type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 3.7.2015
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 173/30
 DOHODA
 mezi Evropskou unií a Grenadou o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty
 EVROPSKÁ UNIE a
 GRENADA,
 společně dále jen „smluvní strany“,
 S CÍLEM dále rozvíjet přátelské vztahy mezi smluvními stranami a přejíce si usnadnit cestování tím, že svým občanům zajistí bezvízový vstup a krátkodobý pobyt,
 S OHLEDEM na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 509/2014 ze dne 15. května 2014, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 539/2001, kterým se stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum, jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeni (1), mimo jiné převedší devatenáct zemí včetně Grenady do seznamu třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou v případě krátkodobých pobytů osvobozeni od vízové povinnosti v členských státech,
 MAJÍCE NA PAMĚTI, že podle článku 1 nařízení (EU) č. 509/2014 se osvobození od vízové povinnosti pro státní příslušníky těchto devatenácti států použije ode dne vstupu v platnost dohody o osvobození od vízové povinnosti, která má být uzavřena s Evropskou unií,
 PŘEJÍCE SI zaručit dodržování zásady rovného zacházení pro všechny občany Evropské unie,
 BEROUCE V ÚVAHU, že na osoby cestující za účelem výkonu výdělečné činnosti se během jejich krátkodobého pobytu tato dohoda nevztahuje, a proto se na tuto kategorii osob nadále vztahují příslušná pravidla práva Evropské unie, vnitrostátního práva členských států a vnitrostátního práva Grenady v oblasti vízové povinnosti nebo osvobození od ní a v oblasti přístupu k zaměstnání,
 ZOHLEDŇUJÍCE Protokol o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva a Protokol o schengenském acquis začleněném do rámce Evropské unie, připojené ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, a potvrzujíce, že se ustanovení této dohody nevztahují na Spojené království a Irsko,
 SE DOHODLY TAKTO:
 Článek 1
 Účel
 Touto dohodou se zavádí režim bezvízového styku pro občany Evropské unie a občany Grenady, kteří mohou pobývat na území druhé smluvní strany po dobu nejvýše 90 dnů během jakéhokoli období 180 dnů.
 Článek 2
 Definice
 Pro účely této dohody se rozumí:
 a)
 „členským státem“ kterýkoli členský stát Evropské unie, s výjimkou Spojeného království a Irska;
 b)
 „občanem Evropské unie“ státní příslušník členského státu ve smyslu písmene a);
 c)
 „občanem Grenady“ osoba, která má státní občanství Grenady;
 d)
 „schengenským prostorem“ prostor bez vnitřních hranic zahrnující území členských států ve smyslu písmene a) uplatňujících schengenské acquis v plném rozsahu.
 Článek 3
 Oblast působnosti
 1. Občané Evropské unie, kteří jsou držiteli platných cestovních, diplomatických, služebních, úředních či zvláštních pasů vydaných členským státem, mohou vstupovat na území Grenady a pobývat na něm bez víza po dobu stanovenou v čl. 4 odst. 1.
 Občané Grenady, kteří jsou držiteli platných cestovních, diplomatických, služebních, úředních či zvláštních pasů vydaných Grenadou, mohou vstupovat na území členských států a pobývat na něm bez víza po dobu stanovenou v čl. 4 odst. 2.
 2. Odstavec 1 tohoto článku se nevztahuje na osoby cestující za účelem výkonu výdělečné činnosti.
 U této kategorie osob může každý členský stát sám rozhodnout, zda uloží občanům Grenady vízovou povinnost, či zda je od této povinnosti osvobodí v souladu s čl. 4 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 539/2001 (2).
 U této kategorie osob může Grenada v souladu se svým vnitrostátním právem sama rozhodnout, zda uloží občanům každého jednotlivého členského státu vízovou povinnost, či zda je od této povinnosti osvobodí.
 3. Zrušení vízové povinnosti stanovené touto dohodou se uplatňuje, aniž jsou dotčeny právní předpisy smluvních stran týkající se podmínek pro vstup a krátkodobý pobyt. Členské státy a Grenada si vyhrazují právo odepřít vstup na svá území a krátkodobý pobyt na těchto územích, není-li splněna jedna nebo více těchto podmínek.
 4. Zrušení vízové povinnosti platí bez ohledu na dopravní prostředek použitý k překročení hranic smluvních stran.
 5. Záležitosti, na které se tato dohoda nevztahuje, se řídí právem Evropské unie, vnitrostátním právem členských států a vnitrostátním právem Grenady.
 Článek 4
 Délka pobytu
 1. Občané Evropské unie mohou pobývat na území Grenady po dobu nejvýše 90 dnů během jakéhokoli období 180 dnů.
 2. Občané Grenady mohou pobývat na území členských států uplatňujících schengenské acquis v plném rozsahu po dobu nejvýše 90 dnů během jakéhokoli období 180 dnů. Tato doba se počítá bez ohledu na délku pobytu v těch členských státech, které dosud schengenské acquis v plném rozsahu neuplatňují.
 Občané Grenady mohou pobývat na území každého z členských států, které dosud schengenské acquis v plném rozsahu neuplatňují, po dobu nejvýše 90 dnů během jakéhokoli období 180 dnů, bez ohledu na dobu pobytu vypočtenou pro území členských států uplatňujících schengenské acquis v plném rozsahu.
 3. Touto dohodou není dotčena možnost, aby Grenada a členské státy v souladu se svým vnitrostátním právem a právem Evropské unie prodloužily tuto délku pobytu na dobu delší než 90 dnů.
 Článek 5
 Územní působnost
 1. Pro Francouzskou republiku se tato dohoda vztahuje pouze na její evropské území.
 2. Pro Nizozemské království se tato dohoda vztahuje pouze na jeho evropské území.
 Článek 6
 Smíšený výbor pro správu dohody
 1. Smluvní strany zřídí odborný smíšený výbor (dále jen „výbor“) složený ze zástupců Evropské unie a Grenady. Evropskou unii zastupuje Evropská komise.
 2. Výbor plní mimo jiné tyto úkoly:
 a)
 sleduje provádění této dohody;
 b)
 navrhuje změny této dohody nebo dodatky k ní;
 c)
 vydává doporučení za účelem urovnání sporů vyplývajících z výkladu či uplatňování této dohody.
 3. Výbor se svolává podle potřeby na žádost jedné ze smluvních stran.
 4. Výbor přijme svůj jednací řád.
 Článek 7
 Vztah mezi touto dohodou a stávajícími dvoustrannými dohodami o zrušení vízové povinnosti mezi členskými státy a Grenadou
 Tato dohoda má přednost před ustanoveními každé dvoustranné dohody či ujednání uzavřeného mezi jednotlivými členskými státy a Grenadou, pokud upravují záležitosti spadající do působnosti této dohody.
 Článek 8
 Závěrečná ustanovení
 1. Smluvní strany ratifikují nebo schválí tuto dohodu v souladu se svými vnitřními postupy a tato dohoda vstoupí v platnost prvním dnem druhého měsíce po datu pozdějšího z obou oznámení, jimiž se smluvní strany o dokončení těchto postupů vzájemně uvědomí.
 Tato dohoda se provádí prozatímně ode dne svého podpisu.
 2. Tato dohoda se uzavírá na dobu neurčitou, pokud nebude vypovězena v souladu s odstavcem 5.
 3. Tuto dohodu lze měnit písemnou dohodou smluvních stran. Změny vstupují v platnost poté, co si smluvní strany vzájemně oznámily dokončení svých vnitřních postupů nezbytných k tomuto účelu.
 4. Každá smluvní strana může pozastavit uplatňování této dohody zcela nebo zčásti, zejména z důvodů veřejného pořádku, ochrany národní bezpečnosti nebo ochrany veřejného zdraví, nedovoleného přistěhovalectví nebo při opětovném zavedení vízové povinnosti kteroukoli ze smluvních stran. Rozhodnutí o pozastavení musí být doručeno druhé smluvní straně nejpozději dva měsíce před zamýšleným nabytím účinnosti. Smluvní strana, která pozastavila uplatňování této dohody, bezodkladně uvědomí druhou smluvní stranu, jakmile důvody pozastavení pominou, a pozastavení zruší.
 5. Každá smluvní strana může tuto dohodu vypovědět písemným oznámením druhé smluvní straně. Dohoda pozbývá platnosti 90 dnů po dni jeho doručení.
 6. Grenada může pozastavit či ukončit provádění této dohody pouze ve vztahu ke všem členským státům.
 7. Evropská unie může pozastavit či ukončit uplatňování této dohody pouze ve vztahu ke všem členským státům.
 Sepsáno ve dvou vyhotoveních v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, chorvatském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském a švédském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.
 Съставено в Брюксел на двадесет и осми май две хиляди и петнадесета година.
 Hecho en Bruselas, el veintiocho de mayo de dos mil quince.
 V Bruselu dne dvacátého osmého května dva tisíce patnáct.
 Udfærdiget i Bruxelles den otteogtyvende maj to tusind og femten.
 Geschehen zu Brüssel am achtundzwanzigsten Mai zweitausendfünfzehn.
 Kahe tuhande viieteistkümnenda aasta maikuu kahekümne kaheksandal päeval Brüsselis.
 Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι οκτώ Μαΐου δύο χιλιάδες δεκαπέντε.
 Done at Brussels on the twenty-eighth day of May in the year two thousand and fifteen.
 Fait à Bruxelles, le vingt-huit mai deux mille quinze.
 Sastavljeno u Bruxellesu dvadeset osmog svibnja dvije tisuće petnaeste.
 Fatto a Bruxelles, addì ventotto maggio duemilaquindici.
 Briselē, divi tūkstoši piecpadsmitā gada divdesmit astotajā maijā.
 Priimta du tūkstančiai penkioliktų metų gegužės dvidešimt aštuntą dieną Briuselyje.
 Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenötödik év május havának huszonnyolcadik napján.
 Magħmul fi Brussell, fit-tmienja u għoxrin jum ta' Mejju tas-sena elfejn u ħmistax.
 Gedaan te Brussel, de achtentwintigste mei tweeduizend vijftien.
 Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego ósmego maja roku dwa tysiące piętnastego.
 Feito em Bruxelas, em vinte e oito de maio de dois mil e quinze.
 Întocmit la Bruxelles la douăzeci și opt mai două mii cincisprezece.
 V Bruseli dvadsiateho ôsmeho mája dvetisícpätnásť.
 V Bruslju, dne osemindvajsetega maja leta dva tisoč petnajst.
 Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäkahdeksantena päivänä toukokuuta vuonna kaksituhattaviisitoista.
 Som skedde i Bryssel den tjugoåttonde maj tjugohundrafemton.
 За Европейския съюз
 Рог la Unión Europea
 Za Evropskou unii
 For Den Europæiske Union
 Für die Europäische Union
 Euroopa Liidu nimel
 Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
 For the European Union
 Pour l'Union européenne
 Za Europsku uniju
 Per l'Unione europea
 Eiropas Savienības vārdā —
 Europos Sąjungos vardu
 Az Európai Unió részéről
 Għall-Unjoni Ewropea
 Voor de Europese Unie
 W imieniu Unii Europejskiej
 Pela União Europeia
 Pentru Uniunea Europeană
 Za Európsku úniu
 Za Evropsko unijo
 Euroopan unionin puolesta
 För Europeiska unionen
 За Гренада
 Por Granada
 Za Grenadu
 For Grenada
 Für Grenada
 Grenada nimel
 Για τη Γρενάδα
 For Grenada
 Pour la Grenade
 Za Grenadu
 Per Grenada
 Grenādas vārdā –
 Grenados vardu
 Grenada részéről
 Għal Grenada
 Voor Grenada
 W imieniu Grenady
 Por Granada
 Pentru Grenada
 Za Grenadu
 Za Grenado
 Grenadan puolesta
 För Grenada
 (1) Úř. věst. L 149, 20.5.2014, s. 67.
 (2) Nařízení Rady (ES) č. 539/2001 ze dne 15. března 2001, kterým se stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum, jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeni (Úř. věst. L 81, 21.3.2001, s. 1).
 SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ S OHLEDEM NA ISLAND, NORSKO, ŠVÝCARSKO A LICHTENŠTEJNSKO
 Smluvní strany berou na vědomí těsný svazek mezi Evropskou unií a Norskem, Islandem, Švýcarskem a Lichtenštejnskem, zejména na základě dohod ze dne 18. května 1999 a 26. října 2004 o přidružení těchto zemí k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis.
 Za těchto okolností je žádoucí, aby orgány Norska, Islandu, Švýcarska a Lichtenštejnska na jedné straně a Grenady na straně druhé bezodkladně uzavřely dvoustranné dohody o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty za podobných podmínek, jaké stanoví tato dohoda.
 SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ O VÝKLADU KATEGORIE „OSOBY CESTUJÍCÍ ZA ÚČELEM VÝKONU VÝDĚLEČNÉ ČINNOSTI“ PODLE ČL. 3 ODST. 2 TÉTO DOHODY
 Aby byl zajištěn jednotný výklad, dohodly se smluvní strany, že pro účely této dohody kategorie „osoby cestující za účelem výkonu výdělečné činnosti“ zahrnuje osoby vstupující na území druhé smluvní strany za účelem výkonu placeného zaměstnání nebo odměňované činnosti jako zaměstnanci nebo poskytovatelé služeb.
 Tato kategorie by neměla zahrnovat:
 —
 obchodníky, tj. osoby cestující za účelem obchodních jednání (které nejsou zaměstnány v zemi druhé smluvní strany),
 —
 sportovce a umělce vykonávající činnost na jednorázovém základě,
 —
 novináře vyslané sdělovacími prostředky země, kde mají pobyt, a
 —
 interní stážisty vyslané v rámci společnosti.
 Provádění tohoto prohlášení bude v rámci svých povinností, stanovených v článku 6 této dohody, sledovat smíšený výbor, který může navrhovat změny, pokud je bude na základě zkušeností smluvních stran považovat za nezbytné.
 SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ O VÝKLADU DOBY 90 DNŮ BĚHEM JAKÉHOKOLI OBDOBÍ 180 DNŮ UVEDENÉ V ČLÁNKU 4 TÉTO DOHODY
 Smluvní strany se dohodly, že dobou nejvýše 90 dnů během jakéhokoli období 180 dnů podle článku 4 této dohody se rozumí nepřetržitý pobyt nebo několik po sobě jdoucích návštěv, jejichž trvání během jakéhokoli období 180 dnů nepřekročí 90 dnů.
 Slovo „jakýkoli“ znamená, že se uplatní „pohyblivé“ referenční období 180 dnů a zpětně se započítá každý den pobytu v posledním období 180 dnů, aby se ověřilo, že je i nadále splňován požadavek 90 dnů v jakémkoli období 180 dnů. To znamená mimo jiné, že nepřítomnost po dobu 90 po sobě jdoucích dnů opravňuje k novému pobytu v délce až 90 dnů.
 SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ O INFORMOVÁNÍ OBČANŮ O DOHODĚ O ZRUŠENÍ VÍZOVÉ POVINNOSTI
 Uznávajíce důležitost, jakou má transparentnost pro občany Evropské unie a Grenady, se smluvní strany dohodly, že zajistí úplné informování občanů o obsahu dohody o zrušení vízové povinnosti a jejích důsledcích i o souvisejících otázkách, jako jsou podmínky vstupu.


type: legislation

text:
 11.11.2011
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 293/31
 A BIZOTTSÁG 1144/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2011. november 10.)
 az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),
 tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,
 mivel:
 Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.
 2. cikk
 Ez a rendelet 2011. november 11-én lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2011. november 10-én.
 a Bizottság részéről, az elnök nevében,
 José Manuel SILVA RODRÍGUEZ
 mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató
 (1) HL L 299., 2007.11.16., 1. o.
 (2) HL L 157., 2011.6.15., 1. o.
 MELLÉKLET
 Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek
 (EUR/100 kg)
 KN-kód
 Országkód (1)
 Behozatali átalányérték
 0702 00 00
 AL
 64,0
 MA
 48,1
 TR
 85,0
 ZZ
 65,7
 0707 00 05
 AL
 64,0
 EG
 161,4
 TR
 133,7
 ZZ
 119,7
 0709 90 70
 AR
 61,1
 MA
 72,3
 TR
 146,9
 ZZ
 93,4
 0805 20 10
 MA
 80,2
 ZA
 103,8
 ZZ
 92,0
 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90
 HR
 29,1
 IL
 78,0
 MA
 79,7
 TR
 83,5
 UY
 54,6
 ZZ
 65,0
 0805 50 10
 AR
 58,5
 BO
 59,5
 TR
 58,2
 ZA
 40,1
 ZZ
 54,1
 0806 10 10
 BR
 230,0
 CL
 73,3
 EC
 65,7
 LB
 269,8
 TR
 145,4
 US
 254,8
 ZA
 80,8
 ZZ
 160,0
 0808 10 80
 CA
 145,0
 CL
 90,0
 CN
 67,2
 MK
 41,0
 ZA
 175,5
 ZZ
 103,7
 0808 20 50
 CN
 50,3
 TR
 133,1
 ZZ
 91,7
 (1) Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.


text:
 14.12.2013
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 335/27
 KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1340/2013
 af 13. december 2013
 om fastsættelse af importtolden for korn gældende fra den 16. december 2013
 EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
 under henvisning til Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),
 under henvisning til Kommissionens forordning (EU) nr. 642/2010 af 20. juli 2010 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår importtold for korn (2), særlig artikel 2, stk. 1, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Ifølge artikel 136, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1234/2007 er importtolden for produkter henhørende under KN-kode 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (blød hvede, til udsæd), ex 1001 99 00 (blød hvede af høj kvalitet, undtagen til udsæd), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 og 1007 90 00 lig med interventionsprisen for sådanne produkter ved import forhøjet med 55 % minus cif-importprisen for den pågældende sending. Denne told kan dog ikke overstige toldsatsen i den fælles toldtarif.
 (2)
 Ifølge artikel 136, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1234/2007 skal der med henblik på beregning af importtolden som omhandlet i nævnte artikels stk. 1 regelmæssigt fastsættes repræsentative cif-importpriser for de pågældende produkter.
 (3)
 I overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i forordning (EU) nr. 642/2010 er den pris, der skal anvendes ved beregning af importtolden for produkter henhørende under KN-kode 1001 19 00, 1001 11 00, ex 1001 91 20 (blød hvede, til udsæd), ex 1001 99 00 (blød hvede af høj kvalitet, undtagen til udsæd), 1002 10 00, 1002 90 00, 1005 10 90, 1005 90 00, 1007 10 90 og 1007 90 00, den daglige repræsentative cif-importpris fastlagt efter metoden i den omhandlede forordnings artikel 5.
 (4)
 Importtolden bør fastsættes for perioden fra den 16. december 2013 og gælde, indtil en ny importtold træder i kraft.
 (5)
 For at sikre at foranstaltningen finder anvendelse så hurtigt som muligt, efter de opdaterede data er blevet gjort tilgængelige, bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 Artikel 1
 Med virkning fra den 16. december 2013 er importtolden for korn som omhandlet i artikel 136, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1234/2007 fastsat i bilag I til nærværende forordning på grundlag af elementerne i bilag II.
 Artikel 2
 Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 13. december 2013.
 På Kommissionens vegne For formanden
 Jerzy PLEWA
 Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter
 (1) EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.
 (2) EUT L 187 af 21.7.2010, s. 5.
 BILAG I
 Importtold for produkter omhandlet i artikel 136, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1234/2007 gældende fra den 16. december 2013
 KN-kode
 Varebeskrivelse
 Importtold (1)
 (EUR/t)
 1001 19 00
 1001 11 00
 Hård HVEDE af høj kvalitet
 0,00
 af middel kvalitet
 0,00
 af lav kvalitet
 0,00
 ex 1001 91 20
 Blød HVEDE, til udsæd
 0,00
 ex 1001 99 00
 Blød HVEDE af høj kvalitet, undtagen til udsæd
 0,00
 1002 10 00
 1002 90 00
 RUG
 0,00
 1005 10 90
 MAJS til udsæd, undtagen hybridmajs
 0,00
 1005 90 00
 MAJS, undtagen til udsæd (2)
 0,00
 1007 10 90
 1007 90 00
 SORGHUM i hele kerner, undtagen hybridsorghum til udsæd
 0,00
 (1) Importøren kan i henhold til artikel 2, stk. 4, i forordning (EU) nr. 642/2010 opnå en nedsættelse af tolden på:
 —
 3 EUR/t, hvis lossehavnen befinder sig ved Middelhavet (på den anden side af Gibraltar-strædet) eller ved Sortehavet, hvis varen ankommer over Atlanterhavet eller via Suez-kanalen
 —
 2 EUR/t, hvis lossehavnen befinder sig i Danmark, Estland, Irland, Letland, Litauen, Polen, Finland, Sverige, Det Forenede Kongerige eller på Den Iberiske Halvøs Atlanterhavskyst, hvis varen ankommer til EU fra Atlanterhavet.
 (2) Importøren kan opnå en fast nedsættelse på 24 EUR/t, når betingelserne i artikel 3 i forordning (EU) nr. 642/2010 opfyldes.
 BILAG II
 Elementer til beregning af tolden, jf. bilag I
 29.11.2013-12.12.2013
 1)
 Gennemsnit for den referenceperiode, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, i forordning (EU) nr. 642/2010:
 (EUR/t)
 Blød hvede (1)
 Majs
 Blød hvede, høj kvalitet
 Hård hvede, middel kvalitet (2)
 Blød hvede, lav kvalitet (3)
 Børs
 Minnéapolis
 Chicago
 —
 —
 —
 Notering
 198,29
 124,87
 —
 —
 —
 Pris fob USA
 —
 —
 217,73
 207,73
 187,73
 Præmie for Golfen
 —
 24,29
 —
 —
 —
 Præmie for the Great Lakes
 48,84
 —
 —
 —
 —
 2)
 Gennemsnit for den referenceperiode, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, i forordning (EU) nr. 642/2010:
 Fragtomkostninger: Mexicanske Golf — Rotterdam:
 18,08 EUR/t
 Fragtomkostninger: The Great Lakes — Rotterdam
 52,28 EUR/t
 (1) Positiv præmie på 14 EUR/t indbefattet (artikel 5, stk. 3, i forordning (EU) nr. 642/2010).
 (2) Negativ præmie på 10 EUR/t (artikel 5, stk. 3, i forordning (EU) nr. 642/2010).
 (3) Negativ præmie på 30 EUR/t (artikel 5, stk. 3, i forordning (EU) nr. 642/2010).


type: other

text:
ORDIN (A) 97 01/09/2015 - Portal Legislativ
 pentru aprobarea Normei sanitare veterinare privind procedura de autorizare sanitară veterinară a unităților utilizatoare, crescătoare și furnizoare de animale utilizate în scopuri științifice, pentru aprobarea Normei sanitare veterinare privind procedura de autorizare sanitară veterinară a proiectelor care implică utilizarea animalelor în proceduri, precum și pentru modificarea Normei sanitare veterinare privind procedura de înregistrare/autorizare sanitar-veterinară a unităților/centrelor de colectare/exploatațiilor de origine și a mijloacelor de transport din domeniul sănătății și al bunăstării animalelor, a unităților implicate în depozitarea și neutralizarea subproduselor de origine animală care nu sunt destinate consumului uman și a produselor procesate, aprobată prin Ordinul președintelui Autorității Naționale Sanitare Veterinare și pentru Siguranța Alimentelor nr. 16/2010
 Președintele AutoritățiiNaționale Sanitare Veterinareși pentru Siguranța Alimentelor,Dumitru Băiculescu
 ORDIN nr. 97 din 1 septembrie 2015pentru aprobarea Normei sanitare veterinare privind procedura de autorizare sanitară veterinară a unităților utilizatoare, crescătoare și furnizoare de animale utilizate în scopuri științifice, pentru aprobarea Normei sanitare veterinare privind procedura de autorizare sanitară veterinară a proiectelor care implică utilizarea animalelor în proceduri, precum și pentru modificarea Normei sanitare veterinare privind procedura de înregistrare/autorizare sanitar-veterinară a unităților/centrelor de colectare/exploatațiilor de origine și a mijloacelor de transport din domeniul sănătății și al bunăstării animalelor, a unităților implicate în depozitarea și neutralizarea subproduselor de origine animală care nu sunt destinate consumului uman și a produselor procesate, aprobată prin Ordinul președintelui Autorității Naționale Sanitare Veterinare și pentru Siguranța Alimentelor nr. 16/2010
 Publicat în MONITORUL OFICIAL nr. 722 din 25 septembrie 2015
 Văzând Referatul de aprobare nr. 4.396 din 31 iulie 2015, întocmit de Direcția generală sanitară veterinară și pentru siguranța alimentelor din cadrul Autorității Naționale Sanitare Veterinare și pentru Siguranța Alimentelor,în baza prevederilor art. 19 și 35 din Legea nr. 43/2014 privind protecția animalelor utilizate în scopuri științifice, cu modificările ulterioare,având în vedere prevederile art. 10 lit. b) din Ordonanța Guvernului nr. 42/2004 privind organizarea activității sanitar-veterinare și pentru siguranța alimentelor, aprobată cu modificări și completări prin Legea nr. 215/2004, cu modificările și completările ulterioare,în temeiul art. 3 alin. (3) și al art. 4 alin. (3) din Hotărârea Guvernului nr. 1.415/2009 privind organizarea și funcționarea Autorității Naționale Sanitare Veterinare și pentru Siguranța Alimentelor și a unităților din subordinea acesteia, cu modificările și completările ulterioare,președintele Autorității Naționale Sanitare Veterinare și pentru Siguranța Alimentelor emite următorul ordin: + Articolul 1Se aprobă Norma sanitară veterinară privind procedura de autorizare sanitară veterinară a unităților utilizatoare, crescătoare și furnizoare de animale utilizate în scopuri științifice, prevăzută în anexa nr. 1. + Articolul 2Se aprobă Norma sanitară veterinară privind procedura de autorizare sanitară veterinară a proiectelor care implică utilizarea animalelor în proceduri, prevăzută în anexa nr. 2. + Articolul 3Unitățile utilizatoare, crescătoare și furnizoare de animale utilizate în scopuri științifice autorizate sanitar-veterinar până la intrarea în vigoare a prezentului ordin se reautorizează sanitar-veterinar conform prevederilor prezentului ordin, în termen de 180 de zile de la data intrării în vigoare a prezentului ordin. + Articolul 4Pentru unitățile care dețin autorizație sanitară veterinară la data intrării în vigoare a prezentului ordin și sunt supuse autorizării sanitare veterinare, direcțiile sanitar-veterinare și pentru siguranța alimentelor județene, respectiv a municipiului București, după o nouă evaluare, emit autorizația sanitară veterinară, fără a mai fi percepute tarifele prevăzute în Ordinul președintelui Autorității Naționale Sanitare Veterinare și pentru Siguranța Alimentelor nr. 96/2014 privind aprobarea tarifelor aplicabile în domeniul sanitar veterinar și pentru siguranța alimentelor, cu modificările și completările ulterioare. + Articolul 5Pentru unitățile care, la data intrării în vigoare a prezentului ordin, sunt supuse autorizării sanitare veterinare pentru prima dată, direcțiile sanitar-veterinare și pentru siguranța alimentelor județene, respectiv a municipiului București, după evaluare, emit autorizația sanitară veterinară și percep tarifele prevăzute în Ordinul președintelui Autorității Naționale Sanitare Veterinare și pentru Siguranța Alimentelor nr. 96/2014, cu modificările și completările ulterioare. + Articolul 6Autoritatea Națională Sanitară Veterinară și pentru Siguranța Alimentelor, institutele veterinare și direcțiile sanitar-veterinare și pentru siguranța alimentelor județene, respectiv a municipiului București vor duce la îndeplinire prevederile prezentului ordin. + Articolul 7La data intrării în vigoare a prezentului ordin, Norma sanitară veterinară privind procedura de înregistrare/autorizare sanitar-veterinară a unităților/centrelor de colectare/exploatațiilor de origine și a mijloacelor de transport din domeniul sănătății și al bunăstării animalelor, a unităților implicate în depozitarea și neutralizarea subproduselor de origine animală care nu sunt destinate consumului uman și a produselor procesate, aprobată prin Ordinul președintelui Autorității Naționale Sanitare Veterinare și pentru Siguranța Alimentelor nr. 16/2010, publicat în Monitorul Oficial al României, Partea I, nr. 194 și 194 bis din 26 martie 2010, cu modificările și completările ulterioare, se modifică după cum urmează:1. La articolul 11, alineatul (3) va avea următorul cuprins:(3) Pentru grădinile zoologice se completează referatul de evaluare, conform modelului C prevăzut în anexa nr. 13. ... 2. La anexa nr. 1, punctele 17-20 se abrogă. ... 3. La anexa nr. 13, modelul B se abrogă. ... + Articolul 8Anexele nr. 1 și 2 fac parte integrantă din prezentul ordin. + Articolul 9Prezentul ordin se publică în Monitorul Oficial al României, Partea I.
 Naționale Sanitare Veterinare
 Dumitru BăiculescuBucurești, 1 septembrie 2015.Nr. 97. + Anexa nr. 1NORMĂ SANITARĂ VETERINARĂprivind procedura de autorizare sanitară veterinară a unităților utilizatoare, crescătoareși furnizoare de animale utilizate în scopuri științifice (Anexa nr. 1) + Anexa nr. 2NORMĂ SANITARĂ VETERINARĂprivind procedura de autorizare sanitară veterinară a proiectelor care implică utilizareaanimalelor în proceduri (Anexa nr. 2)


type: caselaw

text:
24.8.2002 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 202/1
 I
 (Comunicaciones)
 TRIBUNAL DE JUSTICIA
 TRIBUNAL DE JUSTICIA
 AUTO DEL TRIBUNAL DE JUSTICIA y el Convenio de 29 de noviembre de 1996 relativo a la
 adhesión de la República de Austria, de la República de
 (Sala Primera) Finlandia y del Reino de Suecia (DO 1997, C 15, p. 1), el
 Tribunal de Justicia (Sala Primera), integrado por los Sres.
 de 22 de marzo de 2002 P. Jann, Presidente de Sala, M. Wathelet y A. Rosas (Ponente),
 Jueces; Abogado General: Sr. S. Alber; Secretario: Sr. R. Grass,
 en el asunto C-69/02 (Petición de decisión prejudicial del ha dictado el 22 de marzo de 2002 un auto resolviendo lo
 Tribunal de paix de Luxembourg): Tilly Reichling contra siguiente:
 Léon Wampach (1)
 El Tribunal de Justicia de las Comunidades Europeas es manifiesta-
 («Convenio de Bruselas — Protocolo relativo a la interpreta- mente incompetente para responder a las cuestiones planteadas por el
 ción del Convenio por el Tribunal de Justicia — Órganos Tribunal de paix de Luxembourg en su resolución de 28 de febrero
 jurisdiccionales nacionales competentes para plantear cues- de 2002.
 tiones prejudiciales al Tribunal de Justicia — Incompetencia
 manifiesta del Tribunal de Justicia»)
 (1) DO C 118 de 18.5.2002.
 (2002/C 202/01)
 (Lengua de procedimiento: francés)
 (Traducción provisional; la traducción definitiva se publicará en la
 «recopilación de la Jurisprudencia del Tribunal de Justicia»)
 Recurso de casación interpuesto el 21 de mayo de 2002
 por Dansk Rørindustri A/S contra la sentencia dictada el
 En el asunto C-69/02, que tiene por objeto una petición 20 de marzo de 2002 por la Sala Cuarta del Tribunal de
 dirigida al Tribunal de Justicia por el Tribunal de paix de Primera Instancia de las Comunidades Europeas en el
 Luxembourg (Luxemburgo), destinada a obtener, en el litigio asunto T-21/99 (1), promovido contra la Comisión de las
 pendiente ante dicho órgano jurisdiccional entre Tilly Reichling Comunidades Europeas
 y Léon Wampach, en el que participa: Établissement d’assuran-
 ces contre la vieillesse et l’invalidité, una decisión prejudicial (Asunto C-189/02 P)
 sobre la interpretación del Convenio de 27 de septiembre de
 1968 relativo a la competencia judicial y a la ejecución de (2002/C 202/02)
 resoluciones judiciales en materia civil y mercantil (DO 1972,
 L 299, p. 32; texto codificado en español en DO 1990, C 189,
 p. 2), en su versión modificada por el Convenio de 9 de
 octubre de 1978 relativo a la adhesión del Reino de Dinamarca, En el Tribunal de Justicia de las Comunidades Europeas se ha
 de Irlanda y del Reino Unido de Gran Bretaña e Irlanda del presentado el 21 de mayo de 2002 un recurso de casación
 Norte (DO L 304, p. 1, y -texto modificado- p. 77; texto en formulado por Dansk Rørindustri A/S, representada por las
 español en DO 1989, L 285, p. 41), el Convenio de 25 de Sras. K. Dyekjær-Hansen y K. Høegh y por el Sr. C.K. Lauridsen,
 octubre de 1982 relativo a la adhesión de la República Helénica contra la sentencia dictada el 20 de marzo de 2002 por la Sala
 (DO L 388, p. 1; texto en español en DO 1989, L 285, p. 54), Cuarta del Tribunal de Primera Instancia de las Comunidades
 el Convenio de 26 de mayo de 1989 relativo a la adhesión del Europeas en el asunto T-21/99, promovido contra la Comisión
 Reino de España y de la República Portuguesa (DO L 285, p. 1) de las Comunidades Europeas.
 ---pagebreak--- C 202/2 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 24.8.2002
 La parte recurrente solicita al Tribunal de Justicia que: No se discute que el tenor del artı́culo 15, apartado 2, del
 Reglamento no 17 no contiene un lı́mite expreso del
 — Modifique el artı́culo 3 de la Decisión 1999/60/CE de la volumen de negocios en la Unión Europea. Sin embargo,
 Comisión, de 21 de octubre de 1998, relativa a un a lo largo de los años se ha venido consolidando una
 procedimiento con arreglo al artı́culo 85 del Tratado interpretación del volumen de negocios relevante que ha
 CE (IV/35.691/E-4: Cartel en el mercado de los tubos adquirido carácter consuetudinario y que no puede ser
 preaislados) (DO 1999, L 24, p. 1), de modo que se modificada sin más con carácter retroactivo.
 reduzca el importe de la multa de 1 475 000 ecus
 impuesta a la recurrente. — Vicio de forma: aun en el caso de que el Tribunal de
 Justicia confirme la decisión del Tribunal de Primera
 — Con carácter subsidiario, anule la sentencia del Tribunal Instancia de admitir la aplicación de las directrices de la
 de Primera Instancia y devuelva los autos a este último Comisión, este último Tribunal actuó erróneamente al no
 para que se pronuncie de nuevo sobre el importe de la haber reconocido que la aplicación de dichas directrices
 multa. con efecto retroactivo vulnera el principio de contradic-
 ción, dado que la recurrente no ha tenido la posibilidad
 — Condene a la Comisión al pago de las costas en que haya de expresarse sobre esta modificación de la práctica
 incurrido Dansk Rørindustri A/S en los procedimientos establecida.
 sustanciados ante ambos órganos jurisdiccionales.
 (1) DO C 100, p. 19.
 (2) Reglamento no 17 del Consejo, de 6 de febrero de 1962, Primer
 Motivos y principales alegaciones Reglamento de aplicación de los artı́culos 85 y 86 del Tratado
 El Tribunal de Primera Instancia ha incurrido en un error de (DO 1962, 13, p. 204; EE 08/01, p. 22).
 (3) Comunicación de la Comisión, de enero de 1998, relativa a las
 Derecho al confirmar la multa impuesta por la Comisión, directrices para el cálculo de las multas impuestas en aplicación
 puesto que, al pronunciarse en este sentido, dicho Tribunal: del apartado 2 del artı́culo 15 del Reglamento no 17 y del
 apartado 5 del artı́culo 65 del Tratado CECA (DO C 9, p. 3).
 — ha infringido el Reglamento no 17, (2) en relación con los
 principios generales de proporcionalidad y de igualdad,
 en la medida en que condena a Dansk Rørindustri a una
 multa cuyo importe es desproporcionado con respecto a
 la infracción cometida;
 Recurso de casación interpuesto el 31 de mayo de 2002
 — ha infringido el Reglamento no 17, en relación con el por Isoplus Fernwärmetechnik Vertriebsgesellschaft
 principio general de protección de la confianza legı́tima, mbH, Isoplus Fernwärmetechnik Gesellschaft mbH e
 en la medida en que aplica principios relativos a la Isoplus Fernwärmetechnik GmbH contra la sentencia
 imposición de multas (3) que difieren notablemente de los dictada el 20 de marzo de 2002 por la Sala Cuarta
 principios vigentes en el momento en que se observó la del Tribunal de Primera Instancia de las Comunidades
 conducta ilı́cita y se inició el procedimiento. Es contrario Europeas en el asunto T-9/99, HFB Holding für
 al espı́ritu del Tratado y del Reglamento no 17 aplicar Fernwärmetechnik Beteiligungsgesellschaft mbH & Co.
 directrices relativas al importe de la multa que se conciben KG, HFB Holding für Fernwärmetechnik Beteiligungs-
 de tal modo que la graduación de la multa, prevista con gesellschaft mbH, Verwaltungsgesellschaft, Isoplus
 carácter obligatorio, no tiene ningún valor ni ningún Fernwärmetechnik Vertriebsgesellschaft mbH, Isoplus
 sentido para las pequeñas empresas. Esta aplicación Fernwärmetechnik Gesellschaft mbH, Isoplus Fern-
 implica, por un lado, una discriminación manifiesta e wärmetechnik GmbH contra Comisión de las Comu-
 injustificada de las empresas más pequeñas y, por otro nidades Europeas
 lado, que la mencionada graduación, que varı́a en función,
 principalmente, del grado de culpa, de la duración de la (Asunto C-202/02 P)
 infracción, etc., quede desprovista de objeto y supeditada
 a un modo de cálculo por completo automático. (2002/C 202/03)
 La circunstancia de que el Tribunal de Primera Instancia
 haya reducido el factor relativo a la duración de la
 En el Tribunal de Justicia de las Comunidades Europeas se ha
 infracción sin haber atribuido a este hecho ninguna
 presentado el 31 de mayo de 2002 un recurso de casación
 importancia demuestra que no tuvo ni pudo tener lugar
 formulado por Isoplus Fernwärmetechnik Vertriebsgesellschaft
 una graduación de la multa impuesta a Dansk Rørindustri
 mbH, Isoplus Fernwärmetechnik Gesellschaft mbH e Isoplus
 A/S en función del alcance de la infracción, dado que las
 Fernwärmetechnik GmbH contra la sentencia dictada el
 directrices se aplican esquemáticamente, sin tener en
 20 de marzo de 2002 por la Sala Cuarta del Tribunal de
 cuenta el tamaño de la empresa.
 Primera Instancia de las Comunidades Europeas en el asunto
 Es absurdo que ABB, que fue la instigadora, haya obtenido T-9/99 HFB Holding für Fernwärmetechnik Beteiligungsge-
 una reducción de la multa debido a su cooperación, sellschaft mbH & Co. KG, HFB Holding für Fernwärmetechnik
 que en gran parte consistió en implicar a los demás Beteiligungsgesellschaft mbH, Verwaltungsgesellschaft, Isoplus
 participantes en el cartel y en exagerar su colaboración, Fernwärmetechnik Vertriebsgesellschaft mbH, Isoplus Fern-
 mientras que algunas de las empresas a las que ABB habı́a wärmetechnik Gesellschaft mbH, Isoplus Fernwärmetechnik
 inducido a entrar en el cartel y a permanecer en él se han GmbH contra Comisión de las Comunidades Europeas. Las
 visto obligadas a renunciar a continuar con sus actividades recurrentes están representadas por los Sres. P. Krömer y
 en el mercado a raı́z del procedimiento sobre el cartel. F. Nusterer, que han designado domicilio en Luxemburgo.


type: wikipedia

text:
Bree may refer to:
 Places
 Bree, Belgium, a municipality
 Brée, a commune in the Mayenne department in France
 Bree, County Wexford, Ireland, a village
 Maasbree, Netherlands, a town formerly called Bree
 Breede River, also known as the Breë River, Western Cape Province, South Africa
 People and fictional characters
 Bree (name), a list of people and fictional characters with the given name, nickname or surname
 Bree Olson, stage name of American pornographic actress Rachel Oberlin (born 1986)
 Other uses
 Bree (Middle-earth), a fictional village in J. R. R. Tolkien's Middle-earth
 Bree BBC, a professional basketball team from Belgium
 See also
 Brie (disambiguation)
 Brianna (disambiguation)
 Breeing, a vocal technique


text:
Pietų Afrikos Nacionalinės Gynybos Pajėgomis (The South African National Defence Force – SANDF) vadinamos Pietų Afrikos Respublikos karinės pajėgos. Dabartinės PAR karinės pajėgos buvo sukurtos 1994 m., po pirmųjų Pietų Afrikos rinkimų panaikinus apartheidą bei priėmus naują konstituciją. Naujosios karinės pajėgos pakeitė Pietų Afrikos Gynybos Pajėgas (SADF) ir buvo sudarytos įtraukiant buvusios SADF ir bantustanų pajėgas bei kai kurių politinių Pietų Afrikos partijų sukarintas grupuotes, pvz., Afrikos Nacionalinio Kongreso Umkhonto we Sizwe, Panafrikos Kongreso APLA ir Inkatos Laisvės partijos (IFP) Savigynos būrius.
 Panaikinus apartheidą Pietų Afrikos Respublikos armija buvo sumažinta, atleista daug karininkų, taip pat atsisakyta branduolinių bombų (PAR – vienintelė jas turėjusi ir atsisakiusi valstybė), teritorinių pretenzijų Antarktidoje, be to, sumažėjo reikalas gynybai nes nebeliko nuolatinės konfrontacijos su kaimyninėmis valstybėmis. Tačiau pastaraisiais metais bandyta finansavimą armijai padidinti, nes dėl populistinių priežasčių anksčiau jis buvo sumažintas iki tokio lygio, kai armija net nebeturėdavo užtektinai degalų visiems metams. Vis dėlto pinigų kasdienėms išlaidoms tebetrūksta. Dėl pastarųjų priežasčių nepaisant reliatyvaus (lyginant su kitomis Afrikos šalimis) pajėgų modernumo, skeptikai abejoja, ar PAR pajėgos karo atveju būtų veiksmingos. Dėl prieš tai buvusių sankcijų PAR turi ginkluotės pramonę.
 PAR pajėgos:
 Sausumos pajėgos: 40 250 karių, 168 tankai (Olifant 1A, Olifant 1B)
 Jūrų laivynas: 5 000 karių, 2 povandeniniai laivai, 7 patruliniai laivai
 Oro pajėgos: 9 250 karių, 85 karo lėktuvai (47 Impala (pirmos ir antros kartos), 38 Cheetah (C ir D modelių))
 Pietų Afrikos Respublika
 Ginkluotosios pajėgos pagal valstybes


text:
 8.5.2017
 EL
 Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης
 C 144/43
 Διάταξη του Γενικού Δικαστηρίου της 8ης Μαρτίου 2017 — Merck κατά EUIPO — Société des produits Nestlé (HEALTHPRESSO)
 (Υπόθεση T-747/14) (1)
 ((Σήμα της Ευρωπαϊκής Ένωσης - Διαδικασία ανακοπής - Κατάργηση της δίκης))
 (2017/C 144/58)
 Γλώσσα διαδικασίας: η αγγλική
 Διάδικοι
 Προσφεύγουσα: Merck KGaA (Darmstadt, Γερμανία) (εκπρόσωποι: M. Best, U. Pfleghar και S. Schäffner, δικηγόροι)
 Καθού: Γραφείο Διανοητικής Ιδιοκτησίας της Ευρωπαϊκής Ένωσης (εκπρόσωπος: L. Rampini)
 Αντίδικος ενώπιον του τμήματος προσφυγών του EUIPO, παρεμβαίνουσα ενώπιον του Γενικού Δικαστηρίου: Société des produits Nestlé SA (Vevey, Ελβετία) (εκπρόσωποι: A. Jaeger-Lenz, A. Lambrecht και S. Cobet-Nüse, δικηγόροι)
 Αντικείμενο
 Προσφυγή κατά της αποφάσεως του πρώτου τμήματος προσφυγών του EUIPO της 7ης Αυγούστου 2014 (υπόθεση R 1880/2013-1), σχετικά με διαδικασία ανακοπής μεταξύ Société des Produits Nestlé SA και Merck KGaA.
 Διατακτικό
 Το Γενικό Δικαστήριο αποφασίζει:
 1)
 Καταργεί τη δίκη.
 2)
 Καταδικάζει τις Merck KGaA και Société des Produits Nestlé SA στα δικαστικά έξοδά τους, καθώς και, έκαστη αυτών, στο ήμισυ των δικαστικών εξόδων του Γραφείου Διανοητικής Ιδιοκτησίας της Ευρωπαϊκής Ένωσης (EUIPO).
 (1) EE C 462 της 22.12.2014.


text:
Υποχρεωτική η ηλεκτρονική υποβολή αιτήσεων για τις περισσότερες παροχές και βεβαιώσεις του ΟΑΕΔ - Φλωρινιώτικα.gr
 Home » ΟΑΕΔ » Υποχρεωτική η ηλεκτρονική υποβολή αιτήσεων για τις περισσότερες παροχές και βεβαιώσεις του ΟΑΕΔ
 Υποχρεωτική η ηλεκτρονική υποβολή αιτήσεων για τις περισσότερες παροχές και βεβαιώσεις του ΟΑΕΔ
 Το Εργατοϋπαλληλικό Κέντρο Φλώρινας σας γνωρίζει ότι ο ΟΑΕΔ ανακοίνωσε την μετατροπή όλων των προαιρετικών ηλεκτρονικών υπηρεσιών του ΟΑΕΔ σε υποχρεωτικές, στο πλαίσιο των προληπτικών μέτρων για την αποφυγή της διασποράς του κορωνοϊού. Τα μέτρα αυτά εφαρμόζονται από σήμερα και θα είναι σε ισχύ έως και την Τρίτη 31 Μαρτίου 2020.


text:
 Avis juridique important
 |
 21974A0626(01)
 Abkommen in Form eines Briefwechsels zur Berichtigung von Anhang A des Protokolls Nr. 1 zum Abkommen zwischen der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft und der Republik Finnland
 Amtsblatt Nr. L 163 vom 19/06/1974 S. 0002 Griechische Sonderausgabe: Kapitel 11 Band 06 S. 0156
 VERORDNUNG (EWG) Nr. 1508/74 DES RATES vom 18. Juni 1974 über den Abschluß des Abkommens in Form eines Briefwechsels zur Berichtigung von Anhang A des Protokolls Nr. 1 zum Abkommen zwischen der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft und der Republik Finnland DER RAT DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN - gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft, insbesondere auf Artikel 113, auf Empfehlung der Kommission, in der Erwägung, daß ein Abkommen zwischen der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft und der Republik Finnland am 5. Oktober 1973 in Brüssel unterzeichnet worden ist (1) und Anhang A des Protokolls Nr. 1 zum vorgenannten Abkommen berichtigt werden und das zu diesem Zweck ausgehandelte Abkommen in Form eines Briefwechsels geschlossen werden muß - HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Das Abkommen in Form eines Briefwechsels zur Berichtigung von Anhang A des Protokolls Nr. 1 zum Abkommen zwischen der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft und der Republik Finnland wird im Namen der Gemeinschaft geschlossen. Der Text der Schreiben ist dieser Verordnung beigefügt. Artikel 2 Der Präsident des Rates wird ermächtigt, die Person zu bestellen, die zur Unterzeichnung des in Artikel 1 genannten Abkommens in Form eines Briefwechsels ermächtigt ist, und ihr die erforderlichen Befugnisse zu übertragen, um für die Gemeinschaft verbindlich zu handeln. Artikel 3 Diese Verordnung tritt am dritten Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat. Geschehen zu Brüssel am 18. Juni 1974. Im Namen des Rates Der Präsident J. ERTL (1)ABl. Nr. L 328 vom 28.11.1973, S. 2. ANHANG Herr Botschafter! Während der Verhandlungen über das am 5. Oktober 1973 in Brüssel unterzeichnete Abkommen zwischen der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft und der Republik Finnland war es nicht möglich gewesen, einige Abweichungen zwischen den finnischen und britischen Statistiken über die Einfuhr von Druck- und Schreibpapier mit Holzschliff (holzhaltig), mit Ausnahme von Durchschlagpapier der Tarifstelle ex E 48.01 des Gemeinsamen Zolltarifs mit Ursprung in Finnland, zu erklären. Bei der weiteren Prüfung dieses Punktes stellte sich heraus, daß der Irrtum darauf zurückzuführen war, daß während des Bezugzeitraums 1968/1971 grosse Mengen dieser Erzeugnisse aus Finnland als "Zeitungsdruckpapier" in das Vereinigte Königreich eingeführt worden waren. Dieser Irrtum hatte seinerzeit keine praktischen Folgen, da beide Erzeugnisse zollfrei in das Vereinigte Königreich eingeführt wurden. Später stellte sich heraus, daß die von der finnischen Zollbehörde für den oben erwähnten Zeitraum erstellten Zahlen mit denen der grossen Druck- und Schreibpapierverbraucher im Vereinigten Königreich weitgehend übereinstimmen. Die Zahlen der finnischen Zollbehörde lauten: >PIC FILE= "T0005138"> Daher ist die Gemeinschaft der Ansicht, daß sich gemäß Artikel 1 Absatz 4 des Protokolls Nr. 1 zum Abkommen zwischen der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft und der Republik Finnland das erste zollfreie Kontingent für das genannte Druck- und Schreibpapier, das das Vereinigte Königreich 1974 eröffnen darf, auf 177 155 t belaufen muß. Statt der neben der Tarifstelle ex E 48.01 "Druck- und Schreibpapiere mit Holzschliff (holzhaltig), ausgenommen Durchschlagpapier", in der Spalte "Vereinigtes Königreich" des Anhangs A des betreffenden Protokolls Nr. 1 angegebenen Zahl von 103 167 t muß es folglich 177 155 t heissen. Ich wäre Ihnen dankbar, wenn Sie die Zustimmung der Republik Finnland zum Inhalt dieses Schreibens bestätigten. Genehmigen Sie, Herr Botschafter, den Ausdruck meiner ausgezeichneten Hochachtung. Im Namen des Rates der Europäischen Gemeinschaften Herr Generaldirektor! Ich beehre mich, den Erhalt Ihres heutigen Schreibens mit folgendem Wortlaut zu bestätigen: "Während der Verhandlungen über das am 5. Oktober 1973 in Brüssel unterzeichnete Abkommen zwischen der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft und der Republik Finnland war es nicht möglich gewesen, einige Abweichungen zwischen den finnischen und britischen Statistiken über die Einfuhr von Druck- und Schreibpapier mit Holzschliff (holzhaltig), mit Ausnahme von Durchschlagpapier der Tarifstelle ex E 48.01 des Gemeinsamen Zolltarifs mit Ursprung in Finnland, zu erklären. Bei der weiteren Prüfung dieses Punktes stellte sich heraus, daß der Irrtum darauf zurückzuführen war, daß während des Bezugzeitraums 1968/1971 grosse Mengen dieser Erzeugnisse aus Finnland als "Zeitungsdruckpapier" in das Vereinigte Königreich eingeführt worden waren. Dieser Irrtum hatte seinerzeit keine praktischen Folgen, da beide Erzeugnisse zollfrei in das Vereinigte Königreich eingeführt wurden. Später stellte sich heraus, daß die von der finnischen Zollbehörde für den oben erwähnten Zeitraum erstellten Zahlen mit denen der grossen Druck- und Schreibpapierverbraucher im Vereinigten Königreich weitgehend übereinstimmen. Die Zahlen der finnischen Zollbehörde lauten: >PIC FILE= "T0005139"> Daher ist die Gemeinschaft der Ansicht, daß sich gemäß Artikel 1 Absatz 4 des Protokolls Nr. 1 zum Abkommen zwischen der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft und der Republik Finnland das erste zollfreie Kontingent für das genannte Druck- und Schreibpapier, das das Vereinigte Königreich 1974 eröffnen darf, auf 177155 t belaufen muß. Statt der neben der Tarifstelle ex E 48.01 "Druck- und Schreibpapiere mit Holzschliff (holzhaltig), ausgenommen Durchschlagpapier", in der Spalte "Vereinigtes Königreich" des Anhangs A des betreffenden Protokolls Nr. 1 angegebenen Zahl von 103 167 t muß es folglich 177 155 t heissen. Ich wäre Ihnen dankbar, wenn Sie die Zustimmung der Republik Finnland zum Inhalt dieses Schreibens bestätigen." Ich beehre mich, Ihnen die Zustimmung der Republik Finnland zu dem vorstehenden Schreiben zu bestätigen. Genehmigen Sie, Herr Generaldirektor, den Ausdruck meiner ausgezeichnetsten Hochachtung. Für die Republik Finnland


text:
 Wichtiger rechtlicher Hinweis
 |
 E2001P0007
 Ersuchen des Gulating lagmannsrett mit Beschluss vom 27. September 2001 um ein Gutachten des EFTA-Gerichtshofs in der Rechtssache Hegelstad Eiendomsselskap A. B. Hegelstad u. a. gegen Hydro Texaco AS (Rechtssache E-7/01)
 Amtsblatt Nr. C 081 vom 04/04/2002 S. 0019 - 0019
 Ersuchen des Gulating lagmannsrett mit Beschluss vom 27. September 2001 um ein Gutachten des EFTA-Gerichtshofs in der Rechtssache Hegelstad Eiendomsselskap A. B. Hegelstad u. a. gegen Hydro Texaco AS(Rechtssache E-7/01)(2002/C 81/08)Mit Beschluss vom 27. September 2001, der in der Gerichtskanzlei am 3. Oktober 2001 eingegangen ist, ersuchte das Gulating lagmannsrett (Appellationsgericht Gulating), Norwegen, den EFTA-Gerichtshof um Abgabe eines Gutachtens in der Rechtssache Hegelstad Eiendomsselskap A. B. Hegelstad u. a. gegen Hydro Texaco AS in folgenden Fragen:1. Fällt ein Vertrag über die Zusammenarbeit zwischen einem unabhängigen Betreiber und Eigentümer einer Tankstelle und einem Lieferanten von Treib- und Schmierstoffen mit Bestimmungen- über ein ausschließliches Recht des Lieferanten zur Lieferung von Treib- und Schmierstoffen an den Vertriebshändler während der Laufzeit des Vertrags,- über ein Recht des Lieferanten auf Eigentumserwerb an der Tankstelle zum Preis von 4 Millionen Kronen nach Maßgabe der Eintragung im Grundbuch oder die Möglichkeit der Pacht zu einem festgelegten Satz während der Laufzeit des Vertrags im Fall eines Vergleichs oder Konkurses des Vertriebshändlers,- nach denen der Eigentümer der Tankstelle/Vertriebshändler den Vertrag nicht kündigen und die Vertragsbestimmungen 15 Jahre lang nicht ändern kann, und nach denen der Lieferant den Vertrag drei Monate vor dem ursprünglichen Zeitpunkt kündigen kann,unter die Gruppenfreistellung nach Artikel 53 Absatz 3 - s. Verordnung Nr. 964 vom 4. Dezember 1992, Kapitel II, Abschnitt 10?2. Verstößt die Vereinbarung über die Zusammenarbeit gegen Artikel 53 Absatz 1, wenn die Gruppenfreistellung nach Artikel 53 Absatz 3 nicht zur Anwendung kommt?3. Welche rechtlichen Folgen ergeben sich aus einem möglichen Konflikt, und welche zeitliche Begrenzung ist gegebenenfalls anzuwenden?


text:
5. april je 95. dan leta (96. v prestopnih letih) v gregorijanskem koledarju. Ostaja še 270 dni.
 Dogodki
 1794 - v Parizu so na zahtevo voditelja revolucije Maximiliena Robespierra usmrtili enega od revolucionarjev, Georgesa Jacquesa Dantona
 1799 - prve slovenske “Kuharske bukve” je s svojim izvirnim uvodom objavil Valentin Vodnik
 1818 - čilenski uporniki v bitki pri Maipúju premagajo Španijo
 1941:
 Britanska vojska osvobodi Adis Abebo
 Jugoslavija in ZSSR podpišeta prijateljski in nenapadalni pakt
 1942 - neuspešen japonski napad na Colombo
 1943 - Willem Johan Kolff prvič v zgodovini izvede dializo z umetno ledvico
 1945:
 ameriška vojska prodre čez reko Weser
 ZSSR odpove nenapadalni pakt z Japonsko
 Tito dovoli začasen vstop sovjetskih čet v Jugoslavijo
 1955 - Winston Churchill odstopi z mesta britanskega predsednika vlade
 1992 - začne se obleganje Sarajeva
 1998 - Na Japonskem je odprt most Akashi-Kaikyo, ki povezuje otoka Šikoku in Honšu; s tem postane največji viseči most na svetu
 Rojstva
 1170 - Izabela Hainaulška, francoska kraljica, soproga Filipa II. († 1190)
 1219 - Vondžong, korejski kralj († 1274)
 1288 - cesar Go-Fušimi, 93. japonski cesar († 1336)
 1315 - Jakob III., kralj Majorke († 1349)
 1365 - Vilijem II. Wittelsbaški, vojvoda Bavarske-Straubinga, holandski (IV.), hainauški (VI.) in zeelandski (V.) grof († 1417)
 1568 - Maffeo Barberini - Urban VIII., papež italijanskega rodu († 1644)
 1588 - Thomas Hobbes, angleški filozof († 1679)
 1732 - Jean-Honoré Fragonard, francoski slikar († 1806)
 1752 - Sébastien Érard, francoski izdelovalec klavirjev in harf († 1831)
 1827 - Joseph Lister, angleški zdravnik († 1912)
 1844 - Josip Ogrinec, slovenski pripovednik, dramatik († 1879)
 1894:
 Vinko Möderndorfer, slovenski učitelj, zbiralec etnološkega gradiva († 1958)
 Lawrence Dale Bell, ameriški letalski konstruktor († 1956)
 1908:
 Herbert von Karajan, avstrijski dirigent († 1989)
 Ruth Elizabeth Davis - Bette Davis, ameriška filmska igralka († 1989)
 1916 - Eldred Gregory Peck, ameriški filmski igralec († 2003)
 1929:
 Ivar Giaever, norveški fizik, nobelovec 1973
 Jurij Souček, slovenski gledališki igralec
 1942 - Primož Lorenz, slovenski pianist, pedagog († 2007)
 1949 - Judith Arlene Resnik, ameriška astronavtka († 1986)
 1950 - Agnetha Fältskog, švedska pevka v skupini ABBA
 1969 - Siniša Malešević, irski akademik
 1976 - Fernando Morientes, španski nogometaš
 1978 - Franziska van Almsick, nemška plavalka
 1984 - Dejan Kelhar, slovenski nogometaš
 Smrti
 1205 - Izabela I. Jeruzalemska, jeruzalemska in ciprska kraljica (* 1172)
 1221 - Fudživara Masacune, japonski pesnik (* 1170)
 1258 - Julija Lieška, belgijska redovnica in svetnica (* 1193)
 1336 - Ivan Anžujski, neapeljski plemič, vojvoda Drača (* 1294)
 1419 - Vincent Ferrer, katalonski misijonar, teolog, svetnik (* 1350)
 1684 - lord William Brouncker, angleški matematik (* 1620)
 1705 - Ito Jinsai, japonski konfucijanski filozof (* 1627)
 1794 - Georges-Jacques Danton, francoski revolucionar (* 1759)
 1852 - Felix Schwarzenberg, avstrijski državnik (* 1800)
 1866 - Thomas Hodgkin, angleški zdravnik (* 1798)
 1882 - Frédéric Le Play, francoski rudarski inženir, sociolog (* 1806)
 1900 - Joseph Louis François Bertrand, francoski matematik (* 1822)
 1918 - Paul Vidal de la Blache, francoski geograf (* 1845)
 1924 - Victor Hensen, nemški fiziolog (* 1835)
 1964 - Douglas MacArthur, ameriški general (* 1880)
 1973 - Alla Konstantinovna Tarasova, ruska gledališka igralka (* 1898)
 1975 - Čang Kaj-Šek, kitajski častnik, državnik, voditelj tajvanskega režima (* 1887)
 1994 - Kurt Donald Cobain, ameriški grunge glasbenik (* 1967)
 1997 - Allen Ginsberg, ameriški pesnik (* 1926)
 2005 - Saul Bellow, ameriški pisatelj judovskega rodu, nobelovec 1976 (* 1915)
 2008 - Charlton Heston, ameriški filmski igralec (* 1923)
 Prazniki in obredi
 405


text:
 Pomembno pravno obvestilo
 |
 32002R1970
 Uradni list L 302 , 06/11/2002 str. 0003 - 0027
 Uredba Komisije (ES) št. 1970/2002z dne 4. novembra 2002o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 3051/95 o varnem upravljanju ro-ro potniških trajektov(Besedilo velja za EGP)KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE -ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 3051/95 z dne 8. decembra 1995 o varnem upravljanju ro-ro potniških trajektov [1], kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 179/98 [2] in zlasti člena 9 uredbe,ob upoštevanju naslednjega:(1) Uredba (ES) št. 3051/95 določa, da družbe in države članice izpolnjujejo določbe Mednarodnega kodeksa za varno upravljanje ladij, ki ga je z Resolucijo skupščine A.741 (18) dne 4. novembra 1993 sprejela Mednarodna pomorska organizacija (IMO) v zvezi z ro-ro trajekti, ki plujejo v pristanišča držav članic Skupnosti ali iz njih.(2) Za zagotovitev enotnega izvajanja Kodeksa ISM Uredba (ES) št. 3051/95 vsebuje določbe za uprave, ki temeljijo na smernicah za uprave glede izvajanja Mednarodnega kodeksa za varno upravljanje ladij (ISM), ki jih je Mednarodna pomorska organizacija (IMO) sprejela z Resolucijo Skupščine A.788 (19) dne 23. novembra 1995.(3) Mednarodna pomorska organizacija (IMO) je spremenila te resolucije IMO z Resolucijo MSC.104 (73), sprejeto dne 5. decembra 2000, in Resolucijo A.913 (22), sprejeto dne 29. novembra 2001.(4) Treba je upoštevati razvoj na mednarodni ravni z uvajanjem podrobnih pravil za izdajanje spričeval in preverjanje.(5) Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem odbora iz člena 12 Direktive Sveta 93/75/EGS [3], kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 98/74/ES [4] -SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:Člen 1Uredba (ES) št. 3051/95 se spremeni:1. Člen 2(e) se nadomesti z naslednjim:"(e) "Kodeks ISM"; pomeni Mednarodni kodeks za varno upravljanje ladij in preprečevanje onesnaževanja, ki ga je Mednarodna pomorska organizacija (IMO) sprejela z Resolucijo Skupščine A.741 (18) z dne 4. novembra 1993, kakor je bil spremenjen z Resolucijo IMO MSC.104 (73) z dne 5. decembra 2000, in je priložen k tej uredbi.";2. člen 2(h) se nadomesti z naslednjim:"(h) "spričevalo o varnem upravljanju"; pomeni spričevalo, izdano ro-ro trajektom v skladu z odstavkom 13.7 Kodeksa ISM.";3. člen 4(1) se nadomesti z naslednjim:"1. Vse družbe izpolnjujejo vse določbe odstavkov 1.2 do 13.1 in odstavka 13.6 Kodeksa ISM, kakor da so obvezne, da lahko njihova plovila opravljajo linijske prevoze v pristanišče države članice Skupnosti ali iz njega.";4. člen 5(1) se nadomesti z naslednjim:"1. Države članice glede družb in ro-ro trajektov izpolnjujejo določbe odstavkov 13.2, 13.3, 13.4, 13.5, 13.7 do 13.11, 14 in 16 Kodeksa ISM, kakor da so obvezne.";5. Priloga se nadomesti s Prilogo k tej uredbi.Člen 2Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropskih skupnosti.Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.V Bruslju, 4. novembra 2002Za KomisijoLoyola De PalacioPodpredsednica[1] UL L 320, 30.12.1995, str. 14.[2] UL L 19, 24.1.1998, str. 35.[3] UL L 247, 5.10.1993, str. 19.[4] UL L 276, 13.10.1998, str. 7.--------------------------------------------------PRILOGA"PRILOGAVSEBINADEL A — IZVAJANJE1. Splošno ...1.1 Opredelitev pojmov ...1.2 Cilji ...1.3 Področje uporabe ...1.4 Funkcionalne zahteve sistema za varno upravljanje (SMS) ...2. Politika varnosti na morju in varovanja okolja ...3. Odgovornosti in pooblastila družbe ...4. Pristojna(-e) oseba(-e) ...5. Odgovornost in pooblastila poveljnika ...6. Viri in osebje ...7. Razvoj načrtov za delovanje na ladji ...8. Pripravljenost v sili ...9. Poročila in analize o neskladnostih, nesrečah in nevarnih dogodkih ...10. Vzdrževanje ladje in oprema ...11. Dokumentacija ...12. Preverjanje, pregled in ocena družb ...DEL B — IZDAJANJE SPRIČEVAL, PREVERJANJE13. Izdajanje spričeval in redno preverjanje ...14. Izdajanje začasnih spričeval ...15. Preverjanje ...16. Obrazci spričeval ...DEL A —SPLOŠNE DOLOČBEDEL B — IZDAJANJE SPRIČEVAL IN STANDARDI1.Sprejemanje in priznavanje začasnega spričevala o skladnosti in začasnega spričevala o varnem upravljanju...2. Certifikacijski postopek ...3. Standard upravljanja ...4. Standardi usposobljenosti ...5. Obrazec spričevala o skladnosti in spričevala o varnem upravljanju ...NASLOV IMednarodni kodeks za varno upravljanje ladij in preprečevanje onesnaževanja (Kodeks ISM)DEL A — IZVAJANJE1. Splošno1.1 Opredelitve pojmovZa dela A in B tega kodeksa se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov.1.1.1 "Mednarodni kodeks za varno upravljanje (Kodeks ISM)" pomeni Mednarodni kodeks za varno upravljanje ladij in preprečevanje onesnaževanja, kakor ga je sprejela Skupščina in ga lahko Organizacija spremeni.1.1.2 "Družba" pomeni lastnika ladje ali katero koli drugo organizacijo ali osebo, kot je upravljavec ali zakupnik ladijskega prostora, ki je od lastnika ladje prevzela odgovornost za upravljane ladje in ki je ob prevzemu te odgovornosti privolila v prevzem vseh dolžnosti in odgovornosti, ki jih nalaga Kodeks.1.1.3 "Uprava" pomeni vlado države, pod zastavo katere je ladja upravičena pluti.1.1.4 "Sistem za varno upravljanje" pomeni strukturiran in dokumentiran sistem, ki osebju družbe omogoča učinkovito izvajanje njene politike varnosti na morju in varovanja okolja.1.1.5 "Spričevalo o skladnosti" pomeni dokument, izdan družbi, ki izpolnjuje zahteve tega kodeksa.1.1.6 "Spričevalo o varnem upravljanju" pomeni dokument, izdan ladji, ki potrjuje, da družba in njeno vodstveno osebje na ladji ravnata v skladu z odobrenim sistemom za varno upravljanje.1.1.7 "Objektivni dokaz" pomeni količinske ali kakovostne podatke, zapise ali izjave dejstev v zvezi z varnostjo ali obstojem ter izvedbo elementa sistema za varno upravljanje, ki temelji na opazovanju, merjenju ali preskušanju in ga je mogoče preveriti.1.1.8 "Opažanje" pomeni navedbo dejstva, ugotovljenega med revizijo varnega upravljanja in utemeljenega z objektivnim dokazom.1.1.9 "Neskladnost" pomeni opazovano stanje, v katerem objektiven dokaz priča o neizpolnitvi posebne zahteve.1.1.10 "Večja neskladnost" pomeni ugotovljeno odstopanje, ki predstavlja resno grožnjo za varnost osebja ali ladje ali resno tveganje za okolje in zahteva takojšnje korektivne ukrepe ter vključuje pomanjkanje učinkovite in sistematične uporabe zahteve iz tega kodeksa.1.1.11 "Datum obletnice" pomeni dan in mesec vsakega leta, ki ustreza datumu izteka veljavnosti zadevnega dokumenta ali spričevala.1.1.12 "Konvencija" pomeni Mednarodno konvencijo o varstvu človeškega življenja na morju iz leta 1974, z vsemi spremembami.1.2 Cilji1.2.1 Cilji Kodeksa so zagotavljanje varnosti na morju, varovanje ljudi pred telesnimi poškodbami ali izgubo življenj ter preprečevanje škode okolju, zlasti morskemu, in lastnini.1.2.2 Za varno upravljanje naj družbe med drugim zasledujejo naslednje cilje:1.2.2.1 zagotavljajo varne postopke pri obratovanju ladij in varno delovno okolje;1.2.2.2 vzpostavijo zaščitne ukrepe proti vsem znanim tveganjem; in1.2.2.3 redno izboljšujejo sposobnosti za varno upravljanje osebja na kopnem in ladji, vključno s pripravo ravnanje v sili na področju varnosti na morju in varovanja okolja.1.2.3 Sistem varnega upravljanja mora zagotoviti:1.2.3.1 skladnost z obveznimi pravili in predpisi; ter1.2.3.2 upoštevanje ustreznih kodeksov, smernic in standardov, ki jih priporočajo Organizacija, uprave, klasifikacijski zavodi in organizacije pomorskega sektorja.1.3 Področje uporabeZahteve tega kodeksa se lahko uporabljajo za vse ladje.1.4 Funkcionalne zahteve sistema za varno upravljanje (SMS)Vsaka družba naj razvije, uveljavi in vzdržuje sistem za varno upravljanje (SMS), ki vključuje naslednje funkcionalne zahteve:1.4.1 politiko varnosti na morju in varovanja okolja;1.4.2 navodila in postopke za zagotavljanje varne plovbe ladij in varovanje okolja v skladu z ustreznim mednarodnim pravom in zakonodajo države zastave;1.4.3 opredeljena področja pristojnosti in načine sporazumevanja osebja na kopnem in osebja na ladji ter med njima;1.4.4 postopke za prijavo nesreč in neskladnosti z določbami tega kodeksa;1.4.5 postopke za pripravo ravnanje v sili; ter1.4.6 postopke za notranje revizije in preglede upravljanja.2. Politika varnosti na morju in varovanja okolja2.1 Družba naj oblikuje politiko varnosti na morju in varovanja okolja, ki opisuje način doseganja ciljev, navedenih v odstavku 1.2.2.2 Družba naj zagotovi izvajanje in spoštovanje politike na vseh ravneh organizacije, na ladji in na kopnem.3. Odgovornosti in pooblastila družbe3.1 Če subjekt, odgovoren za plovbo ladje, ni njen lastnik, mora lastnik upravi sporočiti polno ime in podatke tega subjekta.3.2 Družba mora opredeliti in dokumentirati odgovornost, pooblastila in medsebojno razmerje vsega osebja, ki upravlja, izvaja in preverja dejavnosti, ki so v zvezi z varnostjo na morju in preprečevanjem onesnaževanja ter nanju vplivajo.3.3 Družba je odgovorna za zagotavljanje ustreznih virov in podpore s kopnega, ki pooblaščeni osebi ali osebam omogočajo opravljanje njihovih nalog.4. Pooblaščena(-e) oseba(-e)Za zagotavljanje varne plovbe vsake ladje ter vzpostavitev povezave med družbo in osebami na ladji naj vsaka družba, glede na potrebe, pooblasti osebo ali osebe na obali, ki imajo neposreden dostop do najvišje ravni vodenja. Odgovornosti in pooblastila pooblaščene osebe ali oseb naj vključujejo spremljanje vidikov obratovanja vsake ladje, ki se nanašajo na varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja, ter zagotavljajo ustrezne vire in podporo s kopnega, če se to zahteva.5. Odgovornost in pooblastila poveljnika5.1 Družba naj jasno opredeli in dokumentira poveljnikovo odgovornost v zvezi s:5.1.1 politiko varnosti na morju in varovanja okolja, ki jo izvaja družba;5.1.2 motivacijo posadke za upoštevanje te politike;5.1.3 dajanjem ustreznih ukazov in navodil jasno in preprosto;5.1.4 preverjanjem upoštevanja določenih zahtev; ter5.1.5 pregledovanjem SMS-a in poročanjem vodstvu na kopnem o njegovih pomanjkljivostih.5.2 Družba naj zagotovi, da SMS, ki se uporablja na ladji, vsebuje jasno izjavo o pooblastilih poveljnika. Družba naj v SMS zagotovi, da je poveljnik izključno pooblaščen in odgovoren za sprejemanje odločitev glede varnosti na morju in preprečevanja onesnaževanja ter da po potrebi od družbe zahteva njeno sodelovanje.6. Viri in osebje6.1 Družba naj zagotovi, da je poveljnik:6.1.1 ustrezno usposobljen za poveljevanje;6.1.2 popolnoma seznanjen s SMS družbe; in6.1.3 deležen potrebne podpore za varno opravljanje njegovih dolžnosti.6.2 Družba naj zagotovi, da vsako ladjo upravljajo usposobljeni, strokovno izobraženi in zdravstveno sposobni pomorščaki v skladu z nacionalnimi in mednarodnimi predpisi.6.3 Družba naj izdela postopke za zagotovitev, da se novo osebje in osebje, ki prevzame nove naloge v zvezi z varnostjo na morju in varovanjem okolja, ustrezno seznani s svojimi dolžnostmi.Navodila, ki so bistvena za izplutje ladje, morajo biti določena, dokumentirana in na voljo pred izplutjem.6.4 Družba naj zagotovi, da celotno osebje, vključeno v SMS družbe, ustrezno razume zadevna pravila, predpise, kodekse in smernice.6.5 Družba naj izdela in vzdržuje postopke za določitev kakršnega koli usposabljanja, ki se lahko zahteva kot podpora SMS, ter zagotovi, da je tako usposabljanje zagotovljeno za vso zadevno osebje.6.6 Družba naj izdela postopke, s katerimi je osebje na ladji ustrezno seznanjeno s SMS v delovnem jeziku ali jezikih, ki jih razume.6.7 Družba naj zagotovi, da se lahko osebje na ladji učinkovito obvešča o izvajanju svojih dolžnosti, povezanih s SMS.7. Razvoj načrtov za delovanje na ladjiDružba naj izdela postopke za pripravo načrtov in navodil, po potrebi vključno s kontrolnimi seznami, za ključno delovanje na ladji, povezano z varnostjo ladje na morju in preprečevanjem onesnaževanja. Različne vključene naloge je treba opredeliti in dodeliti usposobljenemu osebju.8. Pripravljenost v sili8.1 Družba naj izdela postopke za prepoznavanje, opisovanje in ukrepanje v morebitnih razmerah v sili na ladji.8.2 Družba naj izdela programe urjenja in vadbo kot pripravo na ukrepanje v sili.8.3 SMS naj predvidi ukrepe, ki zagotavljajo, da se lahko organizacija družbe kadarkoli odzove na nevarnosti, nesreče in razmere v sili, v katerih se znajdejo ladje družbe.9. Poročila in analize o neskladnostih, nesrečah in nevarnih dogodkih9.1 SMS naj vsebuje postopke, ki zagotavljajo, da se neskladnosti, nesreče in nevarni dogodki sporočijo družbi, raziščejo in analizirajo s ciljem izboljšati varnost na morju in preprečevati onesnaževanje.9.2 Družba naj izdela postopke za izvajanje korektivnih ukrepov.10. Vzdrževanje ladje in oprema10.1 Družba naj izdela postopke za zagotovitev, da se ladja vzdržuje v skladu z zadevnimi pravili in predpisi ter z vsemi dodatnimi zahtevami, ki jih lahko določi družba.10.2 Za izpolnjevanje teh zahtev naj družba zagotovi:10.2.1 preglede v ustreznih časovnih razmikih;10.2.2 sporočanje vsake neskladnosti in njenega vzroka, če je znan;10.2.3 sprejetje korektivnih ukrepov; in10.2.4 hrambo poročil navedenih dejavnostih.10.3 Družba naj v okviru SMS določi postopke za opredelitev opreme in tehničnih sistemov, katerih nepredvidena motnja delovanja lahko povzroči nevarne razmere. SMS naj določi posebne ukrepe za povečevanje zanesljivosti take opreme ali sistemov. Ti ukrepi morajo vključevati redno preskušanje nadomestnih naprav in opreme ali tehničnih sistemov, ki se ne uporabljajo stalno.10.4 Preglede, navedene v 10.2, in tudi ukrepe iz 10.3 je treba vključiti v operativno vzdrževanje/redni postopek ladje.11. Dokumentacija11.1 Družba naj izdela in izvaja postopke za preverjanje vseh dokumentov in podatkov, ki so pomembni za SMS.11.2 Družba naj zagotovi:11.2.1 razpoložljivost veljavnih dokumentov na vseh pomembnih lokacijah;11.2.2 da spremembe dokumentov pregleda in odobri pooblaščeno osebje; ter11.2.3 takojšnjo odstranitev neveljavnih dokumentov.11.3 Dokumenti za opisovanje in izvajanje SMS so lahko združeni v "priročnik za varno upravljanje". Dokumentacijo je treba shranjevati v obliki, za katero družba meni, da je najustreznejša. Na vsaki ladji naj bo vsa dokumentacija v zvezi s to ladjo.12. Preverjanje, pregled in ocena družb12.1 Družba naj izvaja notranje revizije varnosti, da preveri, ali so ukrepi za varnost na morju in preprečevanje onesnaževanja v skladu s SMS.12.2 Družba naj v skladu s postopki, ki jih je izdala, redno ocenjuje učinkovitost in po potrebi pregleda SMS.12.3 Revizije in morebitne korektivne ukrepe je treba izvesti v skladu z dokumentiranimi postopki.12.4 Osebje, ki izvaja revizije, naj bo neodvisno od področij, ki jih pregleduje, razen če je to neizvedljivo zaradi velikosti in narave družbe.12.5 Z rezultati revizij in pregledov naj se seznani celotno osebje, ki je odgovorno za določeno področje.12.6 Vodstveno osebje, odgovorno za zadevno področje, naj pravočasno sprejme korektivne ukrepe v zvezi z ugotovljenimi pomanjkljivostmi.DEL B — IZDAJANJE SPRIČEVAL IN PREVERJANJE13. Izdajanje spričeval in redno preverjanje13.1 Ladjo naj upravlja družba, ki ji je bilo izdano spričevalo o skladnosti ali začasno spričevalo o skladnosti v skladu z odstavkom 14.1, veljavno za to ladjo.13.2 Spričevalo o skladnosti naj vsaki družbi, ki izpolnjuje zahteve tega kodeksa, izda uprava, od uprave priznana organizacija ali na zahtevo uprave vlada druge države podpisnice konvencije za obdobje, ki ga določi uprava in ne sme biti daljše od petih let. To spričevalo naj se sprejme kot dokaz, da je družba sposobna izpolnjevati zahteve tega kodeksa.13.3 Spričevalo o skladnosti velja samo za vrste ladij, ki so v njem izrecno navedene. Takšna navedba naj temelji na vrstah ladij, na katerih je temeljilo začetno preverjanje. Druge vrste ladij naj se dodajo šele po preverjanju sposobnosti družbe, da izpolni zahteve tega kodeksa, ki veljajo za te vrste ladij. S tem v zvezi so vrste ladij tiste, ki so navedene v Pravilu IX/1 Konvencije.13.4 Veljavnost spričevala o skladnosti naj letno preveri uprava ali od uprave priznana organizacija ali na zahtevo uprave vlada druge države podpisnice v treh mesecih pred datumom obletnice ali po njem.13.5 Uprava ali na njeno zahtevo vlada druge države podpisnice, ki je izdala spričevalo, naj spričevalo o skladnosti odvzame, kadar se letno preverjanje, zahtevano v odstavku 13.4, ne zahteva, ali če obstaja dokazi o večjih neskladnostih s tem kodeksom.13.5.1 Če se spričevalo o skladnosti odvzame, naj se odvzamejo tudi vsa z njim povezana spričevala o varnem upravljanju in/ali začasna spričevala o varnem upravljanju.13.6 Izvod spričevala o skladnosti naj bo shranjen na ladji, da jo lahko poveljnik ladje, če se to zahteva, predloži v preverjanje upravi ali od uprave priznani organizaciji ali zaradi nadzora iz Pravila IX/6.2 Konvencije. Izvoda spričevala ni treba overiti ali potrditi.13.7 Spričevalo o varnem upravljanju naj ladji izda uprava ali od uprave priznana organizacija ali na zahtevo uprave vlada druge države podpisnice za obdobje, ki naj ne bo daljše od petih let. Spričevalo o varnem upravljanju je treba izdati potem, ko se preveri, da družba in njeno vodstveno osebje na ladji ravnata v skladu z odobrenim sistemom za varno upravljanje. To spričevalo naj se sprejme kot dokazi, da družba izpolnjuje zahteve tega kodeksa.13.8 Veljavnost spričevala o varnem upravljanju naj vsaj enkrat vmes preveri uprava ali od uprave priznana organizacija ali na zahtevo uprave vlada druge države podpisnice. Če je treba opraviti samo eno vmesno preverjanje in spričevalo o varnem upravljanju velja pet let, naj se to preverjanje opravi med datumom druge in datumom tretje obletnice spričevala o varnem upravljanju.13.9 Dodatno k zahtevam iz odstavka 13.5.1 naj uprava ali na njeno zahtevo vlada druge države podpisnice, ki je izdala spričevalo o varnem upravljanju, to spričevalo odvzame, kadar se vmesno preverjanje, zahtevano v odstavku 13.8, ne zahteva, ali če obstaja dokaz o večji neskladnosti s tem kodeksom.13.10 Ne glede na zahteve iz odstavkov 13.2 in 13.7 naj, kadar je preverjanje zaradi obnovitve končano v treh mesecih pred datumom izteka veljavnosti dosedanjega spričevala o skladnosti ali spričevala o varnem upravljanju, novo spričevalo o skladnosti ali novo spričevalo o varnem upravljanju velja od datuma zaključka preverjanja zaradi obnovitve za obdobje, ki ni daljše od petih let, računajoč od datuma izteka veljavnosti dosedanjega spričevala o skladnosti ali spričevala o varnem upravljanju.13.11 Kadar je preverjanje zaradi obnovitve končano v več kakor treh mesecih pred datumom izteka veljavnosti dosedanjega spričevala o skladnosti ali spričevala o varnem upravljanju, naj novo spričevalo o skladnosti ali novo spričevalo o varnem upravljanju velja od datuma zaključka preverjanja zaradi obnovitve za obdobje, ki ni daljše od petih let, računajoč od datuma zaključka preverjanja za obnovitev.14. Izdajanje začasnih spričeval14.1 Začasno spričevalo o skladnosti se lahko izda, da se omogoči začetek izvajanja tega kodeksa, kadar:(1) je družba ustanovljena na novo; ali(2) je treba v obstoječe spričevalo o skladnosti dodati nove vrste ladij,po preverjanju, če ima družba sistem za varno upravljanje, ki izpolnjuje cilje iz odstavka 1.2.3 tega kodeksa in pod pogojem, da družba predstavi načrte za izvajanje sistema za varno upravljanje, s katerim bo v obdobju veljavnosti začasnega spričevala o skladnosti izpolnila vse zahteve tega kodeksa. Takšno začasno spričevalo o skladnosti naj izda uprava ali od uprave priznana organizacija ali na zahtevo uprave vlada druge države podpisnice za obdobje, ki ni daljše od 12 mesecev. Izvod začasnega spričevala o skladnosti naj bo na ladji, da jo lahko poveljnik ladje, če se to zahteva, predloži v preverjanje upravi ali od uprave priznani organizaciji ali zaradi nadzora iz Pravila IX/6.2 Konvencije. Izvoda spričevala ni treba overiti ali potrditi.14.2 Začasno spričevalo o varnem upravljanju se lahko izda:(1) novim ladjam ob dobavi;(2) kadar družba prevzame odgovornost za obratovanje ladje, ki je nova za družbo, ali(3) kadar ladja menja zastavo.Takšno začasno spričevalo o varnem upravljanju naj izda uprava ali od uprave priznana organizacija ali na zahtevo uprave vlada druge države podpisnice za obdobje, ki ni daljše od šestih mesecev.14.3 Uprava ali na zahtevo uprave vlada druge države podpisnice lahko v posebnih primerih podaljša veljavnost začasnega spričevala o varnem upravljanju za največ šest mesecev od datuma izteka veljavnosti.14.4 Začasno spričevalo o varnem upravljanju se lahko izda potem, ko se preveri:(1) ali se spričevalo o skladnosti ali začasno spričevalo o skladnosti nanaša na zadevno ladjo;(2) ali sistem za varno upravljanje, ki ga je za zadevno ladjo zagotovila družba, vključuje poglavitne elemente tega kodeksa in je bil ta sistem ocenjen med revizijo za izdajo spričevala o skladnosti ali predložen za izdajo začasnega spričevala o skladnosti;(3) ali je družba načrtovala revizijo ladje v roku treh mesecev;(4) ali so poveljnik in častniki seznanjeni s sistemom za varno upravljanje in načrtovanimi ureditvami za njegovo uporabo;(5) ali so bila pred plovbo izdana navodila bistvenega pomena; ter(6) ali so bile pomembne informacije o sistemu za varno upravljanje navedene v delovnem jeziku ali jezikih, ki jih osebje na ladji razume.15. Preverjanje15.1 Vsa preverjanja, ki jih zahtevajo določbe tega kodeksa, je treba izvajati po postopkih, sprejemljivih za upravo, ob upoštevanju smernic, ki jih je izdelala Organizacija [1].16. Obrazci spričeval16.1 Spričevalo o skladnosti, spričevalo o varnem upravljanju, začasno spričevalo o skladnosti in začasno spričevalo o varnem upravljanju je treba sestaviti v obliki, ki ustreza obrazcem iz dodatka k temu kodeksu. Če uporabljeni jezik ni niti angleščina niti francoščina, naj besedilo vključuje prevod v enega od teh jezikov.16.2 Poleg zahtev iz odstavka 13.3 se lahko vrstam ladij, navedenim v spričevalu o skladnosti in začasnem spričevalu o skladnosti, doda zaznamek o vseh omejitvah obratovanja ladij, opisanih v sistemu za varno upravljanje.DodatekObrazci spričevala o skladnosti, spričevala o varnem upravljanju, začasnega spričevala o skladnosti in začasnega spričevala o varnem upravljanju+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++NASLOV IIDoločbe za upravo v zvezi z izvajanjem Mednarodnega kodeksa za varno upravljanje ladij (Kodeksa ISM)DEL A — SPLOŠNE DOLOČBE1.1 Pri nalogah v zvezi s preverjanjem in izdajanjem spričeval, ki jih zahtevajo določbe Kodeksa ISM za ro-ro trajekte, države članice izpolnijo zahteve in standarde, določene v delu B tega naslova.1.2 Poleg tega države članice ustrezno upoštevajo določbe revidiranih smernic za uprave glede izvajanja Mednarodnega kodeksa za varno upravljanje (Kodeksa ISM), ki jih je IMO sprejela z Resolucijo A.913 (22) dne 29. novembra 2001, če niso zajete v delu B tega naslova.DEL B — IZDAJANJE SPRIČEVAL IN STANDARDI1. Sprejetje in priznavanje začasnega spričevala o skladnosti in začasnega spričevala o varnem upravljanju1.1 Začasno spričevalo o skladnosti in začasno spričevalo o varnem upravljanju, ki sta v skladu z določbami te uredbe in ju izda uprava katere koli druge države članice ali v imenu uprave priznana organizacija, sprejme vsaka država članica.1.2 Začasno spričevalo o skladnosti in začasno spričevalo o varnem upravljanju, ki ju izdajo uprave tretjih držav ali sta izdana v njihovem imenu, država članica prizna, če ugotovi, da sta v skladu z določbami te uredbe.2. Certifikacijski postopek2.1 V certifikacijskem postopku, potrebnem za izdajo spričevala o skladnosti družbi in spričevala o varnem upravljanju ro-ro trajektov, se upoštevajo spodaj navedene določbe.2.2 Certifikacijski postopek običajno vključuje naslednje faze:(1) začetno preverjanje;(2) letno ali vmesno preverjanje;(3) preverjanje zaradi obnovitve; ter(4) dodatno preverjanje.Ta preverjanja izvede na zahtevo družbe uprava ali priznana organizacija, ki deluje v imenu uprave.2.3 Preverjanja vključujejo revizijo varnega upravljanja.2.4 Za izvedbo revizije je imenovan glavni revizor in po potrebi skupina revizorjev.2.5 Imenovani glavni revizor naveže stik z družbo in sestavi načrt revizije.2.6 Revizijsko poročilo se pripravi pod vodstvom glavnega revizorja, ki je odgovoren za točnost in popolnost poročila.2.7 Revizijsko poročilo vključuje načrt revizije, podatke o članih skupine revizorjev, datume in podatke o družbi, zapise o vseh opažanjih in neskladnostih ter opažanja o učinkovitosti sistema za varno upravljanje pri doseganju določenih ciljev.3. Standard upravljanja3.1 Revizorji ali skupina revizorjev, ki preverjajo skladnost s Kodeksom ISM, so pristojni za:(1) zagotavljanje skladnosti s pravili in predpisi za ro-ro trajekte, ki jih družba upravlja, vključno z izdajanjem spričeval pomorščakom;(2) odobritev, nadzor in izdajanje spričeval, ki so pomembna za plovbo;(3) naloge, ki jih je treba upoštevati v okviru sistema za varno upravljanje, kakor jih zahteva Kodeks ISM; ter(4) praktične izkušnje pri obratovanju ladje.3.2 Pri preverjanju skladnosti z določbami Kodeksa ISM se zagotovi neodvisnost osebja, ki nudi svetovalne storitve, od osebja, vključenega v certifikacijski postopek.4. Standardi usposobljenosti4.1 Osnovna usposobljenost za preverjanje4.1.1 Osebje, ki naj bi sodelovalo pri preverjanju skladnosti z zahtevami Kodeksa ISM, mora izpolnjevati minimalna merila za inšpektorje, kakor so določena v odstavku 2 Priloge VII k Direktivi Sveta 95/21/ES [1].4.1.2 Osebje opravi usposabljanje, da se zagotovi primerna usposobljenost in strokovno znanje za preverjanje skladnosti z zahtevami Kodeksa ISM, zlasti kar zadeva:(1) poznavanje in razumevanje Kodeksa ISM;(2) obvezna pravila in predpise;(3) naloge, za katere se v Kodeksu ISM zahteva, da jih družbe upoštevajo;(4) ocenjevalne postopke preučevanja, spraševanja, ocenjevanja in poročanja;(5) tehnične ali operativne vidike varnega upravljanja;(6) osnovno poznavanje prevozov po morju in postopkov na ladji; ter(7) udeležbo pri najmanj eni reviziji sistema za varno upravljanje, povezani s pomorstvom.4.2 Usposobljenost za začetno preverjanje in preverjanje zaradi obnovitve4.2.1 Da bi lahko osebje, predvideno za začetno preverjanje ali preverjanje zaradi obnovitve spričevala o skladnosti in spričevala o varnem upravljanju, v celoti ocenilo, ali družba ali ro-ro trajekt izpolnjuje zahteve Kodeksa ISM, mora biti ne samo osnovno usposobljeno, kakor je navedeno zgoraj, ampak mora biti tudi usposobljeno, da:(1) ugotovi, ali so elementi SMS v skladu z zahtevami Kodeksa ISM ali ne;(2) ugotovi učinkovitost SMS, ki ga ima družba ali ro-ro trajekt, zaradi zagotovitve skladnosti s pravili in predpisi, ki izhaja iz zapisov o zakonsko določenih in klasifikacijskih nadzorih;(3) oceni učinkovitost SMS pri zagotavljanju skladnosti z drugimi pravili in predpisi, ki niso zajeti v zakonsko določenih in klasifikacijskih nadzorih ter omogočajo preverjanje skladnosti s temi pravili in predpisi; ter(4) oceni, ali se upošteva varna praksa, ki jo priporočajo IMO, uprave, klasifikacijski zavodi in organizacije pomorskega sektorja.4.2.2 Ta usposobljenost se lahko doseže v okviru skupin, ki skupaj razpolagajo s celotno zahtevano usposobljenostjo.5. Obrazci spričeval o skladnosti in spričeval o varnem upravljanjuKadar ro-ro trajekti plujejo samo v eni državi članici, države članice uporabijo bodisi obrazce, priložene Kodeksu ISM, bodisi obrazce za spričevalo o skladnosti, spričevalo o varnem upravljanju, začasno spričevalo o skladnosti in začasno spričevalo o varnem upravljanju, ki so sestavljeni v spodaj navedeni obliki.+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++"[1] Glej Smernice za uprave glede izvajanja Mednarodnega kodeksa za varno upravljanje (Kodeksa ISM), ki jih je Organizacija sprejela z Resolucijo A. 913(22).[1] UL L 157, 7.7.1995, str. 1.--------------------------------------------------


text:
El Jardín Botánico de Kinsatu en francés : Jardin Botanique de Kinsatu, es un jardín botánico de unas 225 hectáreas de extensión que se encuentra en la proximidad del río Inkisi, en Kisantu, República Democrática del Congo. Es miembro del BGCI y presenta trabajos para la Agenda Internacional para la Conservación en los Jardines Botánicos, su código de identificación internacional como institución botánica es INKI.
 Localización
 El jardín botánico está situado en el municipio de Madimba (el BajoCongo).
 Jardin Botanique de Kinsatu B.P. 108 Inkisi-Kisantu, Bas-Congo, República Democrática del Congo (anteriormente Zaire)
 Promedio Anual de Lluvias: 1522 mm
 Altitud: 525.00 msnm
 Historia
 El jardín botánico fue creado en 1900 por frere Gillet misionero jesuita y administrado por los misioneros hasta 1976.
 Actualmente está administrado por el estado.
 Colecciones
 En este jardín botánico se cultivan unos 2200 taxones de plantas de la Flora del país y procedentes de todas las regiones tropicales del mundo.
 Entre sus colecciones especiales;
 Arboreto, que comprende unas 200 especies, con ejemplares como Agathis loranthifolia
 Colección de 160 especies de Palmas en las que se incluyen Arecastrum romanzoffianum, Chrysalidocarpus lutescens,
 Orquídeas, con Phaelaenopsis amabilis
 Cactus, con más de 200 especies, Mammilaria. .
 Plantas suculentas
 Hierbas nativas
 Huerto, donde se cultivan árboles frutales tales como el mangostán (Garcinia mangostana) árboles procedentes de Vietnam y que en este lugar se aclimataron y producen excelentes frutos en gran cantidad
 Vivero
 Plantas de simiente
 Plantas ornamentales
 Herbario con unos 5000 especímenes
 Actividades
 En este centro se despliegan una serie de actividades a lo largo de todo el año:
 Programas de conservación
 Programa de mejora de plantas medicinales
 Programas de conservación « Ex Situ »
 Estudios de nutrientes de plantas
 Ecología
 Conservación de Ecosistemas
 Programas educativos
 Etnobotánica
 Exploración
 Horticultura
 Restauración Ecológica
 Sistemática y Taxonomía
 Sostenibilidad
 Farmacología
 Mejora en la agricultura
 Index Seminum
 Enlaces externos
 Página oficial del jardín botánico Kinsatu
 Página sobre la Biodiversidad en el Congo
 Página del jardín botánico Kinsatu en el BGCI
 Kinsatu