type: legislation

text:
 |
 52011PC0834
 Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS yritysten kilpailukykyä ja pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevan ohjelman perustamisesta (2014–2020) /* KOM/2011/0834 lopullinen - 2011/0394 (COD) */
 PERUSTELUT
 1. EHDOTUKSEN TAUSTA
 Ehdotuksen perustelut
 Yritykset ja etenkin pienet ja keskisuuret
 yritykset (pk-yritykset) ovat merkittäviä kasvun ja työllisyyden edistäjiä
 unionissa. Jos unioni haluaa toteuttaa Eurooppa 2020 -strategiassa esitetyt
 älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevat prioriteetit, kilpailukyky
 on asetettava toimien keskiöön.
 Unionin käytössä on sääntelykeinoja, kuten
 järkevä sääntely ja byrokratian vähentäminen unionin yrityksiltä, mutta
 joihinkin markkinoiden epäkohtiin voidaan puuttua tehokkaasti julkisen
 rahoituksen keinoin EU:n tasolla.
 Ja tätä tapahtuukin jo. Kilpailukyvyn ja
 innovoinnin puiteohjelmasta (CIP) annetaan rahoitusta asiaan liittyviin
 toimiin. Tarve jatkaa ja kehittää tällaista rahoitustukea tunnustettiin komission
 tiedonannossa ”Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio”[1]. Nyt
 komissio on ehdottanut yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskevaa
 ohjelmaa (COSME), jonka kokonaismäärärahat kaudelle 2014–2020 olisivat 2,5
 miljardia euroa.
 Yleinen tausta
 Unionin yritysten haasteena on olla
 kilpailukykyisiä globaalisti. Niitä estävät kuitenkin usein markkinoiden
 epäkohdat, jotka haittaavat niiden kykyä kilpailla kilpakumppaneiden kanssa
 muualla maailmassa. Tämän tuloksena EU:n pk-yritysten työvoiman ja luonnonvarojen
 tuottavuus on alhaisempi ja kasvu hitaampaa kuin pk-yrityksillä esimerkiksi
 Yhdysvalloissa, eivätkä ne ole niin kyvykkäitä mukautumaan menestyksekkäästi
 muuttuviin toimintaedellytyksiin kuin suuremmat yritykset Euroopassa.
 Pk-yritysten vaikeuksia on vielä pahentanut hiljattainen talous- ja
 rahoituskriisi sekä hyödykkeiden ja luonnonvarojen hinnannousut.
 Näihin markkinoiden epäkohtiin kohdistuvat
 toimet ovat ensisijaisesti jäsenvaltioiden ja alueiden vastuulla, mutta
 joillakin aloilla EU:n toimet voivat selvästi tuoda lisäarvoa. Unioni voi
 esimerkiksi avustaa vahvistamalla sisämarkkinoita, tukemalla kansallisten
 toimenpiteiden yhdenmukaisuutta ja johdonmukaisuutta, tehostamalla hyvien
 toimintatapojen levittämisestä saatavia katalyyttivaikutuksia tai saamalla
 aikaan mittakaavaetuja. Sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan takaamisen
 lisäksi EU:lla on tehtävä liiketoimintaympäristön parantamisessa, jotta voidaan
 varmistaa vahvat ja monipuoliset EU:n yritykset ja globaaliin kilpailuun
 pystyvät pk-yritykset mukautumalla samalla vähähiiliseen ja
 resurssitehokkaaseen talouteen.
 Tätä ohjelmaa ehdotetaan keinoksi käsitellä
 keskeisiä markkinoiden epäkohtia, jotka rajoittavat yritysten, etenkin
 pk-yritysten, kasvua unionissa. Kilpailukyvyn ja yrittäjyyden osalta unionin
 yritysten tärkeimpiä haasteita ovat edelleen seuraavat:
 –
 pk-yritysten vaikeudet saada rahoitusta; ne joutuvat kamppailemaan osoittaakseen luottokelpoisuutensa ja
 niiden on vaikea saada riskipääomaa
 –
 heikko yrittäjyyshenki; vain 45 prosenttia Euroopan kansalaisista haluaa ryhtyä itsenäiseksi
 ammatinharjoittajaksi (esim. Yhdysvalloissa sama osuus on 55 prosenttia)
 –
 liiketoimintaympäristö, joka ei kannusta
 yritysten perustamiseen ja kasvuun ja jolle on
 ominaista sääntelyn hajanaisuus ja liiallinen byrokratia
 –
 pk-yritysten heikko kapasiteetti mukautua vähähiiliseen, ilmastonmuutosta sietävään sekä energia- ja
 resurssitehokkaaseen talouteen rajallisen rahoituksen ja vähäisen
 asiantuntemuksen vuoksi
 –
 pk-yritysten heikko kapasiteetti
 laajentua markkinoille kotimaansa rajojen yli,
 sekä sisämarkkinoilla että niiden ulkopuolella.
 Nämä vaikeudet merkitsevät sitä, että
 yrityksiä ei perusteta riittävästi ja että ne, jotka perustetaan, eivät usein
 ole elinkelpoisia tai niiden tuottavuus ja elinkelpoisuus ovat heikkoja.
 Makrotasolla on havaittavissa EU:n talouden kilpailuedun heikkeneminen.
 Ohjelmalla pyritään Eurooppa 2020 -strategian
 mukaisesti luomaan Euroopan yrityksille kukoistamisedellytykset ja
 varmistamaan, että pk-yritykset pystyvät hyödyntämään täysimittaisesti
 sisämarkkinoiden valtavan potentiaalin, sekä kannustamaan niitä katsomaan
 sisämarkkinoiden rajojen yli. Pk-yritysten kehittämiseksi olisi toteutettava
 erityistoimia, koska ne ovat unionin talouskasvun ja uusien työpaikkojen tärkeä
 lähde: niiden osuus on yli 67 prosenttia yksityissektorin työpaikoista ja ne
 tuottavat yli 58 prosenttia kokonaisliikevaihdosta EU:ssa.
 Erityishuomiota kiinnitetään yritysten
 kilpailukyvyn parantamiseen matkailusektorilla; tässä toteutetaan Lissabonin
 sopimuksella unionille annettua uutta toimivaltaa, koska sektori on merkittävä
 unionin BKT:n kannalta ja sillä toimii paljon pk-yrityksiä.
 Ehdotuksen tavoitteet
 Ohjelmalla pyritään saavuttamaan seuraavat
 yleistavoitteet:
 ·
 vahvistetaan unionin yritysten kilpailukykyä ja
 kestävyyttä, myös matkailusektorilla
 ·
 kannustetaan yrittäjyyshenkeä ja edistetään
 pk-yritysten perustamista ja kasvua.
 Ohjelmasta rahoitetuilla toimilla pyritään
 seuraaviin:
 ·
 Parannetaan toimintaedellytyksiä unionin
 yritysten kilpailukyvyn ja kestävyyden edistämiseksi, myös matkailusektorilla, tukemalla täytäntöönpanon yhdenmukaisuutta ja johdonmukaisuutta sekä
 tietoon perustuvaa poliittista päätöksentekoa unionin tasolla. Taloudellista ja
 sääntely-ympäristöä voidaan parantaa vertailuanalyysien, hyvien toimintatapojen
 vaihdon ja alakohtaisten aloitteiden kautta. Pk-yrityksiä koskevaa politiikkaa
 kehitetään ja pk-yritysten kilpailukykyä edistetään eurooppalaisia pk-yrityksiä
 tukevan Small Business Act ‐aloitteen ja Eurooppa 2020 ‐strategian
 tavoitteiden mukaisesti. Unionin toimissa vahvistetaan pienet ensin
 -periaatteen käyttöä unionin ja jäsenvaltioiden poliittisessa päätöksenteossa,
 kartoitetaan ja vaihdetaan hyviä toimintatapoja pk-yrityksiä tukevan aloitteen
 täytäntöönpanon edistämiseksi ja tuetaan pk-yrityksiä, jotta ne pystyisivät
 hyödyntämään sisämarkkinoiden potentiaalia mahdollisimman hyvin.
 Liiketoimintasektoreita, kuten tuotantoteollisuus ja palveluala, ja tiettyjä
 sektoreita, joilla on suuri osuus pk-yrityksiä, vahvistetaan.
 ·
 Edistetään yrittäjyyttä, myös tiettyjen
 kohderyhmien parissa. Toimiin sisältyy hallinnollisten
 menettelyjen yksinkertaistaminen ja yrittäjyystaitojen ja ‐asenteen
 kehittäminen, etenkin uusien yrittäjien, nuorten ja naisten parissa, sekä
 yrittäjien uusien mahdollisuuksien edistäminen.
 ·
 Parannetaan pk-yritysten rahoituksen saantia
 pääoma- ja velkajärjestelyin: Kasvun edistämiseen
 tarkoitetuilla rahoitusvälineillä, mukaan luettuna uudet pääoma- ja
 velkamekanismit, joilla tarjotaan pääomajärjestelyjä ja lainatakauksia,
 annetaan pk-yrityksille mahdollisuus saada rahoitusta helpommin. Kasvuvaiheen
 investointeja varten tarkoitetusta pääomajärjestelystä tarjotaan kaupallisesti
 suuntautunutta pääomarahoitusta pääasiassa riskipääoman muodossa
 rahoituksenvälittäjien kautta pk-yrityksille. Luottojärjestelystä tarjotaan
 suoria tai muunlaisia riskinjakojärjestelyjä rahoituksenvälittäjien kanssa
 kattamaan pk-yrityksille myönnettäviä lainoja.
 ·
 Parannetaan pääsyä markkinoille unionin sisällä
 ja globaalisti: Kasvusuuntautuneita yrityspalveluita
 tarjotaan Enterprise Europe Network -verkoston kautta; tarkoituksena on
 helpottaa toiminnan laajenemista sisämarkkinoilla ja niiden ulkopuolella.
 Ohjelmasta tarjotaan pk-yrityksille tukea myös unionin ulkopuolisilla
 markkinoilla. Tukea myönnetään myös kansainväliseen teollisuusalan
 yhteistyöhön; tarkoituksena on erityisesti vähentää sääntely- ja
 toimintaympäristön eroja EU:n ja sen tärkeimpien kauppakumppaneiden välillä.
 EU:n tasolla saatava lisäarvo
 Toimista unionin tasolla saatava lisäarvo
 perustuu seuraaviin viiteen tärkeimpään tekijään:
 ·
 Sisämarkkinoiden vahvistaminen torjumalla
 markkinoiden hajanaisuutta riskipääomasijoitusten, valtioiden rajojen yli
 tapahtuvan lainanannon ja erillistakausten kaltaisilla aloilla samoin kuin
 tiedotukseen ja organisaatioon liittyviä rajoituksia, jotka estävät
 pk-yrityksiä hyödyntämästä sisämarkkinoiden tarjoamia etuja. Rahoitusvälineiden
 päätarkoituksena on parantaa pk-yritysten rahoituksen saatavuutta
 markkinasegmentillä, jota jäsenvaltioiden toimenpiteet – jotka rajoittuvat
 investointeihin ja tukeen kunkin maan sisällä – eivät kata. Toimissa
 keskitytään rahoittamaan kansainvälisille markkinoille pyrkivien
 kasvusuuntautuneiden yritysten laajentumista ja valtioiden rajat ylittäviä
 toimia sekä kehittämään valtioiden rajat ylittäviä pk-yritysten
 rahoitusmarkkinoita. Tämä voidaan tehdä ainoastaan unionin tasoisella
 ohjelmalla.
 ·
 Esimerkki- ja katalyyttivaikutukset levittämällä
 parhaimpia teollisuuden ja politiikan toimintatapoja. Nykyisessä ohjelmassa
 parhaat esimerkit yrittäjyyden ja pk-yritysten edistämisestä jäsenvaltioiden
 keskus-, alue- ja paikallistasolla voidaan valita kilpailemaan Yrittävä
 Eurooppa -palkinnosta. Palkinnot myönnetään viranomaisten toteuttamille
 parhaille toimenpiteille esimerkiksi hallinnollisen rasitteen
 yksinkertaistamisen ja keventämisen alalla. Joka vuosi noin 400 hanketta
 osallistuu kansalliseen kilpailuun, ja kukin maa valitsee näistä noin 56
 osallistumaan Euroopan tason kilpailuun, jossa eurooppalainen valintalautakunta
 valitsee kuusi voittajaa. 250:stä kansallisesta ehdokkaasta yli 30 on saanut
 palkinnon ja toiminut esimerkkinä hyvästä toimintatavasta koko Euroopassa.
 Taitojen ja tietojen siirtämisellä valtioiden rajojen yli edistetään
 jäsenvaltioiden toimintalinjojen yhdentämistä, uusien yhteistyökumppanuuksien
 luomista ja Euroopan talouksien välisten erojen kaventamista. Jäsenvaltioiden
 keskus- ja paikallisviranomaiset voivat esitellä menestyksekkäitä aloitteita
 Small Business Act ‐konferenssissa, jonka komissio ja unionin
 puheenjohtajavaltio järjestävät joka vuosi. Konferenssista on tullut keskeinen
 tapahtuma, jolla edistetään hyvien toimintatapojen vaihtoa unionin sisällä ja
 ulkopuolella. Esimerkiksi Budapestissä järjestettyyn viimeisimpään Small
 Business Act -konferenssiin osallistui 340 henkeä EU:n jäsenvaltioista ja 30
 jäsenvaltioiden ulkopuolelta. Työpajoissa esitettiin 28 hyvää toimintatapaa.
 Rahoitusvälineiden osalta Euroopan investointirahaston tehtävänä on helpottaa
 hyvien toimintatapojen vaihtoa sekä takausten että riskipääoman alalla, ja
 katalyyttivaikutuksen on havaittu olevan erityisen suuri riskipääoman alalla.
 ·
 Mittakaavaedut aloilla, joilla yksittäisten
 jäsenvaltioiden saattaisi olla vaikea saavuttaa vaadittua kriittistä massaa.
 Jos tarkastellaan esimerkiksi pk-yritysten tukemista ulkomailla, Euroopan tason
 lisäarvoa saadaan aikaan niputtamalla yhteen kansallisia toimia ja perustamalla
 palveluita, joilta puuttuisi kriittistä massaa, jos ne tarjottaisiin
 kansallisella tasolla (esim. tukemalla teollis- ja tekijänoikeuksien
 täytäntöönpanoa). Nykyisestä ohjelmasta rahoitettu ”Kiina – teollis- ja
 tekijänoikeudet (IPR) – Pk-yritysten neuvontapalvelu” tarjoaa neuvoja, jotka
 eivät muutoin olisi pk-yritysten saatavilla pienemmissä jäsenvaltioissa.[2] Lisäksi
 unionin toimilla voidaan välttää toiminnan päällekkäisyyttä ja edistää
 jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä sekä koordinointia asiaan liittyvien muiden
 kuin jäsenvaltioiden kanssa. Matkailualalla unionin tasolla toteutetuista
 aloitteista on selvää lisäarvoa etenkin seuraavilla aloilla: tietopohjan
 vahvistaminen Euroopan laajuisilla kyselyillä ja tutkimuksilla, jotta saadaan
 kysynnästä ja tarjonnasta enemmän tietoa, jota ilman ei saavuteta tietojen
 vertailukelpoisuutta ja johdonmukaisuutta koko unionissa[3],yhteisten
 kansainvälisten edistämisstrategioiden kehittäminen niin, että Euroopasta
 muodostuu korkealaatuisten ja kestävien matkailukohteiden tyyssija[4],
 sellaisten hyvien toimintatapojen kartoittaminen, joista voi olla etua
 erityisille sektoreille, kuten meri- ja rannikkoalueiden matkailusektorille,
 samoin kuin matkailusesongin pidentäminen, joka onnistuu paremmin
 jäsenvaltioiden välisillä vaihdoilla kuin kunkin maan yksittäisillä toimilla.
 ·
 Kansallisten toimenpiteiden yhdenmukaisuus ja
 johdonmukaisuus hyvien toimintatapojen vaihdon ja vertailuanalyysien kautta.
 Yksi parhaista esimerkeistä nykyisestä ohjelmasta rahoitettujen
 vertailuanalyysien onnistumisesta on perustamismenettelyjen
 yksinkertaistamiseen tähtäävä toimi. Vuodesta 2008 lähtien tilannetta ja
 edistymistä on seurattu maakohtaisesti vuosittain ottaen huomioon kolme
 yksinkertaistamisnäkökohtaa (joiden osalta kilpailukykyneuvosto antoi
 vertailuanalyysia koskevan toimeksiannon): osakeyhtiön perustamisen
 keskimääräinen aika, hallinnolliset kustannukset ja menettelyt. Toimi koostuu
 jäsenvaltioiden nimeämien asiantuntijoiden puolivuosittain pitämistä
 kokouksista (kansallisten koordinaattoreiden verkosto – ”the network of
 National Start-up Co-ordinators”). Tarkoituksena oli kehittää mittausmenetelmä,
 seurata edistystä ja tukea edistystä vaihtamalla hyviä toimintatapoja ja
 tietoa. Vuodesta 2002 lähtien rekisteröitymisajat ovat lyhentyneet 70
 prosenttia ja kustannukset enemmän kuin puolittuneet. Toimenpiteen onnistumisen
 tuloksena tavoitteita on tarkistettu helmikuussa 2011 hyväksytyssä Small
 Business Act -aloitteen uudelleentarkastelussa.
 ·
 EU-toimielinten hankkima ainutlaatuinen
 asiantuntemus.
 –
 Tämä koskee EU:n rahoituslaitoksia, Euroopan
 investointipankkia ja Euroopan investointirahastoa (EIR), joiden
 asiantuntemus pk-ystävällisten rahoitusjärjestelyjen suunnittelussa ja täytäntöönpanossa
 on omaa luokkaansa. EIR:n yli 10 vuoden aikana hankkima kokemus on
 ainutlaatuisen arvokasta. Se on toiminut vuodesta 2007 investoijana 19:ssä
 kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmasta tuetussa riskipääomarahastossa,
 usein ratkaisevassa asemassa, ja on saanut käyttöön yli 1,4 miljardin euron
 kokonaisinvestoinnit kasvusuuntautuneisiin pk-yrityksiin. Aiempien saavutusten
 osalta voidaan todeta, että EU:n riskipääoman ensimmäisen sukupolven (kasvu- ja
 työllisyysaloitteeseen kuuluva Euroopan teknologiaohjelman (ETF)
 käynnistysjärjestelmä, 1998–2000) aikana tehdyistä investoinneista edunsaajat
 ovat jo maksaneet tai niiden pitäisi maksaa takaisin 98 prosenttia; edunsaajia
 olivat mm. Skype (VoIP-tekniikkaa käyttävät puhelut), Vertaris (paperinkierrätys)
 ja Solaire Direct (valosähkökennorakenteet).
 –
 Yritys-Eurooppa-verkosto (Enterprise Europe Network) on saanut konkreettisia tuloksia
 korostamalla pk-yritysten kansainvälistymistä (sisämarkkinoilla ja niiden
 ulkopuolella) ja tarjoamalla tietoa unioniin liittyvistä asioista sekä
 mahdollisuudesta osallistua päätöksentekoprosessiin. Sen tehtävä on erityisen
 tärkeä pyrittäessä torjumaan tiedon epätasaista jakautumista pk-yrityksille ja
 vähentämään valtioiden rajat ylittävään toimintaan liittyviä kustannuksia.
 Yritys-Eurooppa-verkoston arvo muodostuu jaetuista menetelmistä ja välineistä,
 joita alueellisten tai kansallisten viranomaisten valtuuttamat ja
 (osa)rahoittamat pätevät palveluntarjoajat käyttävät.
 Johdonmukaisuus suhteessa muuhun
 politiikkaan ja muihin ohjelmiin
 On elintärkeää ottaa pk-yritysten erityisedut
 ja -olosuhteet huomioon kaikkien unionin politiikkojen ja rahoitusohjelmien
 suunnittelussa. Tuleva rahoituskehys suunnitellaan niin, että sillä helpotetaan
 pienyritysten osallistumista rahoitusohjelmiin yksinkertaistamalla sääntöjä,
 supistamalla osallistumiskustannuksia, nopeuttamalla myöntämismenettelyjä ja
 tarjoamalla käyttöön keskitetty asiointipiste, millä kevennetään unionin
 rahoituksen saajiin kohdistuvaa rasitetta.
 Koska pk-yritysten toimintaympäristön
 parantaminen on niin tärkeää Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden kannalta,
 se mainitaan kuudessa seitsemästä Eurooppa 2020 ‐strategian
 lippulaivahankkeesta: Globalisaation aikakauden teollisuuspolitiikka,
 Innovaatiounioni, Nuoret liikkeellä, Euroopan digitaalistrategia,
 Resurssitehokas Eurooppa ja Uuden osaamisen ja työllisyyden ohjelma. Erityisen
 merkityksellinen uuden ohjelman kannalta on lippulaivahanke ”Globalisaation
 aikakauden teollisuuspolitiikka”, jossa esitetään uudenlaista strategista
 lähestymistapaa ja käsitellään Euroopan kilpailukykyä, pienten ja keskisuurten
 yritysten perustamista ja kasvua sekä yrittäjyyskulttuurin edistämistä.
 Ehdotettu uusi ohjelma tarjoaa myös välineen,
 joka voi palvella muita poliittisia tavoitteita. Yritys-Eurooppa-verkoston
 kautta voidaan linkittyä muihin ohjelmiin ja aloitteisiin, kun on kyseessä
 tiedon ylhäältä alas suuntautuva levittäminen ja edistäminen sekä alhaalta
 ylöspäin suuntautuva palautteen kerääminen sidosryhmiltä. Siitä tarjotaan
 edelleen ympäristöohjelmia ja niiden noudattamista koskevaa tietoa, apua ja
 tukea pk-yrityksille. Synergiaetuja muiden ohjelmien kanssa hyödynnetään
 mahdollisimman hyvin. Esimerkiksi uudessa ohjelmassa ehdotetut takaustoimet
 toimivat rinnakkain unionin rakennerahastoista ja
 Progress-mikrorahoitusjärjestelystä rahoitettujen takaustoimien kanssa.
 Riskipääomavälineet täydentävät Horisontti 2020 -puiteohjelmasta (tutkimuksen
 ja innovoinnin tulevasta puiteohjelmasta) tarjottuja riskipääomavälineitä.
 Ohjelmassa vältetään myös päällekkäisyyksiä muiden ohjelmien kanssa, etenkin
 yrittäjyyden edistämisen ja ammattitaidon alalla. Lisäksi otetaan huomioon
 uuden ohjelman täydentävyys ehdotetun kumppanuusvälineen kanssa. On keskeisen
 tärkeää, että unionin ulkoiset toimet täydentävät sisäisen strategian –
 Euroopan kestävän kasvun ja työpaikkojen turvaamisen – ulkoista ulottuvuutta.
 Ohjelman hallinnointi
 Kuten komission tiedonannossa ”Eurooppa 2020
 -strategiaa tukeva talousarvio”[5]
 ilmoitettiin, hallinnointi ulkoistetaan suureksi osaksi.
 –
 Rahoitusvälineitä hoitaa Euroopan
 investointipankkiryhmä komission puolesta.
 –
 Muiden toimien hallinnointia voi hoitaa
 toimeenpanovirasto, käyttäen perustana kilpailukyvyn ja innovoinnin
 toimeenpanoviraston (EACI) toiminnasta nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen
 yhteydessä saatuja positiivisia kokemuksia[6]. Toiminnasta tehdään kustannushyötyanalyysi.
 Ulkoistaminen on kilpailukyvyn ja innovoinnin
 puiteohjelman yhteydessä osoittautunut erityisen onnistuneeksi
 yksinkertaistamisen osalta, koska EACI on erikoistumisensa ansiosta
 järkeistänyt ja kehittänyt pk-yrityksille mukautettuja menettelyjä.
 Myös tulevien rahoitusohjelmien pk-yrityksiin
 liittyvät osat saatetaan ulkoistaa EACI:lle. Niihin saattaa sisältyä Horisontti
 2020 -puiteohjelmasta osia, joissa virastosta tehdään keskitetty asiointipiste
 pk-yrityksille, jotka haluavat osallistua unionin rahoitusohjelmiin. Yhden
 toimeenpanoviraston käyttö johtaisi myös tietoteknisten välineiden ja
 sähköisten portaalien järkeistettyyn käyttöön, mikä edelleen helpottaisi pk-yritysten
 osallistumista.
 Yksinkertaistaminen
 Komission prioriteettina tässä ohjelmassa,
 kuten muissakin monivuotiseen rahoituskehykseen kuuluvissa ohjelmissa, on
 yksinkertaistaa sääntely-ympäristöä ja helpottaa rahoituksen saatavuutta EU:n
 yrityksille, etenkin pk-yrityksille, mahdollisuuksien mukaan. Tätä
 lähestymistapaa sovelletaan yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskevassa
 COSME-ohjelmassa käyttämällä perustana yksinomaan varainhoitoasetuksen sääntöjä
 ilman poikkeuksia. Näin tarjotaan yrityksille yksinkertaiset, johdonmukaiset ja
 standardoidut hallinnolliset menettelyt varojen saamiseen.
 Varainhoitoasetuksen tarkistuksen ansiosta
 pienten yritysten on helpompi osallistua rahoitusohjelmiin, kun esimerkiksi
 sääntöjä helpotetaan, osallistumiskustannuksia alennetaan, myöntämismenettelyjä
 nopeutetaan ja tarjotaan keskitetty asiointipiste, jotta unionin rahoituksen
 saanti helpottuisi. Myös uutta kertakorvausjärjestelmää ehdotetaan.
 Nämä ominaisuudet täyttävät sidosryhmien
 tarpeet, jotka ne toivat esiin kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman
 tulevaisuutta koskevassa julkisessa kuulemisessa:
 ·
 yksinkertaistetaan hallinnollisia menettelyjä ja
 Yritys-Eurooppa-verkoston menettelyjä yksinkertaistamalla ehdotusten laatimista
 ·
 hyödynnetään enemmän kertakorvauksia ja
 kiinteämääräistä rahoitusta
 ·
 ei enää vaadita hankkeen työllistämien henkilöiden
 nimien ilmiottamista
 ·
 yksinkertaistetaan hallinnollisia asiakirjoja,
 jotka on toimitettava sopimuksen tekemisen yhteydessä
 ·
 luovutaan vaatimuksesta, jonka mukaan yksityisten
 tuensaajien on toimitettava pankkitakaus.
 Ohjelmalla vastataan näihin ehdotuksiin
 hyödyntämällä mahdollisimman paljon uutta varainhoitoasetusta ja pyritään
 yksinkertaistamaan raportointivaatimuksia edelleen niin, että käytetään
 laajemmin raportointia verkon välityksellä. Pk-yritysten
 rahoitusmahdollisuuksien parantamiseksi niiden osallistumista kaikkiin tuleviin
 unionin rahoitusohjelmiin ja tukikelpoisuutta näissä ohjelmissa koskevat
 säännöt pyritään yhdenmukaistamaan mahdollisuuksien mukaan.
 Rahoitusvälineet sinällään ovat yrityksille
 helppokäyttöisiä, koska ne osoittavat pankilleen tai riskipääomarahastolleen
 tavallisen rahoituspyynnön eivätkä hanke-ehdotusta, kuten avustusrahoituksessa.
 Euroopan investointirahaston tai muiden asianmukaisten rahoituslaitosten
 täytäntöönpanemien rahoitusvälineiden osalta komission ehdotus pääoma- ja
 velkamekanismeista ja tarkistettu varainhoitoasetus sääntelevät
 rahoitusvälineiden hallinnollisia vaatimuksia. Sääntöjä yksinkertaistetaan
 mahdollisimman paljon, jotta saadaan tasapainotettua toisaalta välittäjien ja
 edunsaajien raportointivaatimukset ja toisaalta moitteeton varainhoito, mukaan
 luettuna tilintarkastusvaatimukset.
 Lisäksi komissio hyödyntää EACI:n kehittämiä
 yksinkertaistettuja menettelyjä samantyyppisissä hankkeissa. Hyviä
 toimintatapoja vaihdetaan esimerkiksi viraston sopimuksissa ja menettelyissä
 käyttöön ottamien yksinkertaistamistoimien osalta. Yksinkertaistamista voidaan
 vielä lisätä esimerkiksi ottamalla käyttöön joustavampia täytäntöönpanotapoja
 avustussopimuksissa, jotta vältetään muutokset myöhemmin.
 INTRESSITAHOJEN KUULEMISEN JA VAIKUTUSTEN
 ARVIOINNIN TULOKSET
 Intressitahojen kuuleminen
 Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma
 päättyy 31. joulukuuta 2013. Komissio järjesti sen seuraajaohjelman vaikutustenarvioinnin
 yhteydessä laajan julkisen kuulemisen, johon osallistui julkisia ja yksityisiä
 organisaatioita ja yksityishenkilöitä ja joka toteutettiin neljässä vaiheessa:
 –
 internetkysely (myös rahoitusvälineitä koskeva
 erityiskysely[7]),
 joka toteutettiin 8. marraskuuta 2010 ja 11. helmikuuta 2011 välisenä
 aikana
 –
 julkinen konferenssi 25. tammikuuta 2011
 –
 jäsenvaltioiden edustajien tapaaminen yrittäjyyden
 ja innovoinnin ohjelman komiteassa ja kilpailukyvyn ja innovoinnin
 puiteohjelman komiteoiden yhteisessä kokouksessa
 –
 kilpailukyvyn ja innovoinnin strategisen
 neuvoa-antavan komitean kokous 2. helmikuuta 2011.
 Kuulemisessa vahvistui, että monet nykyisen
 ohjelman osat toimivat hyvin ja että yleisesti kannatetaan sellaisen unionin
 ohjelman säilyttämistä, josta tuetaan pk-yrityksiä ja luodaan niille suotuisa
 toimintaympäristö. Pk-yritysten rahoituksensaantiin liittyvistä kysymyksistä
 keskusteltiin pk-yritysten rahoitusfoorumissa, joka järjestettiin syyskuussa
 2010 ja maaliskuussa 2011.
 Nykyisen ohjelman arviointi
 Nykyisessä kilpailukyvyn ja innovoinnin
 puiteohjelmassa arviointeja tehdään sekä erillisten ohjelmien että koko
 puiteohjelman tasolla. Useimmat ehdotetun yritysten ja pk-yritysten
 kilpailukykyä koskevan ohjelman toimista ovat jatkoa kilpailukyvyn ja innovoinnin
 puiteohjelmaan kuuluvan yrittäjyyden ja innovoinnin ohjelman toimille.
 Yrittäjyyden ja innovoinnin ohjelman
 arviointien tärkeimmät havainnot esitetään tiivistettynä jäljempänä.
 Väliarviointi
 Yrittäjyyden ja innovoinnin ohjelman
 väliarvioinnissa[8]
 arvioitiin ohjelman ensimmäisiä tuloksia ja keskityttiin
 Yritys-Eurooppa-verkoston perustamiseen ja ohjelmasta ja sitä edeltävistä
 ohjelmista rahoitettujen rahoitusvälineiden vaikutuksiin. Arvioinnissa
 vahvistui, että yrittäjyyden ja innovoinnin ohjelman tavoitteissa oli
 tehokkaasti otettu huomioon Euroopan pk-yritysten tärkeimmät esteet ja
 rajoitukset, kuten sääntelyyn liittyvät ja hallinnolliset rasitteet sekä
 rahoituksen heikko saanti. Yrittäjyyden ja innovoinnin ohjelmasta tuettuja
 rahoitusvälineitä tarvitaan markkinoiden epäkohtien vuoksi, jotta voidaan
 puuttua rahoitukseen liittyviin vaikeuksiin, joita aloittavilla ja kasvavilla
 pk-yrityksillä on kaikkialla unionissa. Yrittäjyyden ja innovoinnin ohjelman
 rahoitusvälineitä pidettiin innovatiivisena tapana käsitellä markkinoiden
 epäkohtia pk-yritysten rahoituksen alalla.
 Suosituksia lisäparannuksiksi olivat
 esimerkiksi seuraavat:
 ·
 kehitetään standardoitu joukko
 seurantaindikaattoreita, jotta voidaan pitää kirjaa ja raportoida ohjelman
 edistyksestä
 ·
 parannetaan Yritys-Eurooppa-verkoston
 palautetoimintoa
 ·
 yksinkertaistetaan ohjelman rakennetta, jotta
 saadaan parannettua yksittäisten toimien ja ohjelman yleisten tavoitteiden
 välistä yhteyttä.
 Loppuarviointi
 Yrittäjyyden ja innovoinnin ohjelman
 loppuarvioinnissa[9]
 arvioitiin ohjelman merkityksellisyyttä, tehokkuutta, vaikuttavuutta,
 hyödyllisyyttä ja kestävyyttä sekä sitä koskevaa tiedotusta ja tietämystä ja
 keskityttiin tärkeimpiin osatekijöihin: rahoitusvälineet,
 Yritys-Eurooppa-verkosto ja innovointi. Arviointiin sisältyi sidosryhmien ja
 edunsaajien erittäin kattava kuuleminen kyselyjen ja haastattelujen kautta.
 Arvioinnin tulokset olivat rohkaisevia.
 Yrittäjyyden ja innovoinnin ohjelman katsottiin olevan oikeilla jäljillä
 odotettujen vaikutusten saavuttamiseksi, ja sen katsottiin puuttuvan
 tarpeisiin, ongelmiin ja kysymyksiin, joita varten se on tarkoitettu, erityisen
 tehokkaasti Euroopan tasolla.
 Sen tavoitteita pidettiin erittäin
 merkityksellisinä yritysten tarpeiden ja Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden
 kannalta. Ohjelman katsottiin hyödyttävän tehokkaalla tavalla loppukäyttäjiä,
 etenkin pk-yrityksiä. Yrittäjyyden ja innovoinnin ohjelman toimenpiteiden ja
 varsinkin sen rahoitusvälineiden katsottiin luoneen tehokkaasti todelliset
 edellytykset markkinoilla toimimista varten.
 Ohjelman täytäntöönpanon lisäparannuksista
 annettiin seuraavia suosituksia:
 ·
 kehitetään järjestelmällinen hallintoprosessi,
 jolla pyritään laaja-alaisiin tavoitteisiin ohjelman sisällä ja yhdistetään
 korkean tason tavoitteet yksittäisiin rahoitettuihin toimiin ja toimenpiteisiin
 ·
 tehdään yhteys muihin yrityspolitiikan
 osatekijöihin selvemmäksi, esimerkiksi viittaamalla pienyrityksiä koskevan
 aloitteen prioriteetteihin tai asiaan liittyviin Eurooppa 2020 ‐strategian
 lippulaivahankkeisiin
 ·
 kehitetään seurantajärjestelmää ja
 -indikaattoreita, joita on edelleen hiottava, vaikka ne ovatkin arvokas tekijä
 ohjelman tuloksellisuuden arvioinnissa.
 Nykyisessä ohjelmassa on jo kiinnitetty
 enemmän huomiota tuloksellisuuden mittaamiseen ja tuloksellisuutta koskeviin
 indikaattoreihin, ja tällä on keskeinen asema uudessa ohjelmassa. Uudessa
 ohjelmassa otetaan huomioon edellä esitetyt suositukset, etenkin niin, että
 toimintalogiikkaa vahvistetaan ja yhdistetään se tiiviimmin unionin
 strategisiin prioriteetteihin.
 Vaikutusten arviointi
 Ohjelman välineistä tehtiin vaikutusten
 arviointi, joka on liitettynä tähän komission ehdotukseen. Vaikutusten
 arvioinnissa tarkasteltiin neljää vaihtoehtoa:
 –
 vaihtoehto 1: nykytilan säilyttäminen – ohjelma
 kattaisi samat kilpailukykyyn ja pk-yrityksiin liittyvät seikat kuin
 yrittäjyyden ja innovoinnin ohjelman odotetaan kattavan vuonna 2013
 –
 vaihtoehto 2: kaikkien nykyisten rahoitustoimien
 lakkauttaminen
 –
 vaihtoehto 3 b: toimien nykyisen soveltamisalan
 säilyttäminen ja talousarvion tasapainotettu laajentaminen
 –
 vaihtoehto 3 c: keskitetty talousarvion
 laajentaminen ja rahoitustuen rajoittaminen rahoitusvälineisiin ja
 Yritys-Eurooppa-verkostoon.
 Vaikutustenarvioinnissa päädyttiin siihen,
 että kohtuullinen talousarvion laajentaminen on parhaana pidetty
 vaihtoehto, koska sillä päästäisiin tasapainoiseen lähestymistapaan niin, että
 tuetaan tehokkuusetuja, kriittistä massaa, johdonmukaisuutta ja vaikuttavuutta
 ja torjutaan markkinoiden ja sääntelyn epäkohtia.
 Vaikutustenarviointilautakunnan lausunnon
 perusteella raporttia parannettiin seuraavasti:
 –
 tekstissä tuotiin yksityiskohtaisemmin esiin
 arvioinnin tulokset ja sidosryhmien kannat
 –
 sosiaalisia vaikutuksia arviointiin laajemmin
 –
 politiikan johdonmukaisuutta ja johdonmukaisuutta
 muiden EU-ohjelmien kanssa arviointiin ja selitettiin tarkemmin raportissa.
 EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ
 Oikeusperusta
 Ehdotus perustuu Euroopan unionin toiminnasta
 tehdyn sopimuksen 173 ja 195 artiklaan.
 Siinä on seuraavat säännökset:
 –
 1 artiklalla perustetaan ohjelma.
 –
 2 artiklassa määritellään yleiset tavoitteet ja 3
 artiklassa erityistavoitteet.
 –
 4 artiklassa kuvataan ohjelman budjetti.
 –
 5 artikla koskee kolmansien maiden osallistumista.
 –
 6, 7, 8 ja 9 artiklassa kuvataan ohjelman
 toiminta-alat.
 –
 10 artiklassa määritellään vuotuinen työohjelma
 täytäntöönpanoa varten.
 –
 11 artiklassa määritellään niiden
 tukitoimenpiteiden soveltamisala, joista komissio vastaa.
 –
 12 artiklassa esitetään seurantaa ja arviointia
 koskevat säännökset.
 –
 13 artiklassa kuvataan taloudellisen avun muodot.
 –
 14 artiklassa annetaan tietoa rahoitusvälineiden
 täytäntöönpanosta.
 –
 15 artiklassa on säännöksiä unionin taloudellisten
 etujen suojaamisesta.
 –
 16 artiklassa esitetään komiteaa koskevat
 säännökset.
 –
 17, 18 ja 19 artiklassa esitetään delegoituja
 säädöksiä, siirretyn säädösvallan käyttämistä sekä kiireellistä menettelyä
 koskevat säännökset.
 –
 20 artiklassa esitetään tämän asetuksen
 voimaantulopäivä.
 Toissijaisuus- ja
 suhteellisuusperiaatteet
 Ehdotettu EU-toimi on Lissabonin sopimuksen
 mukainen, koska se kohdistuu erityisesti politiikan epäkohtiin, kuten
 koordinoinnin ja tehokkaan verkottumisen puutteeseen, ja markkinoiden
 epäkohtiin, kuten tiedon epätasaiseen jakautumiseen, johon voidaan puuttua vain
 EU:n tasolla. Koordinoidun ja vakaan politiikan toteuttamista pidetään erittäin
 arvokkaana siltä kannalta, että sillä saadaan tuotua yhteen keskeiset
 sidosryhmät, jaettua tietoa, ideoita ja huolenaiheita sekä tekemällä asiaa
 tunnetuksi viranomaisten parissa ja laajemmin yhteiskunnassa.
 Mikään tulevassa ohjelmassa esitetyistä
 toimenpiteistä ei edellytä sitä, että kansalliset aloitteet korvattaisiin
 EU-tason toimenpiteillä tai että sitovat päätökset tehtäisiin EU:n tasolla.
 EU:n toimilla on tarkoitus saada kansalliset toimenpiteet toimimaan paremmin
 antamalla niille EU:n tasoista ulottuvuutta, parantamalla koordinointia ja
 poistamalla yksityisten toimijoiden tai viranomaisten yhteistyön esteitä
 valtioiden väliltä. Kansallisten ja alueellisten toimijoiden ja rakenteiden
 yhteistyötä kannustetaan pikemminkin horisontaalisella verkostoitumisella kuin
 vertikaalisella keskittämisellä.
 EU:n toimien on oltava oikeasuhteisia eli
 käyttöön otettujen toimien ja keinojen on oltava täysin perusteltuja
 tavoitteiden kannalta. Tältä osin kun otetaan huomioon EU:n talouden haasteet,
 EU-toimien koon ja laajuuden odotetaan luovan positiivisia vaikutuksia koko
 Euroopassa keskittämis- ja kerrannaisvaikutusten ansiosta.
 Talousarviorajoitusten vuoksi ehdotetut EU-tason toimenpiteet on huolellisesti
 valittu niin, että ne tuovat lisäarvoa EU:n tasolla.
 Edellä esitetyn analyysin perusteella voidaan
 todeta, että ehdotettu EU:n tason toimi yrittäjyyden ja kilpailukyvyn
 edistämiseksi on täysin perusteltu, etenkin kun otetaan huomioon pk-yritysten
 tarpeet.
 TALOUSARVIOVAIKUTUKSET
 Ohjelman täytäntöönpanoon liittyvät määrärahat
 1. tammikuuta 2014 ja 31. joulukuuta 2020 väliseksi ajaksi ovat 2,522 miljardia
 euroa.[10]
 2011/0394 (COD)
 Ehdotus
 EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS
 yritysten kilpailukykyä ja pieniä ja
 keskisuuria yrityksiä koskevan ohjelman perustamisesta (2014–2020)
 (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
 EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN
 UNIONIN NEUVOSTO, jotka
 ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta
 tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 173 ja 195 artiklan,
 ottavat huomioon Euroopan komission
 ehdotuksen,
 sen jälkeen kun säädösehdotus on toimitettu
 kansallisille parlamenteille,
 ottavat huomioon Euroopan talous- ja
 sosiaalikomitean lausunnon,
 ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon,
 noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä,
 sekä katsovat seuraavaa:
 (1)
 Komissio antoi maaliskuussa 2010 tiedonannon
 ”Eurooppa 2020 – Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia”[11],
 jäljempänä ’Eurooppa 2020 -strategia’. Tiedonanto hyväksyttiin
 Eurooppa-neuvoston kokouksessa kesäkuussa 2010. Eurooppa 2020 ‐strategialla
 pyritään vastaamaan talouskriisiin ja valmistelemaan Eurooppaa seuraavaa
 vuosikymmentä varten. Siinä asetetaan viisi kunnianhimoista tavoitetta, jotka
 koskevat ilmastoa ja energiaa, työllisyyttä, innovointia, koulutusta sekä sosiaalista
 osallisuutta ja jotka on saavutettava vuoteen 2020 mennessä, ja tuodaan esiin
 kasvun avaintekijöitä, joilla pyritään lisäämään Euroopan dynaamisuutta ja
 kilpailukykyä. Siinä korostetaan myös, että on tärkeää vahvistaa Euroopan
 talouskasvua ja pitää samalla yllä korkeaa työllisyystasoa, vähähiilistä,
 resurssi- ja energiatehokasta taloutta sekä sosiaalista koheesiota.
 (2)
 Varmistaakseen, että yrityksillä on keskeinen asema
 Euroopan talouskasvun luomisessa komissio antoi lokakuussa 2010 tiedonannon
 ”Globalisaation aikakauden yhdennetty teollisuuspolitiikka – Kilpailukyky ja
 kestävyys keskeiselle sijalle”[12],
 jonka Eurooppa-neuvosto hyväksyi päätelmissään joulukuussa 2010. Kyseessä on
 Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahanke. Tiedonannossa esitetään strategia,
 jolla pyritään lisäämään kasvua ja työpaikkoja säilyttämällä ja tukemalla
 vahvaa, monipuolista ja kilpailukykyistä teollisuuspohjaa Euroopassa etenkin
 parantamalla yritysten toimintaedellytyksiä sekä vahvistamalla useita
 sisämarkkinoiden näkökohtia, myös yrityksiin liittyviä palveluja.
 (3)
 Komissio antoi kesäkuussa 2008 tiedonannon ”Pienet
 ensin – Eurooppalaisia pk-yrityksiä tukeva aloite (”Small Business Act”)”[13], jonka
 Eurooppa-neuvosto hyväksyi joulukuussa 2008. Small Business Act -aloitteessa
 esitetään kattavat poliittiset toimintapuitteet pienille ja keskisuurille
 yrityksille (pk-yrityksille), edistetään yrittäjyyttä ja nivotaan ”pienet
 ensin” ‐periaate lainsäädäntöön ja politiikkaan pk-yritysten
 kilpailukyvyn parantamiseksi. Aloitteessa vahvistetaan 10 periaatetta ja
 esitetään poliittisia ja lainsäädäntötoimia, joiden tarkoituksena on edistää
 pk-yritysten mahdollisuuksia kasvaa ja luoda työpaikkoja. Small Business Act
 -aloitteella edistetään Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamista.
 Lippulaivahankkeissa on jo esitetty useita pk-yrityksiä koskevia toimia.
 (4)
 Helmikuussa 2011 annetussa komission tiedonannossa
 ”Eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevan Small Business Act -aloitteen
 uudelleentarkastelu”[14],
 jonka kilpailukykyneuvosto hyväksyi toukokuussa 2011, tehdään katsaus aloitteen
 toteutukseen ja arvioidaan pk-yritysten tarpeita nykyisessä talousympäristössä,
 jossa niiden on entistä vaikeampi saada rahoitusta ja päästä markkinoille.
 Kyseisessä uudelleentarkastelussa luodaan katsaus SBA-aloitteen ensimmäisten
 kahden vuoden aikana saavutettuun edistykseen ja esitetään uusia toimia
 talouskriisin aiheuttamien, sidosryhmien esille ottamien uusien haasteiden
 ratkaisemiseksi; siinä myös ehdotetaan keinoja parantaa SBA-aloitteen
 toteutusta antamalla sidosryhmille selkeä rooli ja asettamalla liike-elämän
 organisaatiot toiminnan etulinjaan.
 (5)
 Ehdotuksessa neuvoston asetukseksi vuosia 2014–2020
 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta[15], joka
 hyväksyttiin 29 päivänä kesäkuuta 2011, komissio esittää lainsäädäntöehdotusten
 ja asiakirjojen pakettia, joka koskee unionin talousarviota vuosiksi 2014–2020.
 Kyseisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä kuvataan, miten voidaan saavuttaa
 poliittiset tavoitteet, jotka koskevat kasvun lisäämistä ja työpaikkojen luomista
 Euroopassa sekä vähähiilisen ja ympäristöystävällisemmän talouden ja
 kansainvälisesti merkittävän Euroopan luomista.
 (6)
 Jotta voitaisiin edistää unionin yritysten, etenkin
 pk-yritysten, vahvempaa kilpailukykyä ja kestävyyttä, osaamisyhteiskunnan
 etenemistä ja tasapainoiseen talouskasvuun perustuvaa kehitystä, olisi
 perustettava yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma,
 jäljempänä ’ohjelma’.
 (7)
 Komissio on sitoutunut sisällyttämään ilmastotoimet
 unionin rahoitusohjelmiin ja osoittamaan vähintään 20 prosenttia unionin
 talousarviosta ilmastoon liittyviin tavoitteisiin. On tärkeää varmistaa, että
 ohjelman valmistelussa, suunnittelussa ja toteutuksessa edistetään
 ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista sekä riskien
 ennaltaehkäisyä. Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvilla toimenpiteillä
 olisi osaltaan edistettävä siirtymistä vähähiiliseen sekä ilmastonmuutosta
 sietävään talouteen ja yhteiskuntaan.
 (8)
 Unionin kilpailukykypolitiikalla on tarkoitus ottaa
 käyttöön institutionaalisia ja poliittisia järjestelyjä, joilla luodaan
 edellytykset, joiden vallitessa yritykset voivat kasvaa kestävällä tavalla.
 Parantunut tuottavuus on keskeistä kestävälle tulojen kasvulle, joka puolestaan
 parantaa elintasoa. Kilpailukyky riippuu myös yritysten kyvystä hyödyntää
 täysimääräisesti Euroopan sisämarkkinoiden kaltaisia mahdollisuuksia. Tämä on
 erityisen tärkeää pk-yrityksille, joiden osuus unionin yrityksistä on 99
 prosenttia ja jotka tarjoavat tämänhetkisistä yksityissektorin työpaikoista
 kaksi kolmasosaa ja uusista työpaikoista 80 prosenttia ja vastaavat yli
 puolesta unionin yritysten luomasta kokonaislisäarvosta. Pk-yritykset
 ovat keskeinen talouskasvun, työllisyyden ja sosiaalisen integraation moottori.
 (9)
 Kilpailukyky on asetettu unionin politiikan
 keskipisteeseen viime vuosina niiden markkinoiden, poliittisten ja
 institutionaalisten epäkohtien vuoksi, jotka haittaavat unionin yritysten ja
 erityisesti pk-yritysten kilpailukykyä.
 (10)
 Ohjelmassa olisi sen vuoksi puututtava markkinoiden
 epäkohtiin, jotka vaikuttavat unionin talouden kilpailukykyyn globaalisti
 pääasiassa sellaisten seikkojen vuoksi, jotka haittaavat yritysten kykyä
 kilpailla kilpakumppaneiden kanssa muualla maailmassa.
 (11)
 Ohjelma olisi kohdistettava erityisesti
 mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä
 6 päivänä toukokuuta 2003 annetussa komission suosituksessa 2003/361/EY[16] olevan
 määritelmän mukaisiin pk-yrityksiin. Erityishuomiota olisi kiinnitettävä
 mikroyrityksiin, käsiteollisuustoimintaa harjoittaviin yrityksiin sekä
 sosiaalisiin yrityksiin. Huomiota olisi kiinnitettävä myös nuorten yrittäjien,
 uusien ja mahdollisten yrittäjien sekä naisyrittäjien samoin kuin erityisten
 kohderyhmien kuten maahanmuuttajien ja sosiaalisesti heikommassa asemassa
 olevista ryhmistä tulevien yrittäjien erityisominaisuuksiin ja ‐vaatimuksiin.
 Ohjelmalla olisi myös kannustettava seniorikansalaisia ryhtymään yrittäjiksi ja
 jatkamaan yrittäjinä sekä edistettävä yrittäjien uusia mahdollisuuksia.
 (12)
 Monet unionin kilpailukykyongelmista liittyvät
 pk-yritysten vaikeuksiin saada rahoitusta, koska ne eivät pysty osoittamaan
 luottokelpoisuuttaan ja niillä on vaikeuksia saada riskipääomaa. Tällä on
 negatiivista vaikutusta perustettujen uusien yritysten määrään ja laatuun sekä
 yritysten kasvuun. Ehdotettujen rahoitusvälineiden lisäarvo unionin kannalta on
 muun muassa siinä, että vahvistetaan riskipääoman sisämarkkinoita ja kehitetään
 Euroopan laajuiset pk-yritysten rahoitusmarkkinat. Unionin toimilla olisi
 täydennettävä pk-yrityksiä koskevien rahoitusvälineiden käyttöä
 jäsenvaltioissa. Toimien täytäntöönpanosta vastaavien tahojen olisi taattava
 täydentävyys ja vältettävä päällekkäistä rahoitusta EU:n muista resursseista.
 (13)
 Yritys-Eurooppa-verkosto on osoittanut lisäarvonsa
 Euroopan pk-yritysten kannalta keskitettynä asiointipisteenä, joka tarjoaa
 tukea ja apua yrityksille, jotta ne voisivat parantaa kilpailukykyään ja
 selvittää liiketoimintamahdollisuuksia sisämarkkinoilla ja niiden ulkopuolella.
 Menettelyjen ja työskentelymenetelmien järkeistäminen ja yritysten tukipalvelujen
 eurooppalainen ulottuvuus voidaan saavuttaa vain unionin tasolla. Verkosto on
 erityisesti auttanut pk-yrityksiä löytämään kumppaneita yhteistyötä tai
 teknologian siirtoa varten sekä saamaan neuvoja rahoituslähteistä, teollis- ja
 tekijänoikeuksista sekä ekoinnovaatioista ja kestävästä tuotannosta. Se on myös
 saanut palautetta unionin lainsäädännöstä ja standardeista. Sen ainutlaatuinen
 kokemus on erityisen tärkeä pyrittäessä torjumaan tiedon epätasaista
 jakautumista ja vähentämään valtioiden rajat ylittävään toimintaan liittyviä
 kustannuksia.
 (14)
 Pk-yritysten vähäinen kansainvälistyminen sekä
 Euroopan sisällä että ulkopuolella vaikuttaa kilpailukykyyn. Joidenkin
 arvioiden mukaan tällä hetkellä unionin pk-yrityksistä 25 prosenttia harjoittaa
 tai on jossakin vaiheessa kolmen viime vuoden aikana harjoittanut vientiä ja
 näistä vain 13 prosenttia harjoittaa säännöllisesti vientiä unionin
 ulkopuolelle ja vain 2 prosenttia on tehnyt investointeja kotimaansa
 ulkopuolelle. Small Business Act -aloitteessa kehotettiin unionia ja
 jäsenvaltioita tukemaan ja kannustamaan pk-yrityksiä hyödyntämään unionin
 ulkopuolisten markkinoiden kasvua, ja tämän mukaisesti EU tukee Euroopan
 liike-elämän järjestöjen verkostoa yli 20:illä ulkomaanmarkkinoilla. Se tarjoaa
 taloudellista tukea EU:n–Japanin teolliselle yhteistyökeskukselle,
 elinkeinoelämän elimille Hongkongissa, Malesiassa ja Singaporessa sekä Euroopan
 kauppa- ja teknologiakeskukselle Intiassa, EU:n pk-yritysten keskukselle
 Kiinassa ja Thaimaassa sekä teollis- ja tekijänoikeuksia käsittelevälle
 pk-yritysten neuvontapalvelulle Kiinassa. Euroopan tason lisäarvoa saadaan
 aikaan niputtamalla yhteen alan kansallisia toimia, välttämällä
 päällekkäisyyttä, edistämällä yhteistyötä ja tarjoamalla palveluita, joilta
 puuttuisi kriittistä massaa, jos ne tarjottaisiin kansallisella tasolla.
 (15)
 Eurooppalaisten yritysten ja etenkin pk-yritysten
 kilpailukyvyn parantamiseksi jäsenvaltioiden ja komission on luotava suotuisa
 liiketoimintaympäristö. Huomiota on kiinnitettävä varsinkin pk-yritysten etuihin
 ja niihin sektoreihin, joilla pk-yritysten toiminta on aktiivisinta. Unionin
 tason aloitteita tarvitaan, jotta voidaan kehittää tasapuoliset
 toimintaedellytykset pk-yrityksille ja vaihtaa tietoa ja osaamista Euroopan
 laajuisesti.
 (16)
 Yksi kilpailukykyyn vaikuttava tekijä on
 suhteellisen heikko yrittäjyyshenki unionissa. Vain 45 prosenttia unionin
 kansalaisista (ja alle 40 prosenttia naisista) haluaisi toimia itsenäisenä
 ammatinharjoittajana, kun sama osuus on 55 prosenttia Yhdysvalloissa ja 71
 prosenttia Kiinassa.[17]
 Esimerkki- ja katalyyttivaikutukset, kuten eurooppalaiset palkinnot ja
 konferenssit, sekä yhdenmukaisuutta ja johdonmukaisuutta lisäävät toimenpiteet,
 kuten vertailuanalyysit ja hyvien toimintatapojen vaihto, saavat aikaan paljon
 Euroopan tason lisäarvoa.
 (17)
 Globaali kilpailu, väestörakenteen muutokset,
 resurssien rajoitukset ja esiin tulevat sosiaaliset suuntaukset synnyttävät
 haasteita ja mahdollisuuksia joillekin sektoreille. Esimerkiksi
 suunnittelupohjaisen sektoreiden, joihin kohdistuu globaaleja haasteita ja
 joille on ominaista pk-yritysten suuri osuus, on mukauduttava niin, että ne
 pystyvät hyödyntämään edut ja valjastamaan käyttöönsä yksilöllisten ja
 inklusiivisten tuotteiden suureen kysyntään liittyvän käyttämättömän
 potentiaalin. Koska nämä haasteet koskevat kaikkia näillä sektoreilla toimivia
 pk-yrityksiä unionissa, tarvitaan unionin tasolla yhdennettyjä toimia.
 (18)
 Komissio antoi 30 päivänä kesäkuuta 2010
 tiedonannon ”Eurooppa, maailman ykkösmatkailukohde – Euroopan
 matkailupolitiikan uudet puitteet”[18],
 joka hyväksyttiin Eurooppa-neuvoston päätelmissä lokakuussa 2010, ja siinä
 todettiin, että matkailu on merkittävä unionin talouden sektori. Sektorilla
 toimivien yritysten osuus unionin bruttokansantuotteesta (BKT) ja työpaikkojen
 luomisesta on huomattava, ja niillä on merkittävä potentiaali kehittää
 yrittäjyyttä, koska sektorilla toimii pääasiassa pk-yrityksiä. Lissabonin
 sopimuksessa tunnustetaan matkailun merkitys ja esitetään unionin erityinen
 toimivalta alalla jäsenvaltioiden toimien täydentäjänä. Unionin tasoisista
 matkailualoitteista saadaan selvää lisäarvoa, etenkin koska niillä voidaan
 tarjota unionin tasoisia tietoja ja analyysejä, kehittää kansainvälisiä
 matkailunedistämisstrategioita ja vaihtaa hyviä toimintatapoja.
 (19)
 Ohjelmassa olisi esitettävä toimet tavoitteita
 varten, rahoituspuitteet niiden toteuttamiseksi, erilaiset
 täytäntöönpanotoimenpiteet sekä seurantaa, arviointia ja unionin taloudellisten
 etujen suojaamista koskevat järjestelyt.
 (20)
 Ohjelmalla olisi täydennettävä unionin muita
 ohjelmia ja otettava samalla huomioon, että kunkin välineen olisi toimittava
 omien erityismenettelyjensä mukaisesti. Näin ollen samoihin tukikelpoisiin
 kustannuksiin ei tulisi myöntää kaksinkertaista rahoitusta. Jotta unionin
 rahoituksella saataisiin lisäarvoa ja merkittävää vaikutusta, ohjelmassa olisi
 kehitettävä tiiviitä synergiaetuja muiden unionin ohjelmien ja
 rakennerahastojen kanssa.
 (21)
 Avoimuuden sekä naisten ja miesten tasa-arvon
 periaatteet olisi otettava huomioon kaikissa ohjelmaan kuuluvissa aloitteissa ja
 toimissa. Aloitteissa ja toimissa olisi otettava huomioon myös kaikkien
 kansalaisten ihmisoikeudet ja perusvapaudet.
 (22)
 Tässä asetuksessa olisi vahvistettava ohjelman koko
 keston ajaksi rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjä pitää
 talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta
 XX/YY/201Z tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen
 toimielinten sopimuksen[19]
 17 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa
 talousarviomenettelyssä.
 (23)
 Sen varmistamiseksi, että varoja käytetään
 ainoastaan markkinoiden, poliittisten ja institutionaalisten epäkohtien
 torjumiseksi, ja jotta vältetään markkinoiden vääristyminen, ohjelman
 rahoituksessa on noudatettava valtiontukea koskevia unionin sääntöjä.
 (24)
 Euroopan talousaluetta koskevassa sopimuksessa ja
 liittymissopimusten liitteenä olevissa pöytäkirjoissa määrätään asianomaisten
 maisten osallistumisesta unionin ohjelmiin. Muiden kolmansien maiden
 osallistumisen olisi oltava mahdollista, jos se on sopimusten ja menettelyjen
 mukaista.
 (25)
 Ohjelmaa olisi seurattava ja arvioitava, jotta sitä
 voidaan mukauttaa.
 (26)
 Euroopan unionin taloudellisia etuja olisi menojen
 hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita
 ovat sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä
 menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen
 takaisinperintä ja soveltuvin osin seuraamukset.
 (27)
 Tämän asetuksen täytäntöönpanon yhdenmukaisten
 edellytysten varmistamiseksi komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa
 tämän ohjelman täytäntöönpanoa koskevien vuotuisten työohjelmien hyväksymistä
 varten. Täytäntöönpanovaltaa olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja
 periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan
 käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston
 asetuksen (EU) N:o 182/2011[20]
 mukaisesti.
 (28)
 Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä
 säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin
 toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti osallistumista ja
 tiettyjen tehtävien ulkoistamista koskevien erityisten sääntöjen osalta. On
 erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset
 kuulemiset, myös asiantuntijatasolla.
 (29)
 Komission olisi delegoituja säädöksiä
 valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asiaankuuluvat asiakirjat
 toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle samanaikaisesti, ajoissa ja
 asianmukaisesti,
 OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
 I LUKU
 Kohde
 1 artikla
 Perustaminen
 Perustetaan unionin toimia koskeva ohjelma
 yritysten kilpailukyvyn parantamiseksi, korostaen erityisesti pieniä ja
 keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä), jäljempänä ’ohjelma’, 1 päivän tammikuuta
 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2020 väliseksi ajaksi.
 2 artikla
 Yleiset tavoitteet
 1.
 Ohjelmalla edistetään seuraavassa kuvattuja yleisiä
 tavoitteita, joissa kiinnitetään erityishuomiota pk-yritysten erityistarpeisiin
 Euroopan ja globaalilla tasolla:
 (a)
 vahvistetaan unionin yritysten kilpailukykyä ja
 kestävyyttä, myös matkailusektorilla
 (b)
 kannustetaan yrittäjyyshenkeä ja edistetään
 pk-yritysten luomista ja kasvua.
 2.
 Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitettujen
 tavoitteiden saavuttamista mitataan seuraavilla indikaattoreilla:
 (c)
 unionin teollisuussektorin kasvuprosentti suhteessa
 bruttokansantuotteen (BKT) kokonaiskasvuun
 (d)
 unionin teollisuustuotannon kasvu ekoteollisuudessa
 (e)
 muutokset pk-yritysten hallinnollisessa rasitteessa
 (f)
 pk-yritysten kasvu lisäarvon ja työntekijöiden
 lukumäärän osalta
 (g)
 ja pk-yritysten vaihtuvuus.
 3.
 Ohjelmalla tuetaan Eurooppa 2020 -strategian
 täytäntöönpanoa ja edistetään älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua
 koskevan tavoitteen saavuttamista. Ohjelmalla edistetään erityisesti
 työllisyyttä koskevaa yleistavoitetta.
 II LUKU
 Erityiset tavoitteet ja toiminta-alat
 3 artikla
 Erityiset tavoitteet
 4.
 Ohjelman erityisiä tavoitteita ovat seuraavat:
 (a)
 Parannetaan unionin yritysten kilpailukyvyn ja
 kestävyyden toimintaedellytyksiä, myös matkailusektorilla
 (b)
 Edistetään yrittäjyyttä, myös tiettyjen kohderyhmien
 parissa
 (c)
 Parannetaan pk-yritysten rahoituksen saantia
 pääoma- ja velkajärjestelyin
 (d)
 Parannetaan markkinoille pääsyä sekä unionissa että
 globaalisti.
 5.
 Ohjelman täytäntöönpanossa edistetään yritysten
 tarvetta mukautua vähähiiliseen, ilmastonmuutosta sietävään sekä energia- ja
 resurssitehokkaaseen talouteen.
 6.
 Ohjelman vaikutusta 1 kohdassa tarkoitettujen
 erityisten tavoitteiden saavuttamiseen mitataan tuloksellisuutta koskevilla
 indikaattoreilla. Nämä indikaattorit esitetään liitteessä I.
 4 artikla
 Talousarvio
 1.
 Rahoituspuitteet ohjelman täytäntöönpanoa varten
 ovat 2,522 miljardia euroa, josta noin 1,4 miljardia euroa osoitetaan
 rahoitusvälineisiin.
 2.
 Tässä asetuksessa vahvistetuista rahoituspuitteista
 voidaan kattaa myös sellaisiin valmistelu-, seuranta-, valvonta-, auditointi-
 ja arviointitoimiin liittyviä kustannuksia, joita ohjelman hallinnointi ja sen
 tavoitteiden saavuttaminen edellyttävät; tällaisia ovat erityisesti
 tutkimukset, asiantuntijatapaamiset, tiedotus- ja viestintätoimet, myös
 toimielinten tiedotustoiminta unionin poliittisista prioriteeteista, sikäli
 kuin ne liittyvät tämän ohjelman yleisiin tavoitteisiin, tiedon käsittelyyn ja
 vaihtoon keskittyviin tietoteknisiin verkostoihin liittyvät kustannukset sekä
 kaikki muut tekniseen ja hallinnolliseen apuun liittyvät kustannukset, joita
 komissiolle aiheutuu ohjelman hallinnoinnista.
 3.
 Rahoitusosuudella voidaan myös kattaa teknisen ja
 hallinnollisen avun kuluja, jotka ovat tarpeen, jotta voidaan varmistaa
 siirtyminen ohjelman ja Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o
 1639/2006/EY[21]
 mukaisesti hyväksyttyjen toimenpiteiden välillä. Samanlaisten kulujen
 kattamiseksi talousarvioon voidaan tarvittaessa ottaa määrärahoja myös vuoden
 2020 jälkeen, jotta voidaan hallinnoida toimia, joita ei ole saatu päätökseen
 31 päivään joulukuuta 2020 mennessä.
 5 artikla
 Kolmansien maiden osallistuminen
 1.
 Ohjelmaan voivat osallistua:
 (a)
 Euroopan vapaakauppaliittoon (EFTA) kuuluvat maat,
 jotka ovat Euroopan talousalueen (ETA) jäseniä, ETA-sopimuksessa määrättyjen
 ehtojen mukaisesti ja muut Euroopan maat, jos se on sopimusten ja menettelyjen
 mukaista
 (b)
 EU:hun liittymässä olevat maat, ehdokasmaat ja
 mahdolliset ehdokasmaat kunkin maan osalta puitesopimuksissa ja
 assosiaationeuvostojen päätöksissä vahvistettujen unionin ohjelmiin
 osallistumista koskevien yleisten periaatteiden sekä yleisten ehtojen tai
 vastaavien järjestelyjen mukaisesti
 (c)
 Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat maat,
 jos se on sopimusten ja menettelyjen mukaista, kunkin maan osalta
 puitesopimuksissa, assosiaatiosopimusten pöytäkirjoissa ja
 assosiaationeuvostojen päätöksissä vahvistettujen unionin ohjelmiin
 osallistumista koskevien yleisten periaatteiden sekä yleisten ehtojen
 mukaisesti.
 2.
 Tämän ohjelman mukaisiin toimiin voivat osallistua
 1 kohdassa tarkoitettuihin maihin sijoittautuneet oikeussubjektit, jos
 kyseisessä kohdassa vahvistetut ehdot eivät täyty tai jos kyseiset maat
 päättävät olla osallistumatta ohjelmaan, tai muihin kolmansiin maihin
 sijoittautuneet oikeussubjektit.
 3.
 Tällaiset oikeussubjektit eivät ole oikeutettuja
 unionin rahoitustukeen, paitsi jos se on välttämätöntä ohjelman kannalta,
 etenkin unionin yritysten kilpailukyvyn ja markkinoille pääsyn kannalta. Tätä
 poikkeusta ei sovelleta oikeussubjekteihin, jotka ovat voittoa tuottavia.
 6 artikla
 Toimet unionin yritysten kilpailukyvyn ja kestävyyden toimintaedellytysten
 parantamiseksi
 1.
 Komissio tukee toimia, joilla parannetaan ja
 vahvistetaan unionin yritysten, etenkin pk-yritysten, kilpailukykyä ja
 kestävyyttä, jotta parannetaan yritysten kilpailukykyä ja kasvua edistävien
 kansallisten toimintalinjojen vaikuttavuutta, yhdenmukaisuutta ja
 johdonmukaisuutta Euroopassa.
 2.
 Komissio voi tukea toimia, joilla on tarkoitus
 kehittää uusia kilpailukykystrategioita. Tällaisiin toimiin voi kuulua
 seuraavia:
 (a)
 toimenpiteet, joilla parannetaan yritysten
 kilpailukykyyn ja kestävyyteen vaikuttavan politiikan suunnittelua,
 täytäntöönpanoa ja arviointia, mukaan luettuna selviytymis- ja palautumiskyky
 katastrofitilanteissa, sekä turvataan asianmukaisten infrastruktuurien,
 maailmanluokan klustereiden, yritysverkostojen, toimintaedellytysten sekä
 kestävien tuotteiden, palvelujen ja prosessien kehittäminen
 (b)
 toimenpiteet, joilla kannustetaan yhteistyötä
 poliittisessa päätöksenteossa ja hyvien toimintatapojen vaihtoa jäsenvaltioiden,
 muiden ohjelmaan osallistuvien maiden sekä unionin tärkeimpien
 kilpakumppaneiden keskuudessa ja joissa otetaan huomioon
 kilpailukykypolitiikkaan liittyvät kansainväliset näkökohdat
 (c)
 tuki pk-yrityksiä koskevan politiikan kehittämiseen
 ja poliittisten päättäjien väliseen yhteistyöhön, etenkin jos tarkoituksena on
 helpottaa pääsyä ohjelmiin ja toimenpiteisiin pk-yritysten kannalta.
 3.
 Komissio voi tukea aloitteita, joilla edistetään
 sellaisten kilpailukykyisten teollisuudenalojen syntyä, jotka perustuvat sektoreiden
 väliseen toimintaan aloilla, joille on ominaista pk-yritysten suuri osuus ja
 joiden osuus unionin BKT:stä on merkittävä. Tällaisilla aloitteilla on
 kannustettava uusien markkinoiden kehittymistä sekä kilpailukykyisimpiin
 liiketoimintamalleihin tai muutettuihin arvoketjuihin perustuvien tavaroiden ja
 palvelujen tarjontaa. Näihin sisältyy aloitteita, joilla edistetään
 tuottavuutta, resurssitehokkuutta, kestävyyttä ja yritysten sosiaalista
 vastuuta.
 7 artikla
 Toimet yrittäjyyden edistämiseksi
 1.
 Komissio tukee yrittäjyyden edistämistä
 parantamalla yrittäjyyden kehittämiseen vaikuttavia toimintaedellytyksiä.
 Komissio tukee yritysten kehittämiselle ja kasvulle suotuisaa
 liiketoimintaympäristöä.
 2.
 Erityishuomiota on kiinnitettävä nuoriin
 yrittäjiin, uusiin ja potentiaalisiin yrittäjiin sekä naisyrittäjiin samoin
 kuin erityisiin kohderyhmiin.
 3.
 Komissio voi tukea jäsenvaltioiden toimenpiteitä,
 joilla kehitetään yrittäjyyskasvatusta, ‐taitoja ja -asenteita, etenkin
 potentiaalisten ja uusien yrittäjien parissa.
 8 artikla
 Toimet pk-yritysten rahoitusmahdollisuuksien parantamiseksi
 1.
 Komissio tukee toimia, joilla pyritään parantamaan
 pk-yritysten rahoituksen saantia käynnistys- ja kasvuvaiheessa ja täydennetään
 jäsenvaltioiden rahoitusvälineiden käyttöä pk-yritysten hyväksi kansallisella
 ja alueellisella tasolla. Täydentävyyden varmistamiseksi näitä toimia
 koordinoidaan tiiviisti koheesiopolitiikan yhteydessä ja kansallisella tasolla
 toteutettujen toimien kanssa. Tällaisilla toimilla on pyrittävä kannustamaan
 sekä pääoma- että velkarahoituksen tarjoamista.
 2.
 Osana 1 kohdassa tarkoitettuja toimia komissio
 kehittää markkinoiden kysynnän perusteella toimenpiteitä, joilla parannetaan
 valtioiden rajat ylittävää ja monen maan välistä rahoitusta ja autetaan näin
 pk-yrityksiä kansainvälistämään toimintaansa unionin lainsäädännön mukaisesti.
 3.
 Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen toimien
 yksityiskohdista säädetään liitteessä II.
 9 artikla
 Toimet markkinoillepääsyn parantamiseksi
 1.
 Jotta voidaan edelleen parantaa unionin yritysten
 kilpailukykyä ja pääsyä markkinoille, komissio jatkaa Yritys-Eurooppa-verkoston
 tukemista.
 2.
 Komissio voi tukea toimia, joilla parannetaan
 pk-yritysten pääsyä sisämarkkinoille, mukaan luettuna tietojen tarjoaminen ja
 tietämyksen lisääminen.
 3.
 Erityistoimenpiteillä on pyrittävä helpottamaan
 pk-yritysten pääsyä unionin ulkopuolisille markkinoille ja vahvistamaan
 nykyisiä tukipalveluita kyseisillä markkinoilla. Pk-yritykset voivat saada
 ohjelmasta tukea, joka liittyy standardeihin ja teollis- ja tekijänoikeuksiin
 tärkeimmissä kolmansissa maissa.
 4.
 Ohjelman toimilla voidaan pyrkiä edistämään
 kansainvälistä teollisuusalan yhteistyötä, mukaan luettuna teollisuutta ja
 sääntelyä koskeva vuoropuhelu kolmansien maiden kanssa. Erityistoimenpiteillä
 voidaan pyrkiä kaventamaan eroja teollisia tuotteita koskevissa unionin ja
 muiden maiden sääntelypuitteissa, teollisuuspolitiikassa ja yritysten
 toimintaympäristön parantamisessa.
 III LUKU
 Ohjelman täytäntöönpano
 10 artikla
 Vuotuinen työohjelma
 1.
 Komissio hyväksyy ohjelman täytäntöönpanoa varten
 vuotuiset työohjelmat 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä
 noudattaen. Vuotuisissa työohjelmissa vahvistetaan tavoitteet, odotettavat
 tulokset, täytäntöönpanomenetelmä sekä rahoituksen kokonaismäärä. Niihin
 sisältyy myös tarkka kuvaus rahoitettavista toimista, kuhunkin toimeen
 osoitettavasta alustavasta rahamäärästä sekä alustava täytäntöönpanoaikataulu
 samoin kuin asianmukaiset indikaattorit, joilla seurataan tuotosten ja
 tavoitteiden saavuttamista. Niissä on mainittava avustusten osalta
 prioriteetit, keskeiset arviointiperusteet ja yhteisrahoituksen enimmäismäärä.
 2.
 Komissio panee ohjelman täytäntöön
 varainhoitoasetuksen mukaisesti (asetus (EU) N:o XXX/2012) [uusi
 varainhoitoasetus]).
 3.
 Ohjelman täytäntöönpanossa varmistetaan, että
 tuetuissa toimissa otetaan huomioon 12 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut tuleva
 kehitys ja tarpeet, varsinkin väliarvioinnin jälkeen, ja se, että ne ovat
 relevantteja kehittyvien markkinoiden, talouden ja yhteiskunnan muutosten
 kannalta.
 11 artikla
 Tukitoimenpiteet
 1.
 Edellä olevassa 10 artiklassa tarkoitetun
 työohjelman kattamien toimenpiteiden lisäksi komissio toteuttaa säännöllisesti
 tukitoimenpiteitä, joihin sisältyvät seuraavat:
 (a)
 sektorikohtaisten ja sektoreiden välisten
 kilpailukykynäkökohtien analysointi ja seuranta
 (b)
 hyvien toimintatapojen ja poliittisten
 toimintamallien kartoittaminen ja kehittäminen edelleen
 (c)
 yritysten kilpailukyvyn kannalta erityisen
 merkityksellisten unionin toimenpiteiden vaikutusten arviointi, jotta
 löydettäisiin aloja, joilla on yksinkertaistettava nykyistä lainsäädäntöä tai
 ehdotettava uusia lainsäädäntötoimenpiteitä
 (d)
 yrityksiin vaikuttavan lainsäädännön,
 teollisuuspolitiikan ja kilpailukykyyn liittyvien toimenpiteiden arviointi
 2.
 Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitetut tukitoimenpiteet
 eivät välttämättä ole osa 10 artiklassa tarkoitettuja vuotuisia työohjelmia.
 12 artikla
 Seuranta ja arviointi
 1.
 Komissio seuraa ohjelman täytäntöönpanoa ja
 hallintoa.
 2.
 Komissio laatii vuosittain seurantaraportin, jossa
 tarkastellaan tuettujen toimien tehokkuutta ja vaikuttavuutta rahoituksen,
 tulosten ja mahdollisuuksien mukaan vaikutusten kannalta. Raporttiin on
 sisällyttävä tietoja ilmastoon liittyvistä menoista ja tuen vaikutuksesta
 ilmastonmuutosta koskeviin tavoitteisiin siinä määrin, kun tietojen keruu ei
 aiheuta kohtuutonta hallinnollista rasitetta pk-yrityksille.
 3.
 Komissio laatii viimeistään vuoteen 2018 mennessä
 toimenpiteiden uusimista, muuttamista tai keskeyttämistä koskevan päätöksen
 tekemistä varten arviointikertomuksen, jossa käsitellään kaikkien ohjelmasta
 tuettujen toimien tavoitteiden saavuttamista tulosten ja vaikutusten tasolla,
 resurssien käytön tehokkuutta ja Euroopan tasolla saatavaa lisäarvoa.
 Arviointikertomuksessa on myös käsiteltävä yksinkertaistamisen laajuutta,
 sisäistä ja ulkoista johdonmukaisuutta, kaikkien tavoitteiden jatkuvaa
 merkityksellisyyttä sekä sitä, miten toimenpiteillä on edistetty unionin
 painopisteiden eli älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun toteutumista.
 Siinä on otettava huomioon edeltävien toimenpiteiden pitkän aikavälin
 vaikutusten arvioinnin tulokset.
 4.
 Toimenpiteiden pitkän aikavälin vaikutuksista ja
 vaikutusten kestävyydestä laaditaan arviointikertomus, joka otetaan huomioon
 päätettäessä seuraavan toimenpiteen uusimisesta, muuttamisesta tai keskeyttämisestä.
 5.
 Sen arvioimiseksi, missä määrin ohjelmasta
 tuettujen toimien tavoitteet on saavutettu, kehitetään joukko keskeisiä
 tuloksellisuutta mittaavia indikaattoreita, jotka tarjoavat arviointiperustan.
 Niitä on tarkasteltava ennalta määrittyjä perustasoja vasten, jotka kuvaavat
 tilannetta ennen toimien täytäntöönpanoa.
 6.
 Kaikkien asiaan liittyvien tahojen on toimitettava
 komissiolle kaikki tarvittavat tiedot kyseisten toimenpiteiden seurantaa ja
 arviointia varten
 IV LUKU
 Rahoitussäännökset ja taloudellisen tuen muodot
 13 artikla
 Taloudellisen tuen muodot
 Ohjelman mukainen unionin rahoitustuki voidaan
 panna täytäntöön välillisesti siirtämällä budjetin täytäntöönpanotehtävät
 asetuksen (EU) N:o XXX/2012 [uusi varainhoitoasetus] XX artiklassa luetelluille
 elimille.
 14 artikla
 Rahoitusvälineet
 1.
 Ohjelman mukaisilla rahoitusvälineillä on pyrittävä
 helpottamaan kasvusuuntautuneiden pk-yritysten rahoituksen saantia. Näihin
 rahoitusvälineisiin on sisällyttävä pääomajärjestely ja lainatakausjärjestely.
 2.
 Kasvusuuntautuneiden pk-yritysten rahoitusvälineet
 voidaan tapauksen mukaan yhdistää muihin jäsenvaltioiden ja niiden
 hallintoviranomaisten [asetuksen (EU) N:o XXX/201X [rakennerahastoja koskeva
 uusi asetus] 33 artiklan 1 kohdan a alakohdan] mukaisesti perustamiin rahoitusvälineisiin
 ja unionin rahoittamiin apurahoihin, mukaan luettuna tämän asetuksen piiriin
 kuuluvat.
 3.
 Rahoitusvälineillä on pyrittävä säilyttämään
 unionin talousarviosta myönnettyjen varojen arvo. Niistä voi olla mahdollista
 saada tuottoa, joka auttaa saavuttamaan muiden kumppanien tai investoijien
 tavoitteet.
 4.
 Asetuksen (EU) N:o XXXX/2012 [uusi
 varainhoitoasetus] 18 artiklan 4 kohdan mukaan yhden rahoitusvälineen tuottamat
 tulot ja maksut on osoitettava kyseiseen rahoitusvälineeseen. Vuosien 2007–2013
 monivuotisen rahoituskehyksen yhteydessä jo perustettujen rahoitusvälineiden
 osalta kyseisellä kaudella aloitettujen toimien tuottamat tulot ja maksut on
 osoitettava rahoitusvälineeseen kaudella 2014–2020.
 Article15
 Unionin taloudellisten etujen suojaaminen
 1.
 Komissio varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että
 tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin
 taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa
 ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos
 sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät
 takaisin sekä soveltuvin osin käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja ennalta
 ehkäiseviä seuraamuksia.
 2.
 Komissiolla tai sen edustajilla ja
 tilintarkastustuomioistuimella on oltava valtuudet tarkastaa kaikkien tämän
 asetuksen nojalla unionin varoja saaneiden tuensaajien, toimeksisaajien ja
 alihankkijoiden ja muiden kolmansien osapuolten tilit joko asiakirjojen
 perusteella tai paikalla tehtävin tarkastuksin.
 3.
 Euroopan petostentorjuntavirasto, jäljempänä
 ’OLAF’, voi asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 säädettyjen menettelyjen
 mukaisesti avustussopimukseen tai -päätökseen taikka unionin rahoitusta
 koskevaan sopimukseen liittyvän, unionin taloudellisia etuja vahingoittavan
 petoksen, lahjonnan tai muun laittoman toiminnan osoittamiseksi tehdä niihin
 talouden toimijoihin kohdistuvia, paikalla suoritettavia todentamisia ja
 tarkastuksia, joille kyseinen rahoitus on myönnetty suoraan tai välillisesti.
 4.
 Kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen
 kanssa tehdyissä yhteistyösopimuksissa sekä tämän asetuksen täytäntöönpanosta
 seurauksena olevissa avustussopimuksissa ja ‐päätöksissä sekä
 sopimuksissa on nimenomaisesti annettava komissiolle,
 tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAF:lle oikeus tehdä edellä tarkoitettuja
 tarkastuksia sekä edellä tarkoitettuja paikalla suoritettavia todentamisia ja
 tarkastuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta ensimmäisen ja toisen alakohdan
 soveltamista.
 V LUKU
 Komitea ja loppusäännökset
 16 artikla
 Komitea
 1.
 Komissiota avustaa komitea. Tämä komitea on
 asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.
 2.
 Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen
 (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.
 17 artikla
 Delegoidut säädökset
 1.
 Siirretään komissiolle 18 artiklan mukaisesti valta
 antaa delegoituja säädöksiä, jotka koskevat muutoksia tämän asetuksen
 liitteessä I olevassa luettelossa säädettyihin indikaattoreihin, jos ne eivät
 osoittaudu sopiviksi mittaamaan edistystä ohjelman yleisten ja erityisten
 tavoitteiden saavuttamisessa.
 2.
 Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja
 säädöksiä, jotka koskevat muutoksia tämän asetuksen liitteessä II säädettyjen
 erityistoimien yksityiskohtiin, jos markkinoiden taloudellinen kehitys sitä
 edellyttää, 18 artiklan mukaisesti tai niiden tulosten mukaisesti, joita on
 saatu kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman lainatakausjärjestelystä (LGF)
 ja seitsemännen puiteohjelman riskinjakorahoitusvälineen (RSFF)
 riskinjakovälineestä (RSI).
 3.
 Tämän artiklan nojalla annettaviin delegoituihin
 säädöksiin sovelletaan 19 artiklassa säädettyä menettelyä, kun tämä on
 tarpeen erittäin kiireellisessä tapauksessa, esimerkiksi kun taloudelliset
 olosuhteet muuttuvat nopeasti.
 18 artikla
 Siirretyn säädösvallan käyttäminen
 1.
 Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä
 tässä artiklassa säädetyin edellytyksin.
 2.
 Edellä olevassa 17 artiklassa tarkoitettu
 säädösvalta siirretään komissiolle seitsemäksi vuodeksi [the date of entry
 into force of the basic legislative act] alkaen.
 3.
 Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin
 tahansa peruuttaa 17 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron.
 Peruuttamispäätöksellä lopetetaan päätöksessä mainittu säädösvallan siirto.
 Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan
 Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, päätöksessä
 mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen
 säädösten pätevyyteen.
 4.
 Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen,
 komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
 5.
 Edellä olevan 17 artiklan nojalla annettu
 delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai
 neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on
 annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa
 sitä, tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun
 määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta
 säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa
 jatketaan kahdella kuukaudella.
 19 artikla
 Kiireellinen menettely
 1.
 Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset
 tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei
 vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan
 parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi
 sovelletaan kiireellistä menettelyä.
 2.
 Euroopan parlamentti ja neuvosto voi 18 artiklan 5
 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä
 tapauksessa komissio kumoaa säädöksen viipymättä sen jälkeen, kun Euroopan
 parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.
 20 artikla
 Kumoaminen ja siirtymäsäännökset
 1.
 Kumotaan päätös N:o 1639/2006/EY 1 päivästä
 tammikuuta 2014.
 2.
 Päätöksen N:o 1639/2006/EY mukaisesti
 käynnistettyihin toimiin ja näihin toimiin liittyviin rahoitusvelvoitteisiin
 sovelletaan kuitenkin edelleen kyseistä päätöstä, kunnes ne päättyvät.
 3.
 Edellä olevassa 4 artiklassa tarkoitetulla
 rahoitusosuudella voidaan myös kattaa teknisen ja hallinnollisen avun kuluja,
 jotka ovat tarpeen, jotta voidaan varmistaa siirtyminen ohjelman ja päätöksen
 N:o 1639/2006/EY mukaisesti hyväksyttyjen toimenpiteiden välillä.
 21 artikla
 Voimaantulo
 Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä
 sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
 Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava,
 ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
 Tehty Strasbourgissa
 Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston
 puolesta
 Puhemies Puheenjohtaja
 LIITE I
 Yleisiä ja erityisiä tavoitteita koskevat indikaattorit
 Yleinen tavoite: || 1. Vahvistetaan unionin yritysten kilpailukykyä ja kestävyyttä, myös matkailusektorilla
 Vaikutusindikaattori[22] || Nykytilanne || Pitkän aikavälin tavoitteet ja välitavoitteet (2020)
 Teollisuuden kilpailukyvyn kasvu[23] Pk-yritysten hallinnollisen rasitteen muutos (uuden yrityksen perustamiseen kuluvien päivien määrä) EU:n teollisuustuotannon kasvu ekoteollisuudessa (muutos edeltävään vuoteen, %) || 2009: -3,1 %, 2008: -0,3 %, 2007: +0,7 % 2009: -3,1 % Uuden pk-yrityksen perustamiseen kuluvien päivien lukumäärä: 7 työpäivää Vuotuinen kasvu 6–7 prosenttia viime vuosina || Vuotuinen kasvu 1 %, ja vuonna 2015 kasvu 5 % Uuden pk-yrityksen perustamiseen kuluvien päivien väheneminen: 3 työpäivää vuonna 2020 Vuotuinen kasvu keskimäärin 8 % seuraavan vuosikymmenen aikana; vuoteen 2015 mennessä 50 %:n lisäys tuotannossa
 Yleinen tavoite: || 2. Kannustetaan yrittäjyyshenkeä ja edistetään pk-yritysten perustamista ja kasvua
 Vaikutusindikaattori || Nykytilanne || Pitkän aikavälin tavoitteet ja välitavoitteet (2020)
 Pk-yritysten kasvu lisäarvon ja työntekijöiden osalta Palaute pk-yrityksiltä ja muilta lopullisilta edunsaajilta ohjelman lisäarvosta, hyödyllisyydestä ja merkityksellisyydestä (mitataan ohjelman arvioinneissa) Yritys-Eurooppa-verkoston ja internetkyselyjen kautta Pk-yritysten vaihtuvuus (perustetut ja lopetetut) || Vuonna 2010 pk-yritysten osuus oli yli 58 % EU:n kokonaisliikevaihdosta (bruttoarvonlisäys); pk-yritysten työntekijämäärä yhteensä: 87,5 miljoonaa (67 % yksityissektorin työpaikoista EU:ssa) 78 % tyytyväistä ja positiivista palautetta Yritys-Eurooppa-verkoston lisäarvosta || Tavoitteena lisätä pk-yritysten bruttoarvonlisäystä 4 % vuodessa; pk-yritysten työntekijämäärän vuotuinen kasvu 1 % Lisätään tyytyväisyyttä Yritys-Eurooppa-verkoston lisäarvoon yli 80 %:iin
 Erityistavoite: || Parannetaan EU:n yritysten kilpailukyvyn ja kestävyyden toimintaedellytyksiä, myös matkailusektorilla
 Tulosindikaattori || Viimeisin tiedossa oleva tulos || Keskipitkän aikavälin tavoite (tulos) 2017
 Kilpailukyvyn parantamiseen tähtäävät toimet Hyväksyttyjen yksinkertaistamistoimenpiteiden määrä Toimien laatua ja lisäarvoa koskevien ”kuntotestien” lukumäärä Yrityksissä hyväksytyt eurooppalaiset kestävää tuotantoa ja tuotteita koskevat välineet, myös EMAS, ekomerkit ja ekosuunnittelu || Komission yksinkertaistamisohjelma päivitettiin vuonna 2010 ja sillä pyritään vähentämään byrokratiaa 25 % vuoteen 2012 mennessä. Vuoteen 2010 asti toteutettiin 5 yksinkertaistamistoimenpidettä vuodessa. Vuonna 2010 käynnistettiin neljä ”kuntotestiä” sidosryhmien parissa ympäristö-, liikenne-, työllisyys- ja teollisuuspolitiikan alalla. Palautteeseen sisältyi kommentteja lainsäädännöstä ja toimien lisäarvosta. Noin 35 000 ISO 14001 EMS -sertifikaattia ja 4 500 EMAS-rekisteröitymistä, 18 000 lisenssiä EU:n ympäristömerkille || Noin 7 yksinkertaistamistoimenpidettä vuodessa. Palautteenanto ja ”kuntotestit” ulotetaan muille politiikanaloille ja ne johtavat yksinkertaistamiseen, joka vaikuttaa teollisuuteen positiivisesti. Suunnitteilla on jopa 12 ”kuntotestiä”, joiden tavoitteena on parempi sääntely. Huomattavan monet yritykset seuraavat tuloksellisuuttaan, soveltavat ympäristöhallintajärjestelmiä ja saavat aikaan parannuksia resurssien tuottavuuden ja ympäristönsuojelun alalla. Merkittävä osa tuotannosta on resurssitehokkaita ja ympäristöystävällisiä tuotteita.
 Pk-yrityksiä koskevan politiikan kehittäminen Pk-yritystestiä käyttävien jäsenvaltioiden lukumäärä Yrittävä Eurooppa -palkinnon tekeminen tunnetummaksi koko EU:ssa eri tiedotusvälineiden kautta kaikissa jäsenvaltioissa Uusien yritysten perustamisajan ja -vaikeuksien vähentäminen || Pk-yritystestiä käyttävien jäsenvaltioiden lukumäärä: 15 Mediajulkaisujen/artikkeleiden lukumäärä kaikissa jäsenvaltioissa: 60 vuonna 2010 Perustamisajan lyhentäminen: 7 työpäivää || Pk-yritystestiä käyttävien jäsenvaltioiden lukumäärä: 21 Mediajulkaisujen/artikkeleiden lukumäärä kaikissa jäsenvaltioissa: 80 Perustamisajan lyhentäminen: 5 työpäivää
 Uudet liiketoimintamallit Markkinoilla olevien uusien tuotteiden/palvelujen lukumäärä Lisääntyneen viennin ja sitä vastaavan rahamäärän taso Sidosryhmien palaute toimien laadusta ja lisäarvosta || Tähän asti toiminta on rajoittunut suppeaan analyyttiseen työhön. || Tavoitteena uusien tuotteiden/palvelujen kumulatiivinen lukumäärä 5 vuonna 2017 (lisätään 15:een vuonna 2018 ja 25:een vuonna 2019). Viennin osalta ei odotettua vaikutusta vielä 2017. Osallistuvien pk-yritysten ensimmäisen sukupolven viennin osuuden tavoitteeksi asetetaan 20 %:n lisäys vuonna 2018. Ainakin 70 % vuonna 2014 osallistuvista pk-yrityksistä ilmoittaa positiivisen vaikutuksen liikevaihtoonsa vuoden 2017 lopulla tehtävässä kyselyssä.
 Matkailu Rahoitushakemusten lukumäärä Pk-yritysten prosenttiosuus (ja suuntaukset) matkailuun liittyviä rahoitusmahdollisuksia koskevista hakemuksista Euroopan matkailualan laatumerkin saaneiden yritysten lukumäärä Eurooppalaiset matkailun huippukohteet -aloitteesta edistetyt kestävät matkailunkehittämismallit omaksuneiden matkakohteiden lukumäärä || Rahoitushakemusten lukumäärä (kaikki ehdotuspyynnöt) yhteensä: noin 75 vuodessa (keskimäärin vuonna 2011) Tähän mennessä yhtään ehdotuspyyntöä ei ole suunnattu suoraan pk-yrityksille Tähän mennessä yksikään yritys ei ole saanut Euroopan matkailualan laatumerkkiä (toimi kehitteillä) Myönnettyjen Eurooppalaiset matkailun huippukohteet ‐palkintojen lukumäärä yhteensä 98 (keskimäärin 20 vuodessa – 10 vuonna 2007, 20 vuonna 2008, 22 vuonna 2009, 25 vuonna 2010 ja 21 vuonna 2011) || Rahoitushakemusten lukumäärä (kaikki ehdotuspyynnöt) yhteensä: yli 100 vuodessa 30 % ehdotuspyynnöistä suunnataan suoraan pk-yrityksille Euroopan matkailualan laatumerkki ‐ohjelmaan osallistumiskelpoisten arviointijärjestelmien kattavuus 50 % Vähintään 200 matkakohdetta, jotka omaksuvat Eurooppalaiset matkailun huippukohteet ‐ohjelmasta edistetyt kestävän matkailun kehittämismallit (30 vuodessa)
 Erityistavoite: || Edistetään yrittäjyyttä, myös tiettyjen kohderyhmien parissa
 Tulosindikaattori || Viimeisin tiedossa oleva tulos || Keskipitkän aikavälin tavoite (tulos) 2017
 Yrittäjyyden tukeminen Palaute yrittäjyyttä koskevista näkemyksistä (% EU:n kansalaisista, jotka haluaisivat toimia itsenäisinä ammatinharjoittajina Eurobarometrin mukaan) EU:n tasolla kehitettyjä yrittäjyystoimia toteuttavien valtioiden lukumäärä Sellaisten kansallisten ohjelmien lukumäärä, joihin muista jäsenvaltioista tulevat pk-yritykset voivat osallistua Pk-yrityksiä koskevien hyväksyttyjen yksinkertaistamistoimenpiteiden määrä || Vuoden 2007 ja 2009 luvut vakaasti 45 %:ssa EU:n tasolla kehitettyjä yrittäjyystoimia toteuttavien valtioiden lukumäärä: 22 (2010) Sellaisten kansallisten ohjelmien lukumäärä, joihin muista jäsenvaltioista tulevat pk-yritykset voivat osallistua: 5 5 yksinkertaistamistoimenpidettä vuodessa (2010) || Niiden EU-kansalaisten osuuden lisääminen 50 %:iin, jotka haluaisivat ryhtyä itsenäisiksi ammatinharjoittajiksi EU:n tasolla kehitettyjä yrittäjyystoimia toteuttavien valtioiden lukumäärä: 25 Sellaisten kansallisten ohjelmien lukumäärä, joihin muista jäsenvaltioista tulevat pk-yritykset voivat osallistua: 10 Noin 7 yksinkertaistamistoimenpidettä vuodessa.
 Erityistavoite: || Parannetaan pk-yritysten rahoituksen saantia oman ja vieraan pääoman muodossa
 Tulosindikaattori || Viimeisin tiedossa oleva tulos || Keskipitkän aikavälin tavoite (tulos) 2017
 Rahoitusvälineet kasvua varten Niiden yritysten lukumäärä, jotka saavat lainatakauksia, ja luotonannon arvo Riskipääomaa saaneiden yritysten lukumäärä ja investointien arvo (joista valtioiden rajat ylittäviä tapauksia) || Ehdotettuja välineitä ei ole vielä käynnistetty eivätkä ne ole samoja kuin nykyiset välineet, joten nykyisiä välineitä koskevat tiedot eivät ehkä ole vertailukelpoisia || Niiden yritysten lukumäärä, jotka saavat lainatakauksia (+/- 95 000), ja luotonannon arvo (+/- 10,7 miljardia euroa) Riskipääomaa saaneiden yritysten lukumäärä: (+/- 180) ja investointien arvo (+/- 220 miljonaa euroa)
 Erityistavoite: || Parannetaan pääsyä markkinoille unionin sisällä ja globaalisti
 Tulosindikaattori || Viimeisin tiedossa oleva tulos || Keskipitkän aikavälin tavoite (tulos) 2017
 Enterprise Europe Network – Yritys-Eurooppa-verkosto Allekirjoitettujen kumppanuussopimusten lukumäärä Verkoston merkin tunnistamisen ja brändiajattelun lisääntyminen (esim. bränditietoisuus pk-yrityksissä) Asiakkaiden tyytyväisyysaste (% pk-yrityksistä, jotka ovat tyytyväisiä, tiettyjen palvelujen lisäarvo) Tukipalveluja saavien pk-yritysten lukumäärä Välitystapahtumiin ja yritysvierailuihin osallistuvien pk-yritysten lukumäärä || Enterprise Europe Network – Yritys-Eurooppa-verkosto Allekirjoitettuja kumppanuussopimuksia: 1 950 (2010) Verkoston brändin tunnistamisen ja brändiajattelun lisääntyminen: ei mitata vielä Asiakkaiden tyytyväisyysaste (% pk-yrityksistä, jotka ovat tyytyväisiä, tiettyjen palvelujen lisäarvo): 78 % Tukipalveluja saavien pk-yritysten lukumäärä: 435.000 (2010) Välitystapahtumiin ja yritysvierailuihin osallistuvien pk-yritysten lukumäärä: 45 000 (2010) || Enterprise Europe Network – Yritys-Eurooppa-verkosto Allekirjoitettuja kumppanuussopimuksia: 3 000/vuosi Verkoston brändin tunnistamisen ja brändiajattelun lisääntyminen: 30 % pk-yrityksistä saavutettu Asiakkaiden tyytyväisyysaste (% pk-yrityksistä, jotka ovat tyytyväisiä, tiettyjen palvelujen lisäarvo): >80 % Tukipalveluja saavien pk-yritysten lukumäärä: 500 000/vuosi Välitystapahtumiin ja yritysvierailuihin osallistuvien pk-yritysten lukumäärä: 60 000/vuosi
 Pk-yritysten tukeminen EU:n ulkopuolisilla markkinoilla Kansainväliseen toimintaan (vienti, tuonti, suorat ulkomaiset investoinnit ja muut toiminta) EU:n ulkopuolella osallistuvien pk-yritysten osuus (%) || 13 % (2009) || 17 % (2017)
 Kansainvälinen teollisuusalan yhteistyö Niiden tapausten lukumäärä, joissa teollisuustuotteita koskevan EU:n ja kolmansien maiden sääntelyn lähentämistä on parannettu Niiden EU:n Small Business Act -aloitteen alojen ja hyvin toimintatapojen lukumäärä, jotka on otettu käyttöön naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvissa ja ehdokasmaissa || Sääntely-yhteistyössä tärkeimpien kauppakumppaneiden (Yhdysvaltojen, Japanin, Kiinan, Brasilian, Venäjän, Kanadan ja Intian) kanssa arvioidaan olevan keskimäärin kaksi merkityksellistä alaa, joilla teknisen sääntelyn yhdenmukaistaminen on merkittävää Arvioiden mukaan kolmella poliittisella alueella (ehdokasmaiden alue, itänaapuruusmaiden alue ja Välimeren naapuruusmaiden alue) Small Business Act ‐aloitteen kymmenestä toiminta-alasta keskimäärin kolmea on säännelty näissä maissa. || 3 merkityksellistä alaa, joilla teknistä sääntelyä yhdenmukaistetaan merkittävästi tärkeimpien kauppakumppaneiden (Yhdysvaltojen, Japanin, Kiinan, Brasilian, Venäjän, Kanadan ja Intian) kanssa (2017) 5 Small Business Act -aloitteen toiminta-alaa kolmella poliittisella alueella (ehdokasmaiden alue, itänaapuruusmaiden alue ja Välimeren naapuruusmaiden alue).
 LIITE
 II
 Toimet pk-yritysten rahoituksen
 saatavuuden parantamiseksi
 1.
 Toimiin, joilla parannetaan pk-yritysten
 rahoituksen saatavuutta, on sisällyttävä pääomajärjestely ja
 lainatakausjärjestely
 2.
 Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskevan
 ohjelman pääomajärjestely, pääomajärjestely kasvua varten (EFG-järjestely),
 pannaan täytäntöön EU:n pääomarahoitusvälineen – josta tuetaan EU:n yritysten
 kasvua sekä tutkimusta, kehitystä ja innovointia (RDI) alkuvaiheesta (mukaan
 luettuna siemenvaihe) kasvuvaiheeseen – osajärjestelmänä, ja se saa
 taloudellista tukea Horisontti 2020 ‐puiteohjelmasta ja tästä ohjelmasta.
 EFG:ssä käytetään samaa toteutusmekanismia kuin
 Horisontti 2020 -puiteohjelmassa perustettavassa RDI-pääomajärjestelyssä,
 jäljempänä esitettyjen ehtojen mukaisesti.
 3.
 Lainatakausjärjestely (LGF) pannaan täytäntöön
 osana EU:n yritysten kasvuun sekä tutkimukseen, kehitykseen ja innovointiin
 (RDI) tarkoitettua EU:n velkarahoitusvälinettä käyttäen samaa
 toteutusmekanismia kuin Horisontti 2020 ‐puiteohjelman velkajärjestelyyn
 kuuluvassa pk-yritysten kysyntäpohjaisessa osajärjestelmässä (riskinjakoväline
 RSI II), jäljempänä esitettyjen ehtojen mukaisesti.
 4.
 Pääoma- ja lainatakausjärjestelyssä on noudatettava
 rahoitusvälineitä koskevia varainhoitoasetuksen ja soveltamissäännöt korvaavan
 delegoidun säädöksen säännöksiä, ja tarkemmat toimintaa koskevat vaatimukset
 esitetään komission ohjeissa.
 5.
 Pääoma- ja lainatakausjärjestelyllä täydennetään
 rahoitusvälineitä, joita jäsenvaltioissa käytetään pk-yritysten hyväksi
 koheesiopolitiikan puitteissa.
 6.
 Pääoma- ja lainatakausjärjestelyssä voidaan tarpeen
 mukaan sallia taloudellisten resurssien yhdistäminen sellaisten jäsenvaltioiden
 kanssa, jotka ovat halukkaita antamaan osan rakennerahastojen niille
 [rakennerahastoja koskevan asetuksen 33 artiklan 1 kohdan a alakohdan]
 mukaisesti myöntämistä varoista.
 7.
 Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman
 (Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1639/2006/EY) GIF 2
 -järjestelmään liittyvät tulot ja maksut osoitetaan yritysten ja pk-yritysten
 kilpailukykyä koskevaan ohjelmaan.
 8.
 Kasvusuuntautuneiden pk-yritysten rahoitusvälineet
 pannaan täytäntöön EU:n asiaa koskevien valtiontukisääntöjen mukaisesti.
 Pääomajärjestely
 kasvua varten (Equity Facility for Growth – EFG)
 1.
 EFG:ssä keskitytään rahastoihin, jotka tarjoavat
 riskipääomaa ja mezzanine- eli välirahoitusta, kuten toissijaisia lainoja ja
 osakkuuslainoja, laajeneviin ja kasvuvaiheen yrityksiin, etenkin valtioiden
 rajat ylittävästi toimiviin, mutta siitä on myös mahdollisuus tehdä
 investointeja alkuvaiheen yrityksiin yhdessä Horisontti 2020 -puiteohjelman
 mukaisen RDI-pääomajärjestelyn kanssa. Jälkimmäisessä tapauksessa investoinnit
 EFG:stä saavat olla enintään 20 prosenttia EU:n kokonaisinvestoinneista, lukuun
 ottamatta monivaiherahastoja (”multi-stage funds”), joissa rahoitusta EFG:stä
 ja RDI-pääomajärjestelystä annetaan suhteutetusti rahaston
 investointipolitiikan perusteella. EFG:n on vältettävä buy-out- tai
 jälkirahoitusta, joka on tarkoitettu hankitun yrityksen purkamiseen. Komissio
 voi päättää muuttaa 20 prosentin kynnysarvoa muuttuvien markkinaolosuhteiden
 mukaisesti.
 2.
 Tuki annetaan yhden seuraavan investoinnin
 muodossa:
 (a)
 suoraan Euroopan investointirahastosta (EIR) tai
 muusta oikeussubjektista, jotka vastaavat täytäntöönpanosta komission puolesta
 tai
 (b)
 rahastojen rahastosta (”funds-of-funds”) tai
 investointivälineestä, jotka investoivat valtioiden rajojen yli ja jotka on
 perustanut EIR tai muu oikeussubjekti, joka vastaa täytäntöönpanosta komission
 puolesta, yhdessä yksityisten investoijien ja/tai kansallisten julkisten
 rahoituslaitosten kanssa.
 Lainatakausjärjestely
 (LFG)
 1.
 LGF:ää hoitaa Euroopan investointirahasto (EIR) tai
 muu oikeussubjekti, joka vastaa täytäntöönpanosta komission puolesta.
 Järjestelystä tarjotaan
 ·
 vastatakauksia ja muita riskinjakojärjestelyjä
 takausjärjestelmiin
 ·
 suoria takauksia ja muita riskinjakojärjestelyjä
 muille rahoituksen välittäjille, jotka täyttävät tukikelpoisuusperusteet.
 2.
 LGF:ään sisältyvät seuraavat kaksi toimea:
 ·
 ensimmäinen toimi – lainoihin, mukaan luettuna
 toissijaiset lainat ja osakkuuslainat, tai leasing-järjestelyihin perustuva
 velkarahoitus – pienentää pk-yritysten rahoituksen saantiin liittyviä ongelmia,
 jotka johtuvat joko odotetuista suuremmista riskeistä tai riittävien vakuuksien
 puuttumisesta
 ·
 toinen toimi – pk-yrityslainasalkkujen
 arvopaperistaminen – on järjestelmä, jonka tavoitteena on saada pk-yritysten
 käyttöön lisää velkarahoitusta osajärjestelmän piiriin kuuluvien
 rahoituslaitosten kanssa tehtyjen asianmukaisten riskinjakojärjestelyjen
 mukaisesti. Kyseisille transaktioille myönnettävän tuen ehtona on se, että
 alullepanijoina toimivat laitokset käyttävät merkittävän osan käyttöön saadun
 pääoman perusteella syntyvästä likviditeetistä uusina luottoina pk-yrityksille
 kohtuullisen ajan kuluessa. Tämän uuden velkarahoituksen suuruus lasketaan
 suhteessa takuunalaiseen riskien kokonaisuuteen, ja siitä ja ajanjaksosta
 neuvotellaan tapauskohtaisesti kunkin alullepanijana toimivan laitoksen kanssa.
 3.
 LGF kattaa – arvopaperistetussa salkussa olevat
 lainat pois luettuna – lainat 150 000 euroon asti, ja lainojen
 vähimmäiserääntymisaika on 12 kuukautta. LGF on suunniteltava niin, että on
 mahdollista raportoida tuetuista innovatiivisista pk-yrityksistä, sekä lainojen
 lukumäärän että arvon perusteella.
 SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN
 LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS
 1. PERUSTIEDOT
 EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
 1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi
 1.2. Toimintalohko(t)
 toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)
 1.3. Ehdotuksen/aloitteen
 luonne
 1.4. Tavoitteet
 1.5. Ehdotuksen/aloitteen
 perustelut
 1.6. Toiminnan
 ja sen rahoitusvaikutusten kesto
 1.7. Hallinnointitapa
 (hallinnointitavat)
 2. HALLINNOINTI
 2.1. Seuranta-
 ja raportointisäännöt
 2.2. Hallinnointi-
 ja valvontajärjestelmä
 2.3. Toimenpiteet
 petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi
 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN
 ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET
 3.1. Kyseeseen
 tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat
 3.2. Arvioidut
 vaikutukset menoihin
 3.2.1. Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin
 3.2.2. Arvioidut
 vaikutukset toimintamäärärahoihin
 3.2.3. Arvioidut
 vaikutukset hallintomäärärahoihin
 3.2.4. Yhteensopivuus
 nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa
 3.2.5. Ulkopuolisten
 tahojen osallistuminen rahoitukseen
 3.3. Arvioidut
 vaikutukset tuloihin
 SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ
 RAHOITUSSELVITYS
 1. PERUSTIEDOT
 EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
 1.1. Ehdotuksen/aloitteen
 nimi
 Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston
 asetus yritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten kilpailukykyä koskevan
 ohjelman perustamisesta (2014–2020)
 1.2. Toimintalohko(t)
 toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)[24]
 Toimintalohko: Yritys- ja teollisuustoiminta
 Toiminnot: Kilpailukyky,
 teollisuuspolitiikka, innovointi ja yrittäjyys
 Tämä toimintalohko vastaa nykyistä
 toimintoperusteista budjetointirakennetta. Varainhoitovuodelle 2014 voidaan
 määrittää uusi budjetointirakenne, kun toimielinten välinen sopimus
 rahoituskehyksestä vuosiksi 2014–2020 on hyväksytty.
 1.3. Ehdotuksen/aloitteen
 luonne
 ̈ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen.
 ̈ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen,
 joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen.[25]
 x Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan
 toimen jatkamiseen.
 ̈ Ehdotus/aloite liittyy toimeen, joka on
 suunnattu uudelleen.
 1.4. Tavoitteet
 1.4.1. Komission
 monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka
 (joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukee
 Ehdotetun ohjelman kohteena oleva monivuotinen
 strateginen tavoite on Eurooppa 2020 -strategian täytäntöönpano; strategiassa
 esitetään – älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevien
 lippulaivahankkeiden ohella – toimenpiteitä EU:n yritysten pitkän aikavälin
 kestävyyden ja kilpailukyvyn vahvistamiseksi tulevaisuudessa. Ohjelmalla myös
 kannustetaan yrittäjyyshenkeä ja edistetään pk-yritysten luomista ja kasvua.
 Ehdotetulla ohjelmalla edistetään erityisesti työllisyyttä koskevaa
 yleistavoitetta (75 % 20–64-vuotiaista työllisiä).
 1.4.2. Erityistavoite
 (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis-
 ja budjetointijärjestelmässä
 1. Parannetaan unionin yritysten
 kilpailukyvyn ja kestävyyden toimintaedellytyksiä, myös matkailusektorilla
 2. Edistetään yrittäjyyttä, myös
 tiettyjen kohderyhmien parissa
 3. Parannetaan pk-yritysten
 rahoitusmahdollisuuksia
 4. Parannetaan markkinoille pääsyä
 sekä unionissa että globaalisti.
 Näiden erityistavoitteiden keskipitkän
 aikavälin tavoitteet esitetään asetuksen liitteessä I.
 Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa
 johtamis- ja budjetointijärjestelmässä
 Kun toimielinten välinen sopimus
 rahoituskehyksestä vuosiksi 2014–2020 on hyväksytty, voidaan määrittää uusi
 budjetointirakenne.
 1.4.3. Odotettavissa
 olevat tulokset ja vaikutukset
 Selvitys siitä, miten
 ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän
 tilanteeseen
 Ehdotetun ohjelman perimmäisenä tavoitteena on
 saada aikaan positiivista muutosta Euroopan unionin ja sen yritysten
 taloudellisessa tilanteessa, esimerkiksi lisäämällä kasvua, työllisyyttä ja
 perustettavien yritysten määrää. Toimissa keskitytään Eurooppa 2020 -strategian
 tavoitteiden ja sen yleistavoitteiden edistämiseen tukemalla
 lippulaivahankkeeseen ”Globalisaation aikakauden teollisuuspolitiikka” ja
 pk-yrityksiä tukevan Small Business Act -aloitteen uudelleentarkasteluun
 kuuluvia toimia.
 Ohjelman keskeisenä tarkoituksena ja tehtävänä
 on tukea modernin ja tehokkaan eurooppalaisen kilpailukykypolitiikan
 kehittämistä, koordinointia ja täytäntöönpanoa keskittymällä erityisesti
 pk-yrityksiin.
 1.4.2 kohdassa mainittuihin
 erityistavoitteeisiin päästään seuraavin toimin:
 –
 parannetaan kasvusuuntautuneiden ja
 kansainvälistymään kykenevien pk-yritysten rahoitusmahdollisuuksia
 –
 parannetaan yritystukea ja tiedotuspalveluita
 pk-yrityksille sisämarkkinoilla ja niiden ulkopuolella
 –
 parannetaan hyvien toimintapojen ja tiedon vaihtoa,
 vertailuanalyysejä ja poliittista koordinointia alueellisella, kansallisella ja
 Euroopan tasolla
 –
 parannetaan kohdennettujen sektoreiden
 kilpailukykyä.
 Eurooppalaiset yritykset ovat tärkeimpiä
 sidosryhmiä, joihin vaikuttavat juuri niiden ongelmien taustalla olevat
 tekijät, joihin uudella ohjelmalla olisi vastattava. Vaikutukset kohdistuvat
 enemmän pk-yrityksiin kuin suurempiin yrityksiin niiden pääomaomistukseen,
 hallintoon ja rahoitusmenetelmiin liittyvien erityispiirteiden vuoksi, jotka
 edellyttävät räätälöityjä poliittisia toimia. Koska pk-yritykset ovat EU:n
 uusien työpaikkojen tärkein lähde, niiden kehittäminen vaikuttaa suoraan
 työvoimaan. Pk-yritysten ongelmien ratkaisulla parannettaisiin merkittävästi
 myös EU:n työllisyysnäkymiä.
 1.4.4. Tulos-
 ja vaikutusindikaattorit
 Selvitys siitä, millaisin indikaattorein
 ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataan
 Nykyiseen ohjelmaan sovelletulla tuloksiin
 perustuvalla hallintotavalla ja vuotuisella tuloksellisuuden seurannalla on
 onnistuttu menestyksekkäästi osoittamaan ohjelman saavutukset ja vahvistamaan
 EU:n vastuullisuutta. Näiden kokemusten perusteella ja ottaen huomioon saadut arviointisuositukset
 uudessa ohjelmassa on selkeä toimintalogiikka (jossa SMART-periaatteen mukaiset
 toiminnalliset tavoitteet edistävät yleistavoitteiden saavuttamista) ja joukko
 vastaavia vaikutus- ja tulosindikaattoreita. Kun otetaan huomioon viive tuotosten
 toteutumisessa ja niiden vaikutuksessa yleisiin tavoitteisiin, niiden osalta
 edistymistä olisi mitattava yleisesti ottaen kolmen vuoden välein, kun taas
 edistymistä toiminnallisten tavoitteiden saavuttamisessa mitaaan vuosittain.
 Luettelo kaikista indikaattoreista esitetään komission asetusehdotuksen
 liitteessä I.
 1.5. Ehdotuksen/aloitteen
 perustelut
 1.5.1. Tarpeet,
 joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä
 Ehdotetulla ohjelmalla tuetaan komissiota,
 jäsenvaltioita ja keskeisiä sidosryhmiä niiden suunnitellessa, koordinoidessa
 ja toteuttaessa tehokasta kilpailukykyyn ja yrittäjyyteen liittyvää politiikkaa
 ja tukitoimia, joilla tähdätään seuraavien pitkän aikavälin haasteiden
 ratkaisemiseen:
 –
 ongelmat rahoituksen saannissa
 –
 vähäinen pk-yritysten perustamisaste
 –
 teollisuuden erikoistumiseen liittyvät kysymykset
 –
 rajallinen kapasiteetti mukautua kestävyyden
 asettamiin haasteisiin
 –
 pk-yritysten vähäinen kansainvälistyminen
 –
 heikko yrittäjyyshenki
 –
 yritysvastainen toimintaympäristö.
 Lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä uudella
 ohjelmalla puututaan seuraaviin poliittisiin, markkinoiden ja
 institutionaalisiin epäkohtiin:
 –
 politiikan koordinoinnin puute
 –
 tiedon epätasainen jakautuminen
 –
 suuret liiketoimintakustannukset
 –
 sääntely-ympäristön hajanaisuus.
 1.5.2. EU:n
 osallistumisesta saatava lisäarvo
 Ainutlaatuisen asemansa ansiosta EU pystyy
 tarjoamaan poliittiselle vaihdolle ja vastavuoroiselle oppimiselle
 kilpailukykyyn ja pk-yrityksiin liittyvän politiikan alalla Euroopan tasoisen
 foorumin, johon kansallisen, alueellisen ja Euroopan tason sidosryhmät voivat
 osallistua. EU:n toimet tuovat lisäarvoa kansallisen ja/tai alueellisen tason
 toimiin tarjoamalla eurooppalaisen ulottuvuuden tietojen keruuseen ja
 analysointiin sekä tilastovälineiden ja -menetelmien ja yhteisten
 indikaattoreiden kehittämiseen. Tällainen Euroopan laajuinen näyttö on
 ennakkoedellytys, jotta voidaan analysoida luotettavasti kilpailukykyyn ja
 pk-yrityksiin vaikuttavia keskeisiä tekijöitä.
 1.5.3. Vastaavista
 toimista saadut kokemukset
 Yrittäjyyden ja innovoinnin ohjelman (EIP)
 arviointi
 Komissio on suorittanut yrittäjyyden ja
 innovoinnin ohjelman väliarvioinnin ja loppuarvioinnin (huhtikuussa 2009 ja
 huhtikuussa 2010) ja kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman väliarvioinnin
 (maaliskuussa 2010). Näissä ohjelmien arvioinneissa tuli esiin, että ohjelmien
 tavoitteet ovat relevantteja EU-politiikan strategisten tavoitteiden kannalta
 ja niiden mukaisia. Rajallisesta budjetista huolimatta edistys on ollut
 näkyvää, etenkin pk-yrityksiin kohdistuvien tärkeimpien toimien osalta.
 Haastattelujen ja muun näytön perusteella voidaan katsoa, että Euroopan tason
 lisäarvo on selvää.
 Yrittäjyyden ja innovoinnin ohjelman (EACI)
 arviointi
 Osa yrittäjyyden ja innovoinnin ohjelman
 budjetista on annettu kilpailukyvyn ja innovoinnin toimeenpanoviraston EACI:n
 hoidettavaksi. Toukokuussa 2011 päätökseen saadussa arvioinnissa pääteltiin,
 että EACI suoriutui hyvin ja oli tehokas ja vaikuttava toteutusmekanismi niiden
 aloitteiden osalta, joissa sillä oli toiminnallinen vastuu. Arvioinnissa
 todettiin, että lähes 100 prosenttia budjetista oli pantu täytäntöön.
 Julkinen kuuleminen
 Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman
 mahdollisesta seuraajasta käynnistettiin julkinen kuuleminen osana
 vaikutustenarviointiprosessia. Kuuleminen oli osoitettu julkisille ja
 yksityisille organisaatioille ja yksityishenkilöille, jotka halusivat antaa
 näkökantansa, kuten yritykset, liikealan organisaatiot, tutkimus- ja
 innovaatiotoiminnan tukijat sekä kansalliset, alueelliset ja valtakunnalliset
 viranomaiset.
 Julkinen kuulemisprosessi koostui
 internetkyselystä, julkisesta konferenssistsa, kokouksista jäsenvaltioiden
 edustajien kanssa kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman eri
 hallintokomiteoissa ja kilpailukyvyn ja innovoinnin strategisen neuvoa-antavan
 komitean kokouksesta. Kuulemisessa vahvistui, että monet nykyisen ohjelman osat
 toimivat hyvin ja että yleisesti kannatetaan sellaisen EU-ohjelman
 säilyttämistä, josta tuetaan pk-yrityksiä ja luodaan niille suotuisa toimintaympäristö.
 Pk-yritysten rahoituksensaantiin liittyvistä kysymyksistä keskusteltiin
 pk-yritysten rahoitusfoorumissa, joka järjestettiin syyskuussa 2010 ja
 maaliskuussa 2011.
 1.5.4. Yhteensopivuus
 muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut
 Komissio varmistaa unionin ja jäsenvaltioiden
 välisten aloitteiden sekä asiaan liittyvillä aloilla toteutettavien unionin eri
 aloitteiden välisen tehokkaan koordinoinnin ja keskittyy näin Euroopan tason
 lisäarvoon ja päällekkäisyyksien välttämiseen.
 Synergiaedut muiden ohjelmien kanssa
 maksimoidaan tarjoamalla väline, josta voi olla apua muiden poliittisten
 tavoitteiden saavuttamisessa. Yritys-Eurooppa-verkoston kautta voidaan
 linkittyä muihin ohjelmiin ja aloitteisiin, kun on kyseessä tiedon ylhäältä
 alas suuntautuva levittäminen, ohjelmien ja aloitteiden edistäminen sekä
 alhaalta ylöspäin suuntautuva palautteen kerääminen sidosryhmiltä.
 Uudessa ohjelmassa vältetään päällekkäisyyksiä
 muiden ohjelmien kanssa: siinä ei kateta toimia, jotka koskevat
 innovaatiotoimintaan liittyviä markkinoiden epäkohtia, jotka kuuluvat
 Horisontti 2020 -puiteohjelman soveltamisalaan. Horisontti 2020 -puiteohjelman
 rahoitusvälineissä keskitytään erityisesti tutkimus- ja innovaatiopohjaisten
 yritysten rahoitukseen, kun taas uudessa ohjelmassa keskitytään kasvu- ja
 kansainvälistymisvaiheessa oleviin pk-yrityksiin. Kun kohderyhmä on tämä,
 uudessa ohjelmassa vältetään päällekkäisyydet myös
 Progress-mikrorahoitusjärjestelyn kanssa. Järjestely perustettiin osana unionin
 kriisitoimia työttömyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen kasvaessa.
 Mikrorahoitusjärjestelyn tavoitteena on parantaa mikrorahoituksen saatavuutta
 heikommassa asemassa oleville ryhmille, etenkin sosiaalitaloudessa. Sama koskee
 sen seuraajaa vuoden 2013 jälkeen, jolloin järjestely ulotetaan sosiaalisiin
 yrityksiin tehtäviin investointeihin. Ehdotetun ohjelman takaustoimet toimivat
 rinnakkain rakennerahastoista rahoitettujen takaustoimien kanssa. Pk-yritysten
 takausjärjestelmän (SMEG) seuraajassa keskitytään enemmän takausten tukemiseen
 valtioiden rajojen yli ja monen maan väliseen lainanantoon samoin kuin
 arvopaperistamiseen Euroopan tilintarkastustuomioistuimen suositusten
 mukaisesti. Näin taataan suuri täydentävyys JEREMIE-ohjelman (Euroopan yhteiset
 resurssit mikro- ja pk-yritysten tukemiseksi) kaltaisten ohjelmien kanssa,
 joissa keskitytään valtakunnalliseen ja alueelliseen tasoon.
 Lisäksi otetaan huomioon uuden ohjelman
 täydentävyys ehdotetun kumppanuusvälineen kanssa. On keskeisen tärkeää, että
 Euroopan unionin ulkoiset toimet täydentävät sisäisen strategian – Euroopan
 kestävän kasvun ja työpaikkojen turvaamisen – ulkoista ulottuvuutta.
 Jotta saavutetaan uuden ohjelman tavoitteet ja
 kuten seuraavaa monivuotista rahoituskehystä koskevassa komission tiedonannossa
 korostettiin, on keskeisen tärkeää, että pk-yritysten erityisedut ja
 -olosuhteet otetaan huomioon kaikessa unionin politiikan ja rahoitusohjelmien
 suunnittelussa. Tuleva rahoituskehys suunnitellaan niin, että sillä helpotetaan
 pienyritysten osallistumista rahoitusohjelmiin, yksinkertaistamalla sääntöjä,
 supistamalla osallistumiskustannuksia, nopeuttamalla myöntämismenettelyjä ja
 tarjoamalla käyttöön keskitetty asiointipiste, millä kevennetään unionin
 rahoituksen saajiin kohdistuvaa rasitetta.
 1.6. Toiminnan
 ja sen rahoitusvaikutusten kesto
 X Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto
 on rajattu.
 –
 X Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta
 alkaa 1.1.2014 ja päättyy 31.12.2020.
 –
 X Taloudellinen vaikutus (maksumäärärahat)
 vuodesta 2014 vuoteen 2024 (rahoitusvälineiden osalta vuoteen 2035)
 ̈ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa
 ei ole rajattu.
 –
 Käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna
 VVVV,
 –
 minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa.
 1.7. Hallinnointitapa
 (hallinnointitavat)[26]
 X komissio hallinnoi suoraan keskitetysti
 X välillinen keskitetty hallinnointi,
 jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty
 –
 X toimeenpanovirastoille
 –
 X yhteisöjen perustamille elimille[27]
 –
 ̈ kansallisille julkisoikeudellisille elimille tai julkisen
 palvelun tehtäviä hoitaville elimille
 –
 ̈ henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa Euroopan
 unionista tehdyn sopimuksen V osaston mukaisia erityistoimia ja jotka nimetään
 varainhoitoasetuksen 49 artiklan mukaisessa perussäädöksessä
 ̈ hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa
 ̈ hajautettu hallinnointi yhteistyössä kolmansien maiden kanssa
 X Hallinnointi yhteistyössä
 kansainvälisten järjestöjen kanssa:
 Huomautukset:
 Komissio hallinnoi osan toimesta suoraan
 keskitetysti ja osaan sovelletaan välillistä keskitettyä hallinnointia, jossa
 täytäntöönpanotehtäviä on siirretty toimeenpanovirastoille.
 Muiden välillisen hallinnoinnin vaihtoehtojen
 osalta, kun otetaan huomioon ehdotetussa ohjelmassa suunniteltujen toimien ja
 hankkeiden luonne, komissio harkitsee mahdollisuutta hyödyntää jotakin
 nykyisistä toimeenpanovirastoista. Tämä koskee vain tehtäviä, joihin ei liity
 poliittisia valintoja.
 Myös hallinnointia yhteistyössä
 kansainvälisten järjestöjen kanssa (esim. Euroopan neuvosto, OECD, Maailman
 matkailujärjestö ja Euroopan matkailukomissio) harkitaan joidenkin
 analyyttisten ja vertailuananlyyseihin liittyvien toimien osalta.
 Rahoitusvälineiden täytäntöönpanosta vastaa
 Euroopan investointirahasto.
 2. HALLINNOINTI
 2.1. Seuranta-
 ja raportointisäännöt
 Aikavälien ja edellytysten täsmentäminen
 Tulevan ohjelman
 täytäntöönpanon seurannasta vastaavat jatkuvaluonteisesti Euroopan komissio,
 suoraan komission yksiköt ja välillisesti välittäjätahot, kuten Euroopan
 investointirahasto ja toimeenpanovirastot, joille saatetaan antaa tehtäväksi
 ohjelman osien täytäntöönpano. Komissio laatii vuosittain seurantaraportin,
 jossa tarkastellaan tuettujen toimien tehokkuutta ja vaikuttavuutta
 rahoituksen, tulosten ja mahdollisuuksien mukaan vaikutusten kannalta, jotta
 voidaan tehdä tarvittavia muutoksia politiikkaan ja rahoitusprioriteetteihin.
 Suorituskykyä mitataan pysyvällä indikaattorijoukolla.
 Seuranta- ja
 arviointijärjestelmä perustuu suurelta osin nykyisen ohjelman järjestelmään,
 mutta tietojen keruu- ja analysointijärjestelmään samoin kuin arviointi- ja
 seurantamenetelmään tehdään seuraavia parannuksia (nykyisen ohjelman arvioinnin
 pohjalta tehtyjen suositusten perusteella):
 –
 muotoillaan uudet erityisindikaattorit ja
 seurantajärjestelyt
 –
 tehdään ristiinviittaus Eurooppa 2020 -strategian
 lippulaivahankkeiden indikaattoreihin, jotta voidaan ohjata ohjelman
 hallintoprosessia ja antaa lisäpanosta Eurooppa 2020 ‐strategian
 seurantaprosessiin
 –
 hyödynnetään vastakohtiin perustuvaa menetelmää,
 jossa verrataan edunsaajien otosta ei-edunsaajien otokseen, jos se on
 aiheellista, jotta voidaan erottaa ohjelman vaikutus ehdotettuihin
 indikaattoreihin muuttuvien taloudellisten olosuhteiden vaikutuksesta
 –
 hyödynnetään temaattista arviointia tulevan
 ohjelman eri osatekijöiden osalta, jos se on aiheellista.
 Uudelle
 ohjelmalle tehdään väli- ja jälkiarviointi, jossa tarkastellaan edistymistä
 tavoitteiden ja tulosten osalta. Väliarviointi tehdään vuoden 2017 loppuun
 mennessä, jotta sitä voidaan käyttää perustana ohjelman seuraajaa
 valmisteltaessa. Jälkiarviointi tehdään kahden vuoden kuluessa ohjelman
 päättymisestä.
 2.2. Hallinnointi-
 ja valvontajärjestelmä
 2.2.1. Todetut
 riskit
 Ohjelman talousarvio pannaan täytäntöön
 rahoitusvälineiden, avustusten ja julkisen hankinnan kautta. Kaikkien näiden
 erilaisten menojen riskit ovat erilaiset. Euroopan tilintarkastustuomioistuimen
 tekemissä tarkastuksissa ja komission omissa jälkitarkastuksissa on kartoitettu
 seuraavat keskeiset riskit, jotka saattavat koskea myös tätä ohjelmaa:
 Rahoitusvälineiden osalta: Tärkeimmät kartoitetut
 riskit liittyvät (kansainvälisten rahoitusvälittäjien ja lopullisten
 edunsaajien) tukikelpoisuuteen, sopimusten vaatimustenmukaisuuteen (komission
 vaatimusten siirtäminen osaksi sopimusasiakirjoja), prosessin
 vaatimustenmukaisuuteen (komission määräämiä prosesseja ei noudateta) ja
 tuloksellisuuteen (ennalta määritettyjä tavoitteita ei saavuteta).
 Näiden riskien käsittelyssä otetaan huomioon
 seuraavat tekijät:
 ·
 Kansainväliset rahoitusvälittäjät toteuttavat
 merkittäviä hallinto- ja valvontaprosesseja.
 ·
 Komission on nojauduttava merkittävässä määrin
 kansainvälisten rahoitusvälittäjien valvontajärjestelmiin.
 ·
 On tärkeää varmistaa asianmukainen valvonnan taso
 täytäntöönpanoketjun eri vaiheissa niin, että kaikilla osapuolilla on selkeät
 vastuualueet.
 ·
 Pääosaston rahoitusyksikön ennakkotarkistusta
 sovelletaan vain budjettitoimiin kansainvälisten rahoitusvälittäjien kanssa
 eikä projektikohtaisesti.
 Avustusten osalta: Monimutkaisista
 kustannusten tukikelpoisuussäännöistä ja tiettyjen edunsaajien (pk-yritysten) suhteellisen
 vähäisestä rahoitushallintoasiantuntemuksesta saattaa olla tuloksena suuri
 riski väärin ilmoitetuista kustannuksista (esim. edunsaajat ilmoittavat
 aiheettomista pk-yritysten omistaja-johtajan kustannuksista).
 Jos ei ole täydellistä tietokantaa, jossa on
 tiedot edunsaajista, hankkeista ja ilmoitetuista kustannuksista, riskialttiiden
 edunsaajien ja kustannusten kaksinkertaisen ilmoittamisen tai muiden
 säännönvastaisuuksien havaitseminen saattaa olla vaikeaa, minkä vuoksi petosten
 torjunta on tehotonta.
 Julkisten hankintojen osalta: Tarjouksissa
 olevat virheet, joita ei havaita, tai epätäsmällisyydet, joita ei korjata,
 saattavat johtaa sopimuksen huonoon toteutukseen.
 2.2.2. Valvontamenetelmä(t)
 Edellä esitettyjen riskien käsittelemiseksi
 esitetään erilaisia valvontamenetelmiä.
 1. RAHOITUSVÄLINEET
 Tiedot sisäisestä valvontajärjestelmästä
 Rahoitusvälineitä varten esitetään seuraaviin
 toimenpiteisiin perustuvaa hallinto- ja valvontajärjestelmää:
 –
 kansainvälisten rahoitusvälittäjien
 ennakkoarviointi
 –
 riskeihin perustuva seuranta, myös standardoidun
 raportoinnin perusteella
 –
 ennaltaehkäisevät toimet suunnittelemalla
 asianmukaiset valintakelpoisuutta, sopimusten säännönmukaisuutta, prosessin
 säännönmukaisuutta ja tuloksellisuutta koskevat vaatimukset
 –
 sopimusperusteiset oikaisukeinot, jotka
 mahdollistavat korjaavat toimet, jos valintakelpoisuuteen, sopimusten
 säännönmukaisuuteen, prosessin säännönmukaisuuteen ja tuloksellisuuteen liittyy
 täytäntöönpanovirheitä
 –
 ennakkovalvonta maksuille, jotka suoritetaan pääosastosta
 kansainvälisten rahoituksenvälittäjien sijoitustilille
 –
 korkotoimenpiteiden linjaaminen
 –
 hallintoon osallistuminen
 –
 kansainvälisiä rahoitusvälittäjiä, alempia
 rahoitusvälittäjiä ja lopullisia edunsaajia koskevat tilintarkastusoikeudet
 –
 koko täytäntöönpanoketjun kattava tilintarkastuksen
 jäljitysketju
 –
 komission edustajien suorittamat säännönmukaisuutta
 ja tuloksellisuutta koskevat tarkastukset
 –
 integroitu varmuuden hankkiminen, jossa otetaan
 huomioon kansainvälisten ja alempien rahoitusvälittäjien ylläpitämät sisäiset
 valvonta- ja tarkastusjärjestelmät, joissa käsitellään valintakelpoisuutta,
 sopimusten säännönmukaisuutta, prosessin säännönmukaisuutta ja tuloksellisuutta
 –
 ulkoisten tilintarkastajien tarkastamat
 tilinpäätökset
 –
 kansainvälisten rahoitusvälittäjien vuosittain
 toimittamat tarkastuslausumat.
 Sen varmentaminen, että prosessit toimivat
 suunnitellusti, taataan eri tiedotuskanavia pitkin:
 –
 johdon tiedot pääosaston sisäisen valvonnan
 järjestelmistä; saadaan päivittäisen työn ja kokemusten kautta
 –
 pääosaston viralliset valvonta- ja
 seurantajärjestelyt
 –
 tulokset vuotuisesta sisäisen valvontajärjestelmän
 tarkistuksesta (perusvaatimusten täysi noudattaminen)
 –
 riskinarvioinnin tulokset
 –
 ennakko- ja jälkitarkastukset, myös raportit
 poikkeuksista ja/tai sisäisen valvonnan heikkouksista
 –
 tulokset pääosaston ulkoisesta tilintarkastuksesta
 –
 pääosaston sisäisen tarkastuksen yksikön suorittama
 tilintarkastus ja konsultointityö
 –
 ulkoisten arvioijien suorittamat ohjelmien
 arvioinnit.
 Sisäisen tarkastuksen yksikön, sisäisen
 tarkastuksen tai Euroopan tilintarkastustuomioistuimen suorittamasta
 tilintarkastuksesta saadaan lisäpalautetta valvontajärjestelmän riittävyydestä.
 Arvio valvontajärjestelmän edellyttämien
 tarkastusten kustannuksista ja eduista
 Suunniteltua valvontaa on harkittu laajalti
 sisäistä valvontaa koskevan COSO-mallin määritelmän mukaiseksi eli prosessiksi,
 jonka tarkoituksena on tarjota kohtuullinen varmuus tavoitteiden
 saavuttamisesta toimien tehokkuuden ja vaikuttavuuden, tilinpäätösraportoinnin
 luotettavuuden sekä sovellettavien lakien ja asetusten noudattamisen osalta.
 Valvonnan kustannukset arvioidaan kattavasti ottaen huomioon kaikki toimet,
 jotka liittyvät suoraan tai välillisesti kansainvälisten rahoitusvälittäjien,
 rahoituslaitosten ja lopullisten edunsaajien oikeuksien sekä menojen
 säännönmukaisuuden varmentamiseen. Ne yksilöidään mahdollisuuksien mukaan eri
 hallintovaiheissa ja suunnitellun valvontajärjestelmän kuvauksen mukaisesti.
 Mukautuksiin, joissa otetaan huomioon uuden
 ehdotuksen odotetut muutokset, sisältyvät tiedot seuraavista keskeisistä
 muutoksista:
 a) oman ja vieraan pääoman mekanismien
 mukaisesti sovellettavien sääntöjen selvennys ja ennaltaehkäisevien toimien
 tehostaminen suunnittelemalla asianmukaiset vaatimukset
 b) korkotoimenpiteiden linjaaminen ja muut
 sopimusperusteiset oikaisukeinot, jotka mahdollistavat korjaavat toimet
 vaatimuksiin liittyvän täytäntöönpanovirheen tapauksessa.
 Sovellettavien sääntöjen noudattamatta
 jättämisen riskin odotetun tason arviointi
 Suunnitellussa valvontajärjestelmässä
 noudattamatta jättämisen riskin odotettu taso (toimien laillisuuteen ja
 säännönmukaisuuteen liittyvä odotettu virheriski toimien tasolla) pidetään alle
 2 prosentissa monivuotisella tasolla, kuitenkin alemmin kustannuksin riskien
 tiheyden ja riskien vaikutusten hillinnän vuoksi, jotka aiheutuvat käyttöön
 otetuista lisätoimenpiteistä.
 Virheprosentin odotetaan laskevan
 sovellettavien sääntöjen, mukaan luettuna SMART-vaatimusten, selkeyttämisen,
 sopimusperusteisten oikaisukeinojen vahvistamisen ja korkotoimenpiteiden
 linjaamisen ansiosta.
 2. AVUSTUKSET
 Suunnitelmien mukaan merkittävä osa ohjelman
 talousarviosta pannaan täytäntöön välillisen keskitetyn hallinnoinnin kautta
 eli toimeenpanovirastojen toteuttamien toimien kautta.
 Tiedot sisäisestä valvontajärjestelmästä
 Tämänhetkiset sisäiset valvontapuitteet
 perustuvat komission sisäisten valvontastandardien täytäntöönpanoon, parhaiden
 hankkeiden valintamenettelyihin ja toimiin, joilla ne muutetaan oikeudellisiksi
 välineiksi, hankkeiden ja sopimusten hallinnointiin niiden koko elinkaaren
 ajan, maksupyyntöjen ennakkotarkastuksiin, myös tilintarkastuslausuntojen
 saamiseen, kustannuslaskentamenetelmän ennakkovarmennukseen,
 jälkitarkastuksiin, korjauksiin ja arviointiin.
 Ehdotuspyyntöjä koskeviin asiakirjoihin
 sisältyy tarkkoja ohjeita tukikelpoisuussäännöistä ja yleisimmistä virheistä,
 jotka liittyvät henkilöstökustannuksiin. Edunsaajia kehotetaan toimittamaan jo
 ehdotusta tehdessään riittävästi yksityiskohtaisia tietoja odotetuista
 kustannuksista, jotta voidaan tehdä ennakkotarkastus ja havaita mahdollisia
 virheitä ja väärinymmärryksiä ja tarpeen mukaan muuttaa täytäntöönpanoa tai
 mukauttaa avustussopimusta. Tämä lisää merkittävästi edunsaajien
 oikeusvarmuutta ja vähentää virheriskiä.
 Jälkitarkastuksia tehdään, jotta voidaan
 määrittää keskimääräinen edustava virhetaso, joka jää jäljelle koulutuksesta,
 ennakkotarkastuksista ja korjauksista huolimatta. Ohjelman kustannusten
 jälkitarkastusstrategia perustuu liiketoimien tilintarkastukseen, joka
 määritetään rahayksikköön perustuvalla otannalla täydennettynä riskeihin
 perustuvalla otannalla. Laillisuutta ja säännönmukaisuutta koskevaa
 jälkitarkastusstrategiaa täydennetään vahvistetulla toiminnan arvioinnilla ja
 petosten vastaisella strategialla (ks. 2.3 kohta).
 Arvio valvontajärjestelmän edellyttämien
 tarkastusten kustannuksista ja eduista
 On löydettävä tasapaino sen välillä, että
 lisätään ohjelman houkuttelevuutta vähentämällä edunsaajien valvontarasitetta
 (lisääntynyt luottamus ja riskinotto, kun käytetään enemmän
 yksikkökustannuksia, kertakorvauksia ja kiinteämääräistä rahoitusta), ja sen
 välillä, että varmistetaan korjaamattomien virheiden tason pysyminen niin
 alhaisena, kuin on kohtuudella mahdollista.
 Yritys- ja teollisuustoiminnan pääosasto
 perustaa kustannustehokkaan sisäisen valvonnan järjestelmän, jolla annetaan
 kohtuullinen varmuus siitä, että virheriski monivuotisen menokauden aikana on
 vuosittain 2–5 prosenttia, ja lopullisena tavoitteena on saavuttaa
 jäännösvirhetaso, joka on mahdollisimman lähellä 2:ta prosenttia monivuotisten
 ohjelmien päättämisvaiheessa, kun kaikkien tarkastus-, korjaus- ja
 takaisinperintätoimien taloudellinen vaikutus on otettu huomioon.
 Tarkastusstrategialla pyritään kohtuulliseen
 ja luotettavaan edustavaan virheriskiin ja tehokkaaseen ja vaikuttavaan
 petosten tutkimiseen. Ehdotusten ennakkotarkastus ennen avustussopimuksen
 allekirjoittamista ja tukikelpoisuussääntöjen selkeyttäminen eivät
 merkittävästi pidennä sopimuksen tekoon kuuluvaa aikaa. Valtuutetut tulojen ja
 menojen hyväksyjät raportoivat vuosittain valvonnan kustannuksista ja eduista,
 ja komissio raportoi lainsäädäntövallan käyttäjälle väliarvioinnin puitteissa
 noudattamatta jättämisen tasosta, joka voitaisiin saavuttaa.
 Sovellettavien sääntöjen noudattamatta
 jättämisen riskin odotetun tason arviointi
 A. Nykyiset virhelähteet
 Tähänastisten tulosten perusteella toistuvia
 virheitä on havaittu seuraavissa yhteyksissä:
 ·
 henkilöstökustannukset:
 veloitetaan keskimääräiset tai budjetoidut kustannukset (eikä tosiasiallisia
 kustannuksia), ei pidetä asianmukaista kirjaa ohjelmaan käytetystä ajasta,
 veloitetaan tukikelvottomia asioita (pk-yritysten omistaja-johtajien
 kustannukset)
 ·
 muut välittömät kustannukset: alihankinta ilman ennakkohyväksyntää tai niin, ettei ole noudatettu
 kustannustehokkuutta koskevia sääntöjä
 ·
 välilliset kustannukset:
 monissa tapauksissa välilliset kustannukset ovat kiinteä prosenttiosuus
 välittömistä kustannuksista, joten virhe välillisissä kustannuksissa on
 suhteessa virheeseen välittömissä kustannuksissa.
 B. Ehdotetut
 yksinkertaistamismahdollisuudet
 Ohjelmalle on etua
 yksinkertaistamistoimenpiteistä, jotka sisältyvät varainhoitoasetuksen joka
 kolmas vuosi tehtävään tarkistukseen. Komissio hyödyntää tässä yhteydessä
 mahdollisuutta hyväksyä yksinkertaistamistoimenpiteitä, kuten esimerkiksi
 pk-yritysten omistaja-johtajia koskevat vakioyksikkökustannukset tai kiinteiden
 määrien käyttö henkilöstökustannuksissa edunsaajien tavanomaisten
 kirjanpitoperiaatteiden mukaisesti.
 C. Valvonnan muutosten vaikutus
 noudattamatta jättämisen odotetun tason laskemiseen
 Lähtökohtana on nykytilanne, joka perustuu
 kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman avustuksia koskeviin tarkastuksiin
 tähän mennessä. Puiteohjelman tarkastuksissa havaittu virheprosentti tähän
 mennessä on noin 5 prosenttia. Jos oletetaan, että
 –
 tulevan kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskevan
 ohjelman edunsaajat ovat samanlaisia kuin kilpailukyvyn ja innovoinnin
 puiteohjelman osallistuneet edunsaajat ja että
 –
 kolmanneksen virhelähteistä odotetaan olevan B
 kohdassa lueteluja,
 varainhoitoasetukseen sisältyvien
 yksinkertaistamistoimenpiteiden odotetaan johtavan virheprosentin alenemiseen.
 Virheiden odotetaan myös vähenevän tukikelpoisuussääntöjen selkeyttämisen
 ansiosta.
 Päätelmät: kaikkien edellä mainittujen
 toimenpiteiden perimmäisenä tavoitteena on päästä jäännösvirhetasoon, joka on
 mahdollisimman lähellä 2:ta prosenttia ohjelman elinkaaren lopussa.
 Tämä perustuu siihen olettamukseen, että
 yksinkertaistamistoimenpiteitä ei muuteta merkittävästi
 päätöksentekoprosessissa.
 3. JULKISET HANKINNAT
 Komission sisäisten valvontastandardien
 täytäntöönpanoon perustuvissa sisäisen valvonnan puitteissa, parhaiden
 ehdotusten valintaa ja sopimusten hallinnointia koskevissa julkisten
 hankintojen menettelyissä hankkeen/sopimuksen koko keston ajan sekä laskuja ja
 maksuja koskevissa ennakkotarkastuksissa on vältettävä yli 2 prosentin
 jäännösvirheitä.
 2.3. Toimenpiteet
 petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi
 Ilmoitetaan käytössä olevat ja suunnitellut
 torjunta- ja suojatoimenpiteet
 Komission petosten vastaisen strategian[28]
 puitteissa ja Euroopan petostentorjuntaviraston OLAFin avustuksella –
 osallistumalla petosten ehkäisy- ja havaitsemisverkoston toimintaan – yritys-
 ja teollisuustoiminnan pääosasto on laatinut luonnoksen omasta petosten
 vastaisesta strategiastaan, joka kattaa petosten ja sääntöjenvastaisuuksien
 ehkäisyn ja havaitsemisen sekä sisäisesti että edunsaajien ja toimeksisaajien
 tasolla. Strategia päivitetään vuosittain.
 Etenkin avustusten osalta yritys- ja
 teollisuustoiminnan pääosaston petosten vastaista strategiaa koskevassa
 toimintasuunnitelmassa esitetään keskusrekisterin luomista kaikista
 edunsaajista (koordinaattoreista, yhteistyökumppaneista, alihankkijoista ja
 muista toimijoista) ja hankkeista (raportit ja kustannusselvitykset).
 Tietokanta sekä tehokas tietojen analysointiväline, jonka hankinta on
 suunnitteilla ja joka havaitsee petosindikaattoreita (”punaisia lippuja”),
 parantavat merkittävästi valvontatoimintaa ja tarkastusvalmiuksia.
 Lisätäkseen tietoa ja parantaakseen valmiuksia
 ennaltaehkäisevien ja tehokkaiden tarkastusten tekemistä varten pääosaston
 petosten vastaista strategiaa koskevaan toimintasuunnitelmaan sisältyy
 koulutuksen ja ohjemateriaalin tarjontaa. Lisäksi laaditaan ja toteutetaan
 edunsaajien taloudellisen ja teknisen kapasiteetin arviointia koskeva
 valvontastrategia sekä petosindikaattoreihin perustuva edunsaajien
 riskiluokitus, rekisteröinti tietoteknisiin välineisiin sekä merkinnät ennakko-
 ja jälkitarkastuksia varten.
 Lisäksi kehitetään tarkastusmenetelmiä ja
 neuvontaa riskiperusteista jälkitarkastusta varten; näissä keskitytään
 mahdollisiin petos- ja sääntöjenvastaisuustapauksiin. Petosten vastainen
 strategia linjataan myös paremmin sisäisten valvontastandardien mukaiseksi,
 erityisesti riskinarvioinnin osalta, sekä muiden pääosastojen ja
 edelleenvaltuutettujen tahojen vastaavien strategioiden mukaiseksi.
 Rahoitusvälineiden osalta komissio varmistaa,
 että kansainvälisten rahoitusvälittäjien kanssa tehtyihin sopimusasiakirjoihin
 sisältyy toimenpiteitä petosten, lahjonnan ja muun laittoman toiminnan
 estämiseksi ja kansainvälisille rahoitusvälittäjille asetettava velvollisuus
 saattaa nämä toimenpiteet osaksi sopimuksiaan valittujen välittäjien kanssa
 sekä hallinto- ja valvontajärjestelmiinsä, mukaan luettuna komission ennalta
 määrittämiin vaatimuksiin perustuva seurantatoiminta.
 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN
 ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET
 3.1. Kyseeseen
 tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat
 ·
 Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat
 (ohjeelliset)
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden
 ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä.
 Monivuot. rahoitus-kehyksen otsake || Budjettikohta || Määrärahalaji || Rahoitusosuudet
 Otsake 1 || JM || EFTA-mailta || ehdokas-mailta || kolmansilta mailta || varainhoito-asetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet
 [1] || Toimintamenot: 02 02 01 Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma || JM || KYLLÄ/ || KYLLÄ/ || KYLLÄ/ || ei
 [1] || Hallintomenot || Ei-JM || KYLLÄ/ || KYLLÄ/ || KYLLÄ/ || ei
 3.2. Arvioidut
 vaikutukset menoihin
 3.2.1. Yhteenveto arvioiduista
 vaikutuksista menoihin
 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: 1 || Numero || [Otsake.....]
 Yritys- ja teollisuustoiminnan pääosasto || || || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || Vuoden 2020 jälkeen || YHTEENSÄ
  Toimintamäärärahat || || || || || || || || ||
 Budjettikohdan numero || Sitoumukset || (1) || 213,600 || 256,000 || 300,500 || 346,000 || 393,500 || 441,000 || 492,400 || || 2443,000
 Maksut || (2) || 110,240 || 235,240 || 287,240 || 311,240 || 327,240 || 368,240 || 439,240 || 364,320 || 2443,000
 Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat[29] || 02,0104 || (3) || 11,000 || 11,000 || 11,000 || 11,000 || 11,000 || 12,000 || 12,000 || || 79,000
 Yritys- ja teollisuustoiminnan pääosaston määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =1+3 || 224,600 || 267,000 || 311,500 || 357,000 || 404,500 || 453,000 || 504,400 || || 2522,000
 Maksut || =2 +3 || 121,240 || 246,240 || 298,240 || 322,240 || 338,240 || 380,240 || 451,240 || 364,320 || 2522,000
  Toimintamäärärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || (4) || 213,600 || 256,000 || 300,500 || 346,000 || 393,500 || 441,000 || 492,400 || || 2443,000 ||
 Maksut || (5) || 110,240 || 235,240 || 287,240 || 311,240 || 327,240 || 368,240 || 439,240 || 364,320 || 2443,000 ||
  Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ || (6) || 11,000 || 11,000 || 11,000 || 11,000 || 11,000 || 12,000 || 12,000 || || 79,000 ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESTA <1> katettavat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =4+ 6 || 224,600 || 267,000 || 311,500 || 357,000 || 404,500 || 453,000 || 504,400 || || 2522,000 ||
 Maksut || =5+ 6 || 121,240 || 246,240 || 298,240 || 322,240 || 338,240 || 380,240 || 451,240 || 364,320 || 2522,000 ||
 ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || 5 || ”Hallintomenot”
 milj. euroa (kolmen
 desimaalin tarkkuudella)
 || || || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || YHTEENSÄ
 Yritys- ja teollisuustoiminnan pääosasto ||
  Henkilöresurssit || 18,764 || 19,140 || 19,522 || 19,913 || 20,311 || 20,717 || 21,131 || 139,498
  Muut hallintomenot || 0,086 || 0,088 || 0,089 || 0,091 || 0,093 || 0,095 || 0,097 || 0,639
 || || || || || || || || ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESTA 5 katettavat määrärahat YHTEENSÄ[30] || (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä) || 18,850 || 19,228 || 19,611 || 20,004 || 20,404 || 20,812 || 21,228 || 140,137
 milj. euroa (kolmen
 desimaalin tarkkuudella)
 || || || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || Vuoden 2020 jälkeen || YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESTA 1–5 katettavat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || 243,450 || 286,228 || 331,111 || 377,004 || 424,904 || 473,812 || 525,628 || || 2662,137
 Maksut || 140,090 || 265,468 || 317,851 || 342,244 || 358,644 || 401,052 || 472,468 || 364,320 || 2662,137
 3.2.2. Arvioidut
 vaikutukset toimintamäärärahoihin
 –
 ̈ Ehdotus/aloite ei edellytä toimintamäärärahoja.
 –
 X Ehdotus/aloite edellyttää
 toimintamäärärahoja seuraavasti:
 Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen
 desimaalin tarkkuudella)
 || || || || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || YHTEENSÄ || ||
 || || ||
 || Tuotokset || ||
 || Suunnitellut tavoitteet ja tuotokset[31] || ||
 || || Tuotoksen tyyppi[32] || Keskimäär. kustannukset || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä yhteensä || Kustannukset yhteensä ||
 || ERITYISTAVOITE 1: Parannetaan EU:n yritysten toimintaedellytyksiä kilpailukyvyn ja kestävyyden kannalta || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 || Euroopan kilpailukyvyn parantamiseen tähtäävät toimet || Tutkimukset, vaikutustenarvioinnit, muut arvioinnit, konferenssit || 0,250 || 54 || 13,500 || 55 || 13,750 || 57 || 14,250 || 58 || 14,500 || 60 || 15,000 || 61 || 15,250 || 62 || 15,500 || 407 || 101,680 || ||
 || Pk-yrityksiä koskevan politiikan kehittämiseen ja niiden kilpailukyvyn edistämiseen suuntautuvat toimet || Kokoukset, raportit, tietokannat || 0,075 || 98 || 7,350 || 98 || 7,350 || 122 || 9,150 || 124 || 9,300 || 128 || 9,600 || 138 || 10,350 || 152 || 11,400 || 860 || 64,480 || ||
 || Matkailu || Hankkeet, palkinnot, kyselyt, tapahtumat || 1,000 || 9 || 9,000 || 12 || 12,000 || 16 || 16,000 || 19 || 19,000 || 22 || 22,000 || 25 || 25,000 || 28 || 28,000 || 131 || 131,440 || ||
 || Uudet liiketoiminta-ajatukset kulutustavaroiden osalta || Markkinoille saattamista koskevat hankkeet || 1,000 || 8 || 8,000 || 9 || 9,000 || 11 || 11,000 || 13 || 13,000 || 14 || 14,000 || 15 || 15,000 || 17 || 17,000 || 87 || 86,800 || ||
 || Välisumma erityistavoite 1 || || || || || || || || || || || || || || || || 384,400 || ||
 || ERITYISTAVOITE 2: Edistetään yrittäjyyttä || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 || Yrittäjyyttä edistävät toimet || Tutkimukset, kampanjat, tapahtumat || 0,5 || 5 || 2,500 || 6 || 3,000 || 5 || 2,500 || 6 || 3,000 || 6 || 3,000 || 6 || 3,000 || 7 || 3,500 || 41 || 20,720 || ||
 || Vaihtojen lukumäärä || 0,007 || 600 || 4,200 || 720 || 5,040 || 1300 || 9,100 || 1400 || 9,800 || 1650 || 11,550 || 1770 || 12,390 || 2000 || 14,000 || 9440 || 66,080 || ||
 || Välisumma erityistavoite 2 || || || || || || || || || || || || || || || || 86,800 || ||
 || ERITYISTAVOITE 3: Parannetaan pk-yritysten rahoitusmahdollisuksia || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Rahoitusvälineet || Edunsaajina olevien pk-yritysten määrä (lainatakaukset) || 0,004 || 7500 || 30,000 || 17 000 || 68,000 || 27 000 || 108,000 || 31 000 || 124,000 || 31 000 || 124,000 || 31 000 || 124,000 || 42 000 || 168,000 || 186500 || 746,320 || ||
 || Lainojen määrä (milj. €) || || 1 071 || || 2 201 || || 3 384 || || 3 995 || || 4 065 || || 4 119 || || 5 420 || || 24255 || || ||
 || Edunsaajina olevien pk-yritysten määrä (riskipääoma) || 1, 220 || 10 || 12,200 || 30 || 36,600 || 46 || 56,120 || 85 || 103,700 || 115 || 140,300 || 140 || 170,800 || 140 || 170,800 || 566 || 690,000 || ||
 || Vipuvaikutus milj. € (riskipääoma) || || 103 || || 343 || || 686 || || 1 064 || || 1 445 || || 1 817 || || 1 869 || || 7 327 || || ||
 || Välisumma erityistavoite 3 || || || || || || || || || || || || || || || || 1436,320 || ||
 || ERITYISTAVOITE 4: Parannetaan pääsyä markkinoille || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 || Enterprise Europe Network – Yritys-Eurooppa-verkosto || Kumppanuusehdotukset || 0,005 || 5732 || 28,660 || 5821 || 29,105 || 5923 || 29,615 || 6040 || 30,200 || 6106 || 30,530 || 6336 || 31,680 || 6540 || 32,700 || 42 498 || 212,500 || ||
 || Tukipalveluita saavat pk-yritykset (1000:ta pk-yritystä kohti) || 0,065 || 403 || 26,195 || 418 || 27,170 || 438 || 28,47 || 458 || 29,77 || 488 || 31,720 || 508 || 33,020 || 539 || 35,035 || 3252 || 211,380 || ||
 || Tuki pk-yrityksille ulkomailla || Tutkimukset || 0,250 || 10 || 2,500 || 12 || 3,000 || 15 || 3,750 || 14 || 3,500 || 15 || 3,750 || 18 || 4,500 || 20 || 5,000 || 104 || 25,951 || ||
 || || Pk-keskukset, pk-helpdesk || 1,000 || 5 || 5,000 || 6 || 6,000 || 7 || 7,000 || 9 || 9,000 || 10 || 10,000 || 11 || 11,000 || 12 || 12,000 || 60 || 60,000 || ||
 || || Foorumit, tapahtumat, edistämistoimet || 0,200 || 6 || 1,200 || 6 || 1,300 || 8 || 1,600 || 10 || 1,900 || 10 || 2,000 || 12 || 2,400 || 13 || 2,600 || || 13,249 || ||
 || Tuki kansainväliseen teolliseen yhteistyöhön || Seminaarit, kokoukset || 0,200 || 5 || 1,000 || 7 || 1,400 || 8 || 1,600 || 9 || 1,800 || 10 || 2,000 || 11 || 2,200 || 12 || 2,400 || 62 || 12,400 || ||
 || Välisumma erityistavoite 4 || || || || || || || || || || || || || || || || 535,480 || ||
 || KUSTANNUKSET YHTEENSÄ || || 213,600 || || 256,000 || || 300,500 || || 346,000 || || 393,500 || || 441,000 || || 492,400 || || 2443,000 || ||
 3.2.3. Arvioidut
 vaikutukset hallintomäärärahoihin
 3.2.3.1. Yhteenveto
 –
 ̈ Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja.
 –
 X Ehdotus/aloite edellyttää
 hallintomäärärahoja seuraavasti:
 milj. euroa (kolmen
 desimaalin tarkkuudella)
 || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 || || || || || || || ||
 Henkilöresurssit || 18,764 || 19,140 || 19,522 || 19,913 || 20,311 || 20,717 || 21,131 || 139,498
 Muut hallintomenot || 0,086 || 0,088 || 0,089 || 0,091 || 0,093 || 0,095 || 0,097 || 0,639
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5, välisumma || 18,850 || 19,228 || 19,611 || 20,004 || 20,404 || 20,812 || 21,228 || 140,137
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät[33] || || || || || || || ||
 Henkilöresurssit || || || || || || || ||
 Muut hallintomenot || || || || || || || ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät, välisumma || || || || || || || ||
 YHTEENSÄ || 18,85050 || 19,228 || 19,611 || 20,004 || 20,404 || 20,812 || 21,228 || 140,137
 3.2.3.2. Henkilöresurssien
 arvioitu tarve
 –
 ̈ Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja.
 –
 X Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja
 seuraavasti:
 Arvio
 ilmoitetaan kokoaikaiseksi muutettuna
 || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020
  Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt)
 XX 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot EU:ssa) || 110 || 110 || 110 || 110 || 110 || 110 || 110
 XX 01 01 02 (lähetystöt) || || || || || || ||
 XX 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) || || || || || || ||
 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) || || || || || || ||
  Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna)[34] || || || || || || ||
 XX 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || 58 || 58 || 58 || 58 || 58 || 58 || 58
 XX 01 02 02 (lähetystöjen sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat ja kansalliset asiantuntijat) || || || || || || ||
 XX 01 04 yy[35] || päätoimipaikassa[36] || || || || || || ||
 || lähetystöissä || || || || || || ||
 XX 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || || || || || || ||
 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || || || || || || ||
 Muu budjettikohta (mikä?) || || || || || || ||
 YHTEENSÄ || 168 || 168 || 168 || 168 || 168 || 168 || 168
 XX viittaa kyseessä
 olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon.
 Henkilöresurssien tarve katetaan toimen
 hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa
 toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla
 henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea
 hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen
 jakomenettelyssä talousarvion puitteissa. Yritys- ja teollisuustoiminnan
 pääosasto harkitsee toimien osittaista ulkoistamista olemassa olevalle
 toimeenpanovirastolle. Määriä ja laskelmia muutetaan tarvittaessa ulkoistamismenettelyn
 tulosten mukaisesti.
 Kuvaus henkilöstön tehtävistä:
 Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt ||
 Ulkopuolinen henkilöstö ||
 3.2.4. Yhteensopivuus
 nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa
 –
 X Ehdotus/aloite on monivuotista rahoituskehystä
 vuosiksi 2014–2020 koskevan komission ehdotuksen (KOM(2011) 500 lopullinen)
 mukainen.
 –
 ̈ Ehdotus/aloite edellyttää rahoituskehyksen asianomaisen otsakkeen
 rahoitussuunnitelman muuttamista.
 Selvitys
 rahoitussuunnitelmaan tarvittavista muutoksista, mainittava myös kyseeseen
 tulevat budjettikohdat ja määrät
 [...]
 –
 ̈ Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön
 ottamista tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista.[37]
 Selvitys
 tarvittavista toimenpiteistä, mainittava myös kyseeseen tulevat rahoituskehyksen
 otsakkeet, budjettikohdat ja määrät
 [...]
 3.2.5. Ulkopuolisten
 tahojen maksut [täydennetään]
 –
 Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu
 ulkopuolisia tahoja.
 määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin
 tarkkuudella)
 || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || Yhteensä
 Ohjelmaan osallistuvat muut kuin EU:n jäsenvaltiot[38] || || || || || || || ||
 Yhteisrahoituksella katettavat määrärahat YHTEENSÄ || Pm || Pm || Pm || Pm || Pm || Pm || Pm || Pm
 3.3. Arvioidut
 vaikutukset tuloihin
 –
 X Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia
 tuloihin.
 –
 ̈ Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti:
 –
 ̈ vaikutukset omiin varoihin
 –
 ̈ vaikutukset sekalaisiin tuloihin
 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Tulopuolen budjettikohta || Käytettävissä olevat määrärahat kuluvana varainhoitovuonna || Ehdotuksen/aloitteen vaikutus[39]
 Vuosi N || Vuosi N+1 || Vuosi N+2 || Vuosi N+3 || ...ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6)
 .... artikla || || || || || || || ||
 Vastaava(t) menopuolen budjettikohta
 (budjettikohdat) käyttötarkoitukseensa sidottujen sekalaisten tulojen
 tapauksessa:
 [...]
 Selvitys tuloihin kohdistuvan vaikutuksen
 laskentamenetelmästä.
 [1] KOM(2011)
 500 lopullinen.
 [2] Verkkoportaalilla
 ja verkko-opetuspalveluilla on ollut yli 50 000 käyttäjää ensimmäisten
 kolmen vuoden aikana ja hakuja on tehty yli 2 miljoonaa; joka vuosi
 järjestetään yli 30 koulutusseminaaria ja interaktiivista työpajaa, joissa
 tarkastellaan pk-yritysten ongelmia.
 [3] Yksittäisten
 pienempien jäsenvaltioiden tekemillä tutkimuksilla/kyselyillä on vähemmän
 Euroopan tason lisäarvoa, ne eivät kata koko EU:ta ja voivat olla päällekkäisiä
 muissa maissa jo toteutettujen tutkimusten kanssa.
 [4] Tämäntyyppisillä
 toimenpiteillä saadaan paljon lisäarvoa ja vaikutusta, jos ne toteutetaan
 koordinoidusti ja täydentävästi jäsenvaltioiden välillä; lisäksi pienemmillä
 jäsenvaltioilla on yleensä vähemmän resursseja matkailukohteidensa ja etenkin
 kansainvälisten matkailutuotteiden edistämiseen.
 [5] KOM(2011)
 500 lopullinen ja SEC(2011) 867–868 lopullinen; Komission tiedonanto Euroopan
 parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden
 komitealle: ”Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio”, Osa II
 (politiikkoja koskevat luvut).
 [6] Loppuraportti:
 Evaluation of the Executive Agency for Competitiveness and Innovation;
 12.5.2011. http://ec.europa.eu/cip/files/docs/evaluation-of-eaci-may-2011_en.pdf.
 [7] http://ec.europa.eu/cip/files/docs/public-consultation-annex2-to-final-report_en.pdf.
 [8] http://ec.europa.eu/enterprise/dg/files/evaluation/final_report_eip_interim_evaluation_04_2009_en.pdf.
 [9] http://ec.europa.eu/cip/files/docs/eip-final-evaluation-report_en.pdf.
 [10] Ohjelman
 talousarviota on supistettu komission tiedonannossa ”Eurooppa 2020 -strategiaa
 tukeva talousarvio” (KOM(2011) 500) ilmoitettuun summaan nähden, koska
 standardointia tukevia toimia rahoitetaan 182 miljoonalla eurolla ohjelman
 ulkopuolelta, jotta voidaan säilyttää toimien onnistunut rakenne ja tehokas
 täytäntöönpano.
 [11] KOM(2010)
 2020 lopullinen.
 [12] KOM(2010)
 614 lopullinen.
 [13] KOM(2008)
 394 lopullinen.
 [14] KOM(2011)
 78 lopullinen.
 [15] KOM(2011)
 398 lopullinen.
 [16] EUVL L
 124, 20.5.2003, s. 36.
 [17] Yrittäjyyttä
 koskeva Eurobarometritutkimus, 2009.
 [18] KOM(2010)
 352 lopullinen.
 [19] EUVL C 139, 14.6.2006,
 s. 1.
 [20] EUVL L 55, 28.2.2011, s.
 13.
 [21] EUVL L
 310, 9.11.2006, s. 15.
 [22] Nämä
 indikaattorit viittaavat kehitykseen yritys- ja teollisuuspolitiikan alalla. Komissio
 yksin ei ole vastuussa tavoitteiden saavuttamisesta. Alan tuloksiin vaikuttavat
 myös monet muut tekijät, joihin komissio ei voi vaikuttaa.
 [23] NEER/REER
 perustuu ULC:hen, poisluettuna valuuttakurssien vaihtelun vaikutukset (NEER =
 nimellinen efektiivinen valuuttakurssi, REER = todellinen efektiivinen
 valuuttakurssi, ULC = yksikkötyökustannukset).
 [24] ABM: toimintoperusteinen
 johtaminen; ABB: toimintoperusteinen budjetointi.
 [25] Sellaisina
 kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 49 artiklan 6 kohdan a
 ja b alakohdassa.
 [26] Kuvaukset
 eri hallinnointitavoista ja viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla
 budjettipääosaston verkkosivuilla osoitteessa http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
 [27] Sellaisina
 kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 185 artiklassa.
 [28] KOM(2011)
 376, 24.6.2011.
 [29] Tekninen
 ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen
 liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), toimeenpanovirastot (ottamatta
 huomioon suunniteltua ulkoistamisen lisäystä), epäsuora ja suora
 tutkimustoiminta.
 [30] Yritys- ja
 teollisuustoiminnan pääosasto harkitsee toimien osittaista ulkoistamista
 olemassa olevalle toimeenpanovirastolle. Määriä ja laskelmia muutetaan
 tarvittaessa ulkoistamismenettelyn tulosten mukaisesti. ”Muut hallintomenot”
 kattavat pakollisten komiteakokousten rahoituksen.
 [31] Tämä
 alustava toimintamäärärahojen jakaminen ja talousarvion jakaminen ehdotetuille
 toimille, jotka ovat seurausta siitä, perustuu suunniteltujen toimien
 luonteeseen: esimerkiksi pk-yrityspolitiikan kehittämistä ja pk-yritysten
 kilpailukyvyn edistämistä koskevat toimet ovat politiikan kehittämistä, joka
 perustuu tutkimuksiin ja tapahtumiin, jotka toteutetaan julkisten hankintojen
 kautta ja jotka aiheuttavat suhteellisesti vähemmän kustannuksia kuin toimet,
 joita suunnitellaan matkailun ja kulutustavaroiden alalla ja jotka edellyttävät
 ehdotuspyyntöjä.
 [32] Tuotokset
 ovat tuloksena olevia tuotteita ja palveluita (esim. rahoitettujen
 opiskelijavaihtojen määrä tai rakennetut tiekilometrit).
 [33] Tekninen
 ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen
 liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora
 tutkimustoiminta.
 [34] Sopimussuhteiset
 toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö (”Intérimaire”), lähetystöjen nuoremmat
 asiantuntijat, paikalliset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat.
 [35] Toimintamäärärahoista
 katettavan ulkopuolisen henkilöstön enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat).
 [36] Etenkin
 rakennerahastot, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto
 (maaseuturahasto) ja Euroopan kalatalousrahasto.
 [37] Ks.
 toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta.
 [38] Ohjelmaan
 voivat osallistua erityisedellytyksin ja jos ne ovat maksaneet
 rahoitusosuutensa ohjelmaan, Euroopan vapaakauppa-alueen maat (EFTA-maat),
 jotka ovat Euroopan talousalueen (ETA) jäseniä, ehdokasmaat ja mahdolliset
 ehdokasmaat sekä Euroopan naapuruuspolitiikan piirin kuuluvat maat (ks. 5
 artikla).
 [39] Perinteiset
 omat varat (tulli- ja sokerimaksut) on ilmoitettava nettomääräisinä eli
 bruttomäärästä on vähennettävä kantokuluja vastaava 25 prosentin osuus.