 prosenttia).
 4)
 15:ta kokoaikaisen toimen lisävähennys komission
 sisäisin uudelleenjärjestelyin.
 Näin ollen komissiossa GNSS-palvelujen parissa
 työskentelevän henkilömäärän muutos on seuraavanlainen:
 GNSS-tehtäviin osoitettu komission henkilöstö || 2013 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Vähennykset yhteensä
 Vähennys || 0 || -3 || || || -3 || -4 || -5 || 0 || -15
 YHTEENSÄ || 92 || 89 || 89 || 89 || 86 || 82 || 77 || 77 ||
 Edellä kohdassa 3 tarkoitettu henkilöstön
 lisävähennys jaetaan määrältään vaihdellen seitsemän vuoden ajanjaksolle.
 Kyseiset 30 virkaa vähennetään riippumatta koko komissiossa vuosien 3012–2017
 välisenä aikana tehtävästä virkojen vähentämisestä viidellä prosentilla, joten
 kyseiset vähennykset tulevat näiden lisäksi. Viimeksi mainitut poistetaan
 kokonaan komission henkilöstötaulukosta.
 Komission henkilöstön lisävähennykset
 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Vähennykset yhteensä
 Komission henkilöstön lisävähennykset YHTEENSÄ || -2 || -3 || -3 || -2 || -2 || -2 || -1 || -15
 Henkilöresurssien tarve katetaan toimen
 hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa
 toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla
 henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea
 hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen
 jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.
 Vähennys tehdään huolimatta siitä, että
 komissio vastaa edelleenkin yleisesti GNSS-ohjelmista ja että neuvosto ja
 Euroopan parlamentti ovat osoittaneet komissiolle useita uusia tehtäviä (kuten
 uuden GNSS-asetuksen käsittelyn aikana kävi ilmi), kuten uusien teollis- ja
 tekijänoikeuksia koskevien toimintatapojen määrittely, hankkeen kehittäminen ja
 tiukat raportointivaatimukset GNSS-komitealle, neuvostolle ja Euroopan
 parlamentille. Komissio pyrkii mukautumaan näihin uusiin tehtäviin sisäisillä
 siirroilla.
 Komission tuleva rooli voidaan tiivistää
 kuuteen tehtäväkenttään:
 –
 EU:n laajempien strategisten tavoitteiden
 edistäminen. Tavoitteena on edistää GNSS- teknologian sisällyttämistä
 tutkimuksen eri aloille ja niiden huomioimista alakohtaisissa strategisissa
 aloitteissa, jotka koskevat muun muassa liikennemuotoja, maataloutta,
 henkilöiden liikkuvuutta, ajanmääritystä tai energia-asioita. Tarkoituksena on
 varmistaa, että EU:n näitä koskevassa politiikassa hyödynnetään parhaalla
 mahdollisella tavalla eurooppalaisten satelliittinavigointijärjestelmien
 innovointipotentiaalia ja lisäarvoa.
 –
 Ohjelmien yleistavoitteiden määrittäminen ja niiden
 kehittäminen edelleen siten, että ne vastaavat poliittisia vaatimuksia ja
 muiden toimijoiden ja käyttäjien tarpeita, sekä strategian ja teknisten
 määräyksien laatiminen näiden vaatimusten ja tarpeiden huomioon ottamiseksi.
 –
 Toteuttamisen edellytysten määrittely ja niiden
 mukauttaminen. Ohjelmia koskevien komission strategisten tavoitteiden
 mukaisesti on määriteltävä ohjelmien toteutukseen tarvittavat toimenpiteet,
 kuten tehtävien siirtoa koskevat sopimukset, laadittava sijoituspaikkaa
 koskevat sopimukset ja kehitettävä asianmukaiset normit. Komissio on lisäksi
 edelleen vastuussa järjestelmien turvallisuudesta. Sen on näin ollen
 määriteltävä turvallisuusvaatimukset ja varmistettava turvallisuuskysymysten
 koordinointi.
 –
 Maailmanlaajuiseen
 satelliittinavigointijärjestelmään liittyvien toimintalinjojen määrittely ja
 kehittäminen sekä sellaisen sääntely-ympäristön ja kansainvälisen ympäristön
 luominen, joka edesauttaa GNSS-ohjelmien tavoitteiden saavuttamista. Osana
 GNSS-ohjelmien lainsäädäntökehyksen laatimista komissio tarkastelee kysymystä
 GNSS-järjestelmän käyttäjien suojaamisesta ja turvallisuudesta, arvioi
 satelliittinavigointijärjestelmien ja -laitteiden haavoittuvuutta ja ehdottaa
 sitä kompensoivia toimia, huolehtii eurooppalaisten
 satelliittinavigointipalveluiden yhdenmukaistamisesta, pyrkii lisäämään
 vakautta, jotta teollisuus pystyy suunnittelemaan tulevia investointeja, sekä
 vahvistaa suojaa ja turvallisuutta (esimerkiksi ottamalla käyttöön toimia,
 joilla riippuvuutta GPS-järjestelmästä voidaan vähentää). Kansainvälisellä
 tasolla komissio laatii kansainvälisiä sopimuksia ja neuvottelee niistä sekä
 sovittaa toimintansa yhteen kansainvälisten elinten kanssa, jotta
 yhteensopivuus ja yhteentoimivuus muiden satelliittinavigointijärjestelmien
 kanssa voidaan varmistaa.
 –
 Ohjelmien toteutuksen seuranta. Vaikka komissio ei
 vastaa ohjelmien operatiivisesta hallinnoinnista, se on edelleenkin yleisesti
 vastuussa niiden moitteettomasta etenemisestä ja vastaa kaikista kustannusten
 tai määräaikojen ylityksistä. Näin ollen on oleellisen tärkeää, että komissio
 seuraa tiiviisti ohjelmien toteuttamista Euroopan avaruusjärjestön (rakennus-
 ja käyttöönottovaiheen loppuunsaattaminen) ja Euroopan GNSS-viraston
 (käyttövaihe) osalta. Lisäksi jäsenvaltiot ja Euroopan parlamentti ovat
 esittäneet erittäin tiukkoja raportointivaatimuksia GNSS-asetusehdotuksen
 parhaillaan käynnissä olevassa yhteispäätösmenettelyssä. Komissio niin ikään
 huolehtii tällaisten raporttien laatimisesta, esittelystä sekä niiden
 toimittamisesta GNSS-komitealle ja etenkin budjettivallan käyttäjille.
 –
 Suhteiden hoitaminen eri osapuoliin toimittamalla
 niille ajantasaista, myönteistä, yhdenmukaista ja hyödyllistä tietoa Galileo-
 ja EGNOS-ohjelmien edistymisestä sekä laatimalla säännöllisesti sekä sisäiseen
 käyttöön että suurelle yleisölle tarkoitettuja asiantuntevia raportteja.
 [1] EUVL
 L 196, 24.7.2008, s. 1.
 [2] EUVL
 L 276, 20.10.2010, s. 11.
 [3] KOM(2011) 814 lopullinen.
 [4] EUVL C [...], [...], s. [...].
 [5] EUVL C [...], [...], s. [...].
 [6] EUVL
 L 196, 24.7.2008, s. 1.
 [7] EUVL L 276, 20.10.2010, s. 11.
 [8] EUVL L ,...2013, s. (Huomautettakoon, että niin kauan kuin
 kyseistä asetusta sekä asetusta tulevasta monivuotisesta rahoituskehyksestä ei
 ole hyväksytty, Euroopan GNSS-virastolle uskottuja tehtäviä ja niiden
 hoitamiseen myönnettyjä talousarviomäärärahoja ei voi pitää lopullisina.)
 [9] ABM: toimintoperusteinen johtaminen (Activity-Based
 Management); ABB: toimintoperusteinen budjetointi (Activity-Based Budgeting).
 [10] Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen
 49 artiklan 6 kohdan a ja b alakohdassa.
 [11] KOM(2011) 814 lopullinen.
 [12] Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja viittaukset
 varainhoitoasetukseen ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivuilla
 osoitteessa http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
 [13] Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen
 185 artiklassa.
 [14] JM = jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat
 määrärahat.
 [15] EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto.
 [16] Ehdokasmaat ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset
 ehdokasmaat.
 [17] Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio, KOM(2011)
 500.
 [18] PE489.561v02-00
 [19] Kyseinen määrä poikkeaa virastolle vuodelle 2013 varatusta
 talousarviosta, sillä siinä on huomioitu 20 uuden toimen rahoitus vuonna 2013.
 Toimet rahoitetaan kohdentamalla GNSS-ohjelmien varoja uudelleen. Komissio
 esittää budjettivallan käyttäjille ehdotuksen vuoden 2013 kuluessa.
 [20] Tähän määrään lisätään talousarvion toteutumalaskelman
 palautus (0,709) ja kolmansien maiden osuus (0,325). Näin ollen vuoden 2013 käytettävissä
 olevat kokonaismäärärahat ovat yhteensä 14,484.
 [21] 20 uuden viran täyttämiseen tarvittavan ajan vuoksi,
 kyseiseen summaan sisältyy 1,75 miljoonaa euroa yhteensä 20 lisäviran
 rahoittamiseen vuonna 2013, tähän arvioon on laskettu mukaan kuuden kuukauden
 palkkakulut vuonna 2013
 [22] Vuosi n on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi.
 [23] Tutkimuksen teki konsultointiyritys Roland Berger vuonna
 2011 EGNOSia koskien ja vuonna 2012 Galileota koskien. Tutkimuksessa jaoteltiin
 järjestelmien käyttöön vaadittavat tehtävät sekä niiden toteuttamiseen
 tarvittava henkilöstön määrä tehtäväkohtaiseen kaavioon. Tiivistelmä näistä
 tehtävistä on sisällytetty taulukkoon, jossa kuvataan suoritettavat tehtävät.
 [24] Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta.