text:
 29.5.2014
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 162/43
 Numai textele originale CEE-ONU au efect juridic în temeiul dreptului public internațional. Situația și data intrării în vigoare a prezentului regulament se verifică în ultima versiune a documentului privind situația documentului CEE-ONU TRANS/WP.29/343, disponibil la următoarea adresă:
 http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.
 Regulamentul nr. 128 al Comisiei Economice pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU) – Dispoziții uniforme privind omologarea surselor de lumină cu diode electroluminiscente [light emitting diode (LED)] destinate a fi utilizate în lămpile omologate pentru vehiculele cu motor și remorcile acestora
 Include întregul text valabil până la:
 Suplimentul 2 la versiunea inițială a regulamentului – Data intrării în vigoare: 10 iunie 2014
 CUPRINS
 REGULAMENTUL
 1.
 Domeniu de aplicare
 2.
 Dispoziții administrative
 3.
 Cerințe tehnice
 4.
 Conformitatea producției
 5.
 Sancțiuni pentru neconformitatea producției
 6.
 Încetarea definitivă a producției
 7.
 Denumirile și adresele serviciilor tehnice responsabile cu efectuarea încercărilor de omologare, precum și ale autorităților de omologare de tip
 ANEXE
 1.
 Fișe de date pentru surse de lumină cu LED
 2.
 Fișă de comunicare
 3.
 Exemplu de dispunere a mărcii de omologare
 4.
 Metodă de măsurare a caracteristicilor electrice și fotometrice
 5.
 Cerințe minime pentru procedurile de control al calității aplicate de către producător
 6.
 Eșantionare și niveluri de conformitate pentru înregistrările încercărilor efectuate de producător
 7.
 Cerințe minime privind verificările prin sondaj efectuate de autoritatea de omologare de tip
 8.
 Verificarea conformității producției prin sondaj
 1. DOMENIU DE APLICARE
 Prezentul regulament se aplică surselor de lumină cu LED indicate în anexa 1 care sunt destinate a fi utilizate în lămpile de semnalizare omologate ale vehiculelor cu motor și ale remorcilor acestora.
 2. DISPOZIȚII ADMINISTRATIVE
 2.1. Definiții
 2.1.1. Definiția noțiunii de „categorie”
 Termenul „categorie” este utilizat în prezentul regulament pentru a descrie diferitele proiectări de bază ale surselor de lumină cu LED standardizate. Fiecare categorie are o denumire specifică, de exemplu: „LW 1”, „LY2”, „LR 2”.
 2.1.2. Definiția noțiunii de „tip”
 Sursele de lumină cu LED de diferite „tipuri” sunt surse de lumină cu LED din aceeași categorie care diferă în ceea ce privește aspecte esențiale, precum:
 2.1.2.1.
 Marca sau denumirea comercială;
 Sursele de lumină cu LED care poartă aceeași marcă sau denumire comercială, dar sunt fabricate de producători diferiți, sunt considerate a fi de tipuri diferite. Sursele de lumină cu LED fabricate de același producător care diferă doar prin marca sau denumirea comercială pot fi considerate a fi de același tip.
 2.1.2.2.
 Proiectarea sursei de lumină, în măsura în care aceste diferențe afectează rezultatele optice;
 2.1.2.3.
 Tensiunea nominală.
 2.2. Cererea de omologare
 2.2.1. Cererea de omologare este înaintată de proprietarul mărcii sau denumirii comerciale sau de reprezentantul acreditat al acestuia.
 2.2.2. Fiecare cerere de omologare este însoțită de (a se vedea, de asemenea, punctul 2.4.2):
 2.2.2.1.
 Desene în trei exemplare, suficient de detaliate pentru a permite identificarea tipului;
 2.2.2.2.
 O scurtă descriere tehnică;
 2.2.2.3.
 Cinci eșantioane din fiecare culoare pentru care se solicită omologarea;
 2.2.3. În cazul unui tip de sursă de lumină cu LED care diferă doar prin marca sau denumirea comercială de un tip care a fost deja omologat, este suficient să se trimită:
 2.2.3.1.
 O declarație din partea producătorului potrivit căreia tipul de sursă de lumină prezentat
 (a)
 este identic (cu excepția denumirii sau a mărcii comerciale) cu tipul deja omologat; și
 (b)
 a fost produs de același producător ca și tipul deja omologat, acesta din urmă fiind identificat prin codul de omologare.
 2.2.3.2.
 Două eșantioane care poartă noua marcă sau denumire comercială.
 2.2.4. Autoritatea competentă verifică existența unor condiții satisfăcătoare pentru asigurarea controlului efectiv al conformității producției, înainte de acordarea omologării de tip.
 2.3. Inscripționări
 2.3.1. Sursele de lumină cu LED depuse spre omologare au înscrise pe soclu:
 2.3.1.1.
 Marca sau denumirea comercială a solicitantului;
 2.3.1.2.
 Tensiunea nominală;
 2.3.1.3.
 Denumirea categoriei relevante;
 2.3.1.4.
 Un spațiu de dimensiuni suficiente pentru a permite aplicarea marcajului de omologare.
 2.3.2. Spațiul menționat la punctul 2.3.1.4 trebuie indicat pe desenele care însoțesc cererea de omologare.
 2.3.3. Se pot face și alte inscripționări decât cele descrise la punctele 2.3.1 și 2.4.4, cu condiția ca acestea să nu afecteze negativ caracteristicile luminoase.
 2.4. Omologarea
 2.4.1. Omologarea se acordă dacă toate eșantioanele unui tip de sursă de lumină cu LED prezentate în conformitate cu punctele 2.2.2.3 sau 2.2.3.2 de mai sus îndeplinesc cerințele prezentului regulament.
 2.4.2. Fiecărui tip omologat i se atribuie un cod de omologare. Primul caracter al codului indică seria de amendamente în momentul emiterii omologării.
 Acesta va fi urmat de un cod de identificare format din cel mult trei caractere. Se utilizează doar următoarele cifre arabe și litere majuscule:
 „0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 A B C D E F G H J K L M N P R S T U V W X Y Z”.
 Aceeași parte contractantă nu poate atribui același cod unui alt tip de sursă de lumină cu LED.
 2.4.3. Acordarea, extinderea, refuzul sau retragerea omologării sau încetarea definitivă a producției unui tip de surse de lumină cu LED în temeiul prezentului regulament este notificată părților la acord care aplică prezentul regulament prin intermediul unei fișe conforme modelului din anexa 2 la prezentul regulament și al unui desen furnizat de solicitant în vederea omologării; desenul nu trebuie să depășească formatul A4 (210 × 297 mm), la o scară de cel puțin 2:1.
 2.4.4. Pe fiecare sursă de lumină cu LED conformă unui tip omologat în temeiul prezentului regulament se aplică, în spațiul menționat la punctul 2.3.1.4, în afară de inscripționările prevăzute la punctul 2.3.1, un marcaj de omologare internațional format din:
 2.4.4.1.
 Un cerc trunchiat în interiorul căruia se află litera „E” urmată de numărul specific țării care a acordat omologarea (1);
 2.4.4.2.
 Codul de omologare, amplasat în apropierea cercului trunchiat.
 2.4.5. Dacă solicitantul a obținut același cod de omologare pentru mai multe mărci sau denumiri comerciale, una sau mai multe dintre acestea sunt suficiente pentru a respecta cerințele punctului 2.3.1.1.
 2.4.6. Marcajele și inscripționările menționate la punctele 2.3.1 și 2.4.3 trebuie să fie clar lizibile și imposibil de șters.
 2.4.7. Anexa 3 la prezentul regulament oferă un exemplu de dispunere a marcajului de omologare.
 3. CERINȚE TEHNICE
 3.1. Definiții
 3.1.1. Tensiunea nominală: tensiunea (în volți) marcată pe sursa de lumină cu LED;
 3.1.2. Tensiunea (tensiunile) de încercare: tensiunea (tensiunile) sau intervalul (intervalele) de tensiuni la terminalele surselor de lumină cu LED pentru care sunt prevăzute și vor fi verificate caracteristicile electrice și fotometrice ale surselor de lumină cu LED.
 3.1.3. Valori normale: valoarea proiectată a unei caracteristici electrice sau fotometrice. Valori care trebuie atinse, în limitele de toleranță specificate, atunci când sursa de lumină cu LED este alimentată cu energie electrică la tensiunea de încercare relevantă.
 3.1.4. Sursă de lumină cu LED standard (etalon): sursă de lumină cu LED specială utilizată pentru încercarea dispozitivelor de iluminare și de semnalizare luminoasă. Aceasta are toleranțe reduse pentru caracteristicile dimensionale, electrice și fotometrice, conform specificațiilor de pe fișa de date relevantă. Sursele de lumină cu LED standard sunt concepute pentru o singură tensiune nominală, pentru fiecare categorie în parte.
 3.1.5. Axă de referință: o axă definită în raport cu soclul și la care se raportează anumite dimensiuni ale surselor de lumină cu LED;
 3.1.6. Plan de referință: un plan definit în raport cu soclul, perpendicular pe axa de referință și la care se raportează anumite dimensiuni ale surselor de lumină cu LED.
 3.1.7. Centru luminos: un punct de pe axa de referință, la o distanță definită de planul de referință, care reprezintă originea nominală a radiației vizibile emise.
 3.1.8. Lungimea centrului luminos: distanța dintre planul de referință și centrul luminos.
 3.1.9. Axă de observare pe sursa de lumină cu LED: o axă care trece prin centrul luminos la un unghi polar și un unghi azimutal definite, utilizată pentru a caracteriza proprietățile fotometrice ale sursei de lumină cu LED.
 3.1.10. Zonă de emisie luminoasă aparentă: zonă care conține elementul (aparent) al radiației vizibile când este vizualizată pe o anumită axă de observare. Zona de emisie luminoasă aparentă este definită într-un plan care conține centrul luminos și este perpendicular pe axa de observare corespunzătoare.
 3.1.11. Intensitate luminoasă normalizată: intensitatea luminoasă împărțită la fluxul luminos al sursei de lumină pentru a caracteriza diagrama radiației unghiulare a sursei de lumină cu LED.
 3.1.12. Flux luminos cumulat: fluxul luminos emis de sursa de lumină în condiții de funcționare, în interiorul unui con care cuprinde unghiul solid specificat și centrat pe axa de referință (2).
 3.1.13. Sursă de lumină cu diode electroluminiscente (LED): o sursă de lumină al cărei element care produce o radiație vizibilă este constituit dintr-una sau mai multe joncțiuni cu semiconductori care produc electroluminiscență și/sau fluorescență.
 3.2. Specificații generale
 3.2.1.
 Fiecare eșantion trimis trebuie să respecte specificațiile corespunzătoare din prezentul regulament.
 3.2.2.
 Sursele de lumină cu LED trebuie proiectate în așa fel încât să fie și să rămână în stare bună de funcționare în condiții de utilizare normale. În plus, acestea nu trebuie să prezinte niciun defect de proiectare sau de fabricație.
 3.2.3.
 Sursele de lumină cu LED trebuie să nu prezinte pe suprafețele optice striații sau pete care pot afecta eficiența și performanțele optice ale acestora.
 3.2.4.
 Sursele de lumină cu LED trebuie prevăzute cu socluri standard conforme cu fișele de date privind soclurile din publicația 60061 a IEC, ediția a treia, astfel cum se specifică în diferitele fișe de date din anexa 1.
 3.2.5.
 Soclul trebuie să fie solid și fixat bine de restul sursei de lumină cu LED.
 3.2.6.
 Verificarea conformității cu prevederile punctelor 3.2.3-3.3.5 de mai sus se efectuează prin inspecție vizuală, prin verificarea dimensiunilor și, dacă este necesar, printr-un montaj de probă în dulie, astfel cum se precizează în publicația 60061 a IEC.
 3.2.7.
 Joncțiunea (joncțiunile) cu semiconductori este (sunt) singurul (singurele) element(e) al(e) surselor de lumină cu LED care generează și emite (emit) lumină, fie direct, fie prin intermediul conversiei pe bază de fluorescență, atunci când este (sunt) pus(e) sub tensiune.
 3.3. Încercări
 3.3.1.
 Sursele de lumină cu LED sunt îmbătrânite în prealabil la tensiunea de încercare timp de cel puțin 48 de ore. Pentru sursele de lumină cu LED multifuncționale, fiecare funcție se supune procesului de îmbătrânire separat.
 3.3.2.
 În lipsa unor dispoziții contrare, măsurătorile electrice și fotometrice se efectuează la tensiunea (tensiunile) de încercare relevantă (relevante).
 3.3.3.
 Măsurătorile electrice, astfel cum se specifică în anexa 4, se efectuează cu instrumente aparținând cel puțin clasei 0,2 (precizie cu o toleranță de 0,2 % din întreaga scală).
 3.4. Poziția și dimensiunile zonei de emisie luminoasă aparente
 3.4.1.
 Poziția și dimensiunile zonei de emisie luminoasă aparente trebuie să respecte cerințele indicate pe fișa de date relevantă din anexa 1.
 3.4.2.
 Măsurătoarea se efectuează după acțiunea de îmbătrânire a sursei de lumină cu LED în conformitate cu punctul 3.3.1.
 3.5. Flux luminos
 3.5.1.
 Când este măsurat în conformitate cu condițiile menționate în anexa 4, fluxul luminos trebuie să se situeze în limitele indicate în fișa de date relevantă din anexa 1.
 3.5.2.
 Măsurătoarea se efectuează după acțiunea de îmbătrânire a sursei de lumină cu LED în conformitate cu punctul 3.3.1.
 3.6. Distribuția intensității luminoase normalizate/distribuția fluxului luminos cumulat
 3.6.1.
 Când este măsurată în conformitate cu condițiile de încercare specificate în anexa 4 la prezentul regulament, distribuția intensității luminoase normalizate și/sau distribuția fluxului luminos cumulat trebuie să se situeze în limitele indicate în fișa de date relevantă din anexa 1.
 3.6.2.
 Măsurătoarea se efectuează după acțiunea de îmbătrânire a sursei de lumină cu LED în conformitate cu punctul 3.3.1.
 3.7. Culoare
 3.7.1.
 Culoarea luminii emise de sursele de lumină cu LED trebuie să fie specificată în fișa de date relevantă. Definițiile culorii luminii emise formulate în Regulamentul nr. 48 și în seriile de amendamente ale acestuia în vigoare la data formulării cererii pentru omologarea de tip se aplică prezentului regulament.
 3.7.2.
 Culoarea luminii emise se măsoară conform metodei definite în anexa 4. Fiecare valoare măsurată trebuie să se încadreze în intervalul de toleranță specificat.
 3.7.3.
 În plus, în cazul surselor de lumină cu LED care emit lumină de culoare albă, conținutul minim de roșu al luminii trebuie să fie astfel încât:
 unde:
 Ee(λ) (unitatea: W)
 reprezintă distribuția spectrală a radiației;
 V(λ) (unitatea: 1)
 reprezintă eficiența luminoasă spectrală;
 λ (unitatea: nm)
 reprezintă lungimea de undă.
 Această valoare se calculează folosind intervale de un nanometru.
 3.8. Radiația UV
 Radiația UV a sursei de lumină cu LED trebuie să fie de așa natură încât sursa de lumină cu LED să fie cu radiație UV redusă în conformitate cu:
 unde:
 S(λ)(unitatea: 1)
 reprezintă funcția de ponderare spectrală;
 km = 683 lm/W
 reprezintă valoarea maximă a eficienței luminoase a radiației.
 (Pentru definirea celorlalte simboluri, a se vedea punctul 3.7.3 de mai sus).
 Această valoare se calculează folosind intervale de un nanometru. Radiația ultravioletă trebuie ponderată conform valorilor indicate în tabelul de mai jos:
 λ
 S(λ)
 250
 0,430
 255
 0,520
 260
 0,650
 265
 0,810
 270
 1,000
 275
 0,960
 280
 0,880
 285
 0,770
 290
 0,640
 295
 0,540
 300
 0,300
 305
 0,060
 310
 0,015
 315
 0,003
 320
 0,001
 325
 0,00050
 330
 0,00041
 335
 0,00034
 340
 0,00028
 345
 0,00024
 350
 0,00020
 355
 0,00016
 360
 0,00013
 365
 0,00011
 370
 0,00009
 375
 0,000077
 380
 0,000064
 385
 0,000530
 390
 0,000044
 395
 0,000036
 400
 0,000030
 Notă: Valori în conformitate cu „Orientările IRPA/INIRC privind limitele de expunere la radiațiile ultraviolete”. Lungimile de undă (în nanometri) selectate sunt reprezentative; celelalte valori trebuie interpolate.
 3.9. Surse de lumină cu LED standard
 Specificațiile suplimentare pentru sursele de lumină cu LED standard (etalon) sunt prezentate în fișele de date relevante din anexa 1.
 4. CONFORMITATEA PRODUCȚIEI
 4.1.
 Sursele de lumină cu LED omologate în conformitate cu prezentul regulament trebuie fabricate astfel încât să corespundă tipului omologat prin îndeplinirea cerințelor tehnice și de marcaj stabilite la punctul 3 de mai sus și în anexele 1, 4 și 5 la prezentul regulament.
 4.2.
 Pentru a verifica dacă sunt îndeplinite cerințele enunțate la punctul 4.1, trebuie să se efectueze controale corespunzătoare ale producției.
 4.3.
 În special, titularul omologării trebuie:
 4.3.1.
 să asigure existența unor proceduri pentru controlul eficace al calității produselor;
 4.3.2.
 să aibă acces la echipamentul de control necesar verificării conformității pentru fiecare tip omologat;
 4.3.3.
 să se asigure că rezultatele încercărilor sunt înregistrate și că documentele respective rămân disponibile pentru o perioadă stabilită în acord cu autoritatea de omologare de tip;
 4.3.4.
 să analizeze rezultatele fiecărui tip de încercare, aplicând criteriile din anexa 6, pentru a verifica și asigura stabilitatea caracteristicilor produsului, ținând seama de variațiile admise în producția industrială;
 4.3.5.
 să se asigure că pentru fiecare tip de sursă de lumină cu LED sunt efectuate cel puțin încercările prevăzute în anexa 5 la prezentul regulament;
 4.3.6.
 să se asigure că, în cazul în care eșantioanele prelevate aleatoriu se dovedesc a fi neconforme în urma respectivului tip de încercare, se efectuează o nouă eșantionare urmată de încercări suplimentare. Se iau toate măsurile necesare pentru a restabili conformitatea producției în cauză.
 4.4.
 Autoritatea competentă care a acordat omologarea de tip poate verifica, în orice moment, metodele de control al conformității aplicabile fiecărei unități de producție.
 4.4.1.
 Cu ocazia fiecărei inspecții, se prezintă inspectorului extern rapoartele de încercare și de control al producției.
 4.4.2.
 Inspectorul poate preleva aleatoriu eșantioane care vor fi supuse încercărilor în laboratorul producătorului. Numărul minim de eșantioane poate fi determinat în funcție de rezultatele verificării efectuate de producător.
 4.4.3.
 În cazul în care nivelul calității nu este satisfăcător sau în cazul în care este necesară verificarea validității încercărilor efectuate în conformitate cu punctul 4.4.2 de mai sus, inspectorul trebuie să preleveze eșantioane care urmează a fi trimise serviciului tehnic care a efectuat încercările de omologare de tip.
 4.4.4.
 Autoritatea competentă poate proceda la efectuarea oricăror încercări prevăzute în prezentul regulament. În cazul în care autoritatea competentă decide să efectueze controale prin sondaj, se aplică criteriile prezentate în anexele 7 și 8 la prezentul regulament.
 4.4.5.
 Frecvența normală a inspecțiilor permise de către autoritatea competentă este de o inspecție la doi ani. În cazul în care, în cursul uneia dintre aceste inspecții, sunt înregistrate rezultate negative, autoritatea competentă se asigură că vor fi luate toate măsurile necesare pentru restabilirea conformității producției cât mai rapid posibil.
 5. SANCȚIUNI PENTRU NECONFORMITATEA PRODUCȚIEI
 5.1.
 Omologarea acordată unei surse de lumină cu LED în temeiul prezentului regulament poate fi retrasă dacă nu sunt îndeplinite cerințele sau dacă o sursă de lumină cu LED care poartă o marcă de omologare nu corespunde tipului omologat.
 5.2.
 Dacă o parte contractantă la acord care aplică prezentul regulament retrage o omologare pe care a acordat-o anterior, aceasta notifică celelalte părți contractante care aplică prezentul regulament, prin intermediul unei fișe de comunicare conforme cu modelul din anexa 2 la prezentul regulament.
 6. ÎNCETAREA DEFINITIVĂ A PRODUCȚIEI
 În cazul în care titularul omologării încetează definitiv să producă un tip de sursă de lumină cu LED omologată în conformitate cu prezentul regulament, acesta trebuie să informeze autoritatea de omologare de tip care a acordat omologarea. La primirea notificării în cauză, autoritatea respectivă informează cu privire la aceasta celelalte părți contractante la Acordul din 1958 care aplică prezentul regulament, prin intermediul unei fișe de comunicare conforme cu modelul din anexa 2 la prezentul regulament.
 7. DENUMIRILE ȘI ADRESELE SERVICIILOR TEHNICE RESPONSABILE CU EFECTUAREA ÎNCERCĂRILOR DE OMOLOGARE, PRECUM ȘI ALE AUTORITĂȚILOR DE OMOLOGARE DE TIP
 Părțile semnatare ale Acordului din 1958 care aplică prezentul regulament trebuie să comunice Secretariatului General al Organizației Națiunilor Unite denumirile și adresele serviciilor tehnice care răspund de efectuarea încercărilor de omologare și pe cele ale autorităților de omologare de tip care acordă omologarea și cărora trebuie să le fie trimise documentele emise în alte țări care atestă acordarea, extinderea, refuzul sau retragerea omologării sau încetarea definitivă a producției.
 (1) Astfel cum este definit în Rezoluția consolidată privind construcția vehiculelor (R.E.3), documentul ECE/TRANS/WP.29/78/Rev.2, punctul 2.
 (2) Pe baza vocabularului electrotehnic internațional (IEV) 845-09-31 al Comisiei electrotehnice internaționale (CIE/IEC).
 ANEXA 1
 FIȘE DE DATE
 (1)
 PENTRU SURSELE DE LUMINĂ CU LED
 Lista categoriilor de surse de lumină cu LED și numerele fișelor de date aferente:
 Categoria
 Numărul fișei (numerele fișelor)
 LR 1
 LR 1/1-5
 LW 2
 LW 2/1-5
 Lista fișelor de date pentru surse de lumină cu LED și ordinea în care apar acestea în prezenta anexă:
 Numărul fișei (numerele fișelor)
 LR 1/1-5
 LW 2/1-5
 Categoria LR 1 – Fișa LR 1/1
 Desenele au doar rolul de a ilustra dimensiunile esențiale (în mm) ale surselor de lumină cu LED
 Figura 1
 Desen principal
 Figura 2
 Detaliu conector
 Categoria LR 1 – Fișa LR 1/2
 Tabelul 1
 Caracteristici electrice și fotometrice esențiale
 Dimensiuni în mm
 Toleranța
 Surse de lumină cu LED din producția normală
 Sursă de lumină cu LED standard
 e (2)
 24,0
 0,2
 0,1
 Soclu PGJ21t-1 în conformitate cu publicația CEI 60061 (fișa 7004-165-1)
 Caracteristici electrice și fotometrice (3)
 Valori nominale
 Funcție secundară
 Funcție principală
 Funcție secundară
 Funcție principală
 Volți
 12
 12
 Valori normale (4)
 Wați (la 13,5 volți curent continuu)
 max. 0,75
 max. 3,5
 min. 1,4
 max. 0,75
 max. 3,5
 min. 1,4
 Flux luminos (în lm la 13,5 V curent continuu)
 3,5 ± 10 %
 47 ± 10 %
 Flux luminos (în lm la 10-16 V curent continuu)
 3,5 ± 20 %
 47 ± 20 %
 Comportament în caz de defecțiuni
 În caz de defectare a sursei de lumină cu LED (absența emisiei luminoase) curentul maxim absorbit – atunci când sursa funcționează în gama de tensiune de intrare în modul de funcționare principal – trebuie să fie mai mic de 20 mA (în circuit deschis).
 Cerințe privind ecranul de control
 Următoarea încercare vizează să definească cerințele privind zona de emisie luminoasă aparentă a sursei de lumină cu LED și să stabilească dacă zona de emisie luminoasă este poziționată corect în raport cu axa de referință și cu planul de referință pentru a verifica conformitatea cu cerințele.
 Poziția zonei de emisie luminoasă se verifică utilizând „box system” definit în figura 3, care indică proiecțiile la observarea de-a lungul direcției γ = 90° în planurile C90 și C180 (C, γ definit în figura 4). Cel puțin 95 % din fluxul luminos emis în direcția de observare trebuie să provină din zona trapezoidală definită de d1, d2 și c. Mai puțin de 70 % din fluxul luminos trebuie să fie emis din zona dreptunghiulară definită de d3 și c.
 Categoria LR 1 – Fișa LR 1/3
 Figura 3
 Definirea zonei de emisie luminoasă în „box system”
 Tabelul 2
 Dimensiunile „box system” din figura 3
 Dimensiuni în mm
 f
 c
 d1
 d2
 d3
 Surse de lumină cu LED din producția normală
 E + 0,2
 3,6
 21,0
 15,0
 7,0
 Surse de lumină cu LED standard (etalon)
 E + 0,1
 3,4
 21,0
 15,0
 7,0
 Distribuția intensității luminoase normalizate
 Următorul tip de încercare vizează să determine distribuția intensității luminoase normalizate a sursei de lumină într-un plan arbitrar care conține axa de referință. Intersecția axei de referință cu marginea superioară a figurii geometrice (box) este utilizată ca origine a sistemului de coordonate.
 Sursa de lumină este montată pe o placă plană prevăzută cu borna de montare corespunzătoare. Placa se montează pe masa goniometrului cu o consolă, astfel încât axa de referință a sursei de lumină să se alinieze cu una dintre axele de rotație ale goniometrului. Dispozitivul de măsurare corespunzător este descris în figura 4.
 Categoria LR 1 – Fișa LR 1/4
 Desenele se limitează la ilustrarea dispozitivului esențial pentru măsurarea surselor de lumină cu LED
 Figura 4
 Dispozitiv pentru măsurarea distribuției intensității luminoase
 Datele referitoare la intensitatea luminoasă sunt înregistrate pentru funcția principală cu un fotogoniometru standard. Distanța de măsurare trebuie să fie aleasă în mod corespunzător, pentru a se asigura că detectorul este situat în câmpul îndepărtat al distribuției luminii.
 Măsurătorile se efectuează în trei plane C, care conțin axa de referință a sursei de lumină. Cele trei plane C trebuie să fie între C30 și C330 pentru a se evita umbrele conectorului, iar distanța unghiulară dintre ele trebuie să fie de cel puțin 30°. Punctele de încercare pentru fiecare plan pentru unghiuri polare multiple γ sunt specificate în tabelul 3.
 După măsurare, datele trebuie normalizate la 1 000 lm în conformitate cu punctul 3.1.11, utilizând fluxul luminos al sursei de lumină individuale supuse încercării. Datele trebuie să fie conforme cu intervalul de toleranță, astfel cum este definit în tabelul 3.
 Planuri C: a se vedea publicația CIE 70-1987, The measurement of absolute intensity distributions („Măsurarea distribuțiilor intensității absolute”).
 Categoria LR 1 – Fișa LR 1/5
 Tabelul 3
 Valorile, în punctele de încercare, ale intensității normalizate pentru funcția principală a surselor de lumină din producția normală și respectiv a surselor de lumină standard
 Sursă de lumină cu LED din producția normală
 Sursă de lumină cu LED standard
 γ
 Intensitate minimă în cd/1 000 lm
 Intensitate maximă în cd/1 000 lm
 Intensitate minimă în cd/1 000 lm
 Intensitate maximă în cd/1 000 lm
 0°
 0
 30
 0
 20
 15°
 0
 30
 0
 20
 30°
 0
 70
 0
 40
 45°
 20
 100
 20
 60
 60°
 35
 120
 35
 80
 75°
 50
 140
 50
 100
 90°
 70
 160
 70
 120
 105°
 90
 180
 90
 140
 120°
 110
 200
 110
 160
 135°
 110
 200
 110
 160
 150°
 90
 180
 90
 140
 Distribuția intensității luminoase, astfel cum este descrisă în tabelul 3, trebuie să fie substanțial uniformă, și anume între două puncte adiacente din grilă cerința privind intensitatea luminoasă relativă se calculează prin interpolare liniară utilizând cele două puncte adiacente din grilă.
 Categoria LW 2 – Fișa LW 2/1
 Desenele au doar rolul de a ilustra dimensiunile esențiale (în mm) ale surselor de lumină cu LED
 Figura 1
 Desen principal – vedere frontală și laterală
 Figura 2
 Detaliu conector
 Tabelul 1
 Caracteristici electrice și fotometrice esențiale
 Dimensiuni în mm
 Toleranțe
 Surse de lumină cu LED din producția normală
 Surse de lumină cu LED standard
 e
 26,4
 0,2
 0,1
 [Soclu PGJY50] în conformitate cu publicația IEC 60061 (fișa 7004-[....]-1)
 Caracteristici electrice și fotometrice (5)
 Valori nominale
 Funcție secundară
 Funcție principală
 Funcție secundară
 Funcție principală
 Volți
 12
 12
 Valori normale (6)
 (7)
 Wați (la 13,5 volți curent continuu)
 max. 1
 max. 12
 min. 4
 max. 1
 max. 12
 min. 4
 Flux luminos (în lm la 13,5 V curent continuu)
 50 ± 10 %
 725 ± 10 %
 Flux luminos (în lm la 10-16 V curent continuu)
 50 ± 15 %
 725 ± 15 %
 Temperatura de bază corespunzătoare Tb în °C
 30 ± 2
 55 ± 2
 30 ± 0,5
 55 ± 0,5
 Categoria LW 2 – Fișa LW 2/2
 Cerințe privind ecranul de control
 Această încercare urmărește să determine dacă zona de emisie luminoasă a sursei de lumină cu LED este poziționată corect în raport cu axa de referință și cu planul de referință.
 Conformitatea poziției și a dimensiunii, astfel cum sunt definite în tabelul 2, se verifică prin „box system” prezentat în figura 3. Desenul din stânga ilustrează proiecția în cazul observării de-a lungul axei de referință cu un unghi de acceptare (deschidere) de ± 40°, iar desenul din dreapta definește poziția planului și a axei de referință.
 Determinarea dimensiunii se efectuează cu mijloace adecvate.
 Figura 3
 Definirea zonei de emisie luminoasă în „box system”
 Tabelul 2
 Dimensiunile zonei de emisie luminoasă din figura 3
 Dimensiuni în mm
 e
 a
 b
 c
 Surse de lumină cu LED din producția normală
 26,4 ± 0,2
 14,5 + 0/-2,5
 10,1 + 0/-1,5
 Ø 50,00 + 0,10/-0
 Surse de lumină cu LED standard (etalon)
 26,4 ± 0,1
 14,5 + 0/-2,5
 10,1 + 0/-1,5
 Ø 50,05 + 0,05/-0
 Categoria LW 2 – Fișa LW 2/3
 Distribuția fluxului luminos cumulat
 Dispozitiv de măsurare
 Această încercare vizează să determine fluxul luminos cumulat în cadrul unor unghiuri solide definite ale distribuției intensității luminoase.
 Pot fi utilizate goniofotometre de tipul I sau II în conformitate cu publicația CIE nr. 70-1987 care au capacitatea de a roti sursa de lumină în jurul a două axe perpendiculare pe axa emisiei luminoase. Punctul de intersecție dintre axa de referință și planul paralel cu planul de referință la distanța e este utilizat ca origine a sistemului de coordonate.
 Figura 4
 Dispozitiv pentru măsurarea distribuției intensității luminoase utilizând un fotogoniometru de tip I
 Sursa de lumină este montată pe o placă plană prevăzută cu borna de montare corespunzătoare. Placa este montată pe masa goniometrului cu o consolă, astfel încât axa de referință a sursei de lumină să se alinieze cu axa de măsurare a goniometrului. Dispozitivul de măsurare corespunzător este descris în figura 4.
 Categoria LW 2 – Fișa LW 2/4
 Distribuția fluxului luminos cumulat
 Procedura de măsurare și de calcul
 Datele se înregistrează pentru temperatura de bază Tb specificată în tabelul 1 în punctul precizat în figura 5.
 Datele referitoare la distribuția intensității luminoase se înregistrează în interiorul unui unghi solid de – 40° < α < +40° și – 40° < β < +40°. Distanța de măsurare trebuie să fie aleasă astfel încât detectorul să fie situat în câmpul îndepărtat al distribuției luminii. Este necesară o dimensiune a pasului unghiular de cel mult 1°.
 După efectuarea măsurătorilor, distribuția fluxului luminos cumulat se calculează pe baza datelor înregistrate pentru diferite unghiuri solide, astfel cum se specifică în tabelul 3 în conformitate cu publicația CIE 84-1989, secțiunea 4.3. Ulterior, distribuția trebuie să fie normalizată la fluxul luminos total determinat pentru – 40 < α < + 40° și – 40° < β < + 40. Datele trebuie să respecte intervalul de toleranță definit în tabelul 3.
 Pentru a asigura o distribuție simetrică în interiorul fiecărui unghi solid din tabelul 3, determinarea fluxului luminos se realizează independent pentru toți cei patru cvadranți, iar valorile fluxului nu trebuie să difere cu mai mult de 15 %.
 Tabelul 3
 Valorile, în punctele de încercare, ale fluxului luminos cumulat normalizat, atât pentru lămpile din producția normală, cât și pentru cele standard
 Unghiurile α, β
 Flux normalizat minim în %
 Flux normalizat maxim în %
 – 5° < α, β < +5°
 8
 14
 – 10° < α, β < +10°
 31
 37
 – 15° < α, β < +15°
 54
 59
 – 20° < α, β < +20°
 75
 81
 – 25° < α, β < +25°
 91
 95
 – 30° < α, β < +30°
 97
 100
 – 35° < α, β < +35°
 98
 100
 – 40° < α, β < +40°
 100 (prin definiție)
 Distribuția fluxului luminos cumulat al funcției secundare poate fi verificată prin măsurarea raportului dintre funcția principală și cea secundară sub un unghi fix și înmulțirea acestui factor cu fluxul luminos al funcției principale.
 Dacă există dubii că distribuțiile fluxului luminos cumulat ale funcției principale și secundare diferă, procedura descrisă mai sus pentru funcția principală se repetă pentru funcția secundară.
 Geometria interfeței termice
 Interfața termică LW 2 este situată în planul de referință (zona hașurată din figura 5) și descrisă în detaliu în publicația IEC 60061, așa cum se indică în tabelul 1 din fișa LW 2/1. Aceasta trebuie fixată la un disipator termic sau la un sistem de gestionare termică adecvat.
 Fluxul luminos indicat în tabelul 1 trebuie atins după ce este stabilizată temperatura de bază Tb măsurată în punctul precizat în figura 5.
 Categoria LW 2 – Fișa LW 2/5
 Figura 5
 Vedere posterioară: zona de contact termic și localizarea punctului Tb pe axa de simetrie verticală, la o distanță f de centru
 Dimensiuni în mm
 c
 50,0
 d
 34,5
 f
 13,0
 g
 10,0
 Comportament în caz de defecțiuni
 În caz de defectare a sursei de lumină cu LED (absența emisiei luminoase) curentul maxim absorbit – atunci când funcționează în gama de tensiune de intrare în modul de funcționare principal – trebuie să fie mai mic de 20 mA (în circuit deschis).
 (1) Tabele, caracteristici electrice și fotometrice:
 tensiunea este exprimată în V;
 puterea este exprimată în W;
 fluxul luminos este exprimat în lumeni (lm);
 intensitatea luminoasă normalizată este exprimată în cd/1 000 lm;
 fluxul luminos normalizat cumulat este exprimat în %.
 (2) Zona de emisie luminoasă: a se verifica prin intermediul „box system” din figura 3.
 (3) Lumina emisă trebuie să fie roșie.
 (4) Pornit continuu timp de 30 de minute la o temperatură de 23 ± 2,5 °C.
 (5) Lumina emisă trebuie să fie albă.
 (6) Funcționare continuă timp de 30 de minute cu temperatura de bază Tb stabilizată după cum s-a precizat mai sus.
 (7) Fluxul luminos din zona de emisie luminoasă se determină într-un unghi solid de – 40° < α < + 40° și – 40° < β < +40° utilizând fie metode ale integrării, fie procedura descrisă în fișele LW 2/3 și LW 2/4.
 ANEXA 2
 FIȘĂ DE COMUNICARE
 [Format maxim: A4 (210 × 297 mm)]
 ANEXA 3
 EXEMPLU DE DISPUNERE A MĂRCII DE OMOLOGARE
 (a se vedea punctul 2.4.4)
 Marca de omologare de mai sus aplicată pe o sursă de lumină cu LED indică faptul că sursa de lumină a fost omologată în Regatul Unit (E11) cu codul de omologare 0A01. Primul caracter al codului de omologare indică faptul că omologarea a fost acordată în conformitate cu cerințele Regulamentului nr. 128 (1) în forma inițială a acestuia.
 (1) Nu prevede modificări ale numărului de omologare.
 ANEXA 4
 METODĂ DE MĂSURARE A CARACTERISTICILOR ELECTRICE ȘI FOTOMETRICE
 Sursele de lumină din toate categoriile cu disipator termic integrat se măsoară la o temperatură ambiantă de (23 ± 2) °C în atmosferă calmă. Pentru aceste măsurători trebuie menținut spațiul liber minim, astfel cum este definit în fișele de date.
 Sursele de lumină din toate categoriile care definesc o temperatură Tb se măsoară prin stabilizarea punctului Tb la o temperatura specifică definită în fișa de date pentru categoria respectivă.
 1. Flux luminos
 1.1.
 Se efectuează o măsurare a fluxului luminos utilizând o metodă a integrării:
 (a)
 în cazul unui disipator termic integrat după un minut și după 30 de minute de funcționare;
 sau
 (b)
 după stabilizarea temperaturii în punctul Tb.
 1.2.
 Valorile fluxului luminos, măsurat după:
 (a)
 30 de minute; sau
 (b)
 stabilizarea temperaturii Tb.
 Trebuie să respecte cerințele minime și maxime.
 În cazul (a) această valoare trebuie să fie între 100 % și 80 % din valoarea măsurată după 1 minut.
 1.3.
 Măsurătorile trebuie efectuate la tensiunea de încercare relevantă și la valorile minime și maxime ale gamei de tensiuni relevante. Cu excepția cazului în care se specifică restricții mai riguroase în fișa de date, nu trebuie depășită următoarea abatere a fluxului luminos în raport cu limitele intervalului de toleranță.
 Tensiune nominală
 Tensiune minimă
 Tensiune maximă
 6
 6,0
 7,0
 12
 12,0
 14,0
 24
 24,0
 28,0
 Toleranța corespunzătoare a fluxului luminos (1)
 ± 30 %
 ± 15 %
 2. Intensitatea luminoasă normalizată/fluxul luminos cumulat
 2.1.
 Măsurătorile intensității luminoase se efectuează după:
 (a)
 o perioadă de stabilizare de 30 de minute; sau
 (b)
 stabilizarea temperaturii Tb la valoarea dată în fișa de date relevantă.
 2.2.
 Măsurătorile trebuie efectuate la tensiunea de încercare relevantă.
 2.3.
 Intensitatea luminoasă normalizată a unui eșantion de încercare se calculează prin împărțirea distribuției intensității luminoase, măsurată în conformitate cu punctul 2.1 din prezenta anexă, la fluxul luminos determinat după 30 de minute conform punctului 1.2 din prezenta anexă.
 2.4.
 Fluxul luminos cumulat al unui eșantion de încercare se calculează conform publicației CIE 84-1989, secțiunea 4.3, prin integrarea intensității luminoase într-un con care cuprinde un unghi solid.
 3. Culoare
 Culoarea luminii emise, măsurată în aceleași condiții ca cele descrise la punctul 1.1 din prezenta anexă, trebuie să fie în limitele de culoare cerute.
 4. Consumul de putere
 4.1.
 Măsurarea consumului de putere se efectuează în aceleași condiții ca cele descrise la punctul 1.1 din prezenta anexă, folosind cerințele de la punctul 3.3.3 din prezentul regulament.
 4.2.
 Măsurătorile consumului de putere trebuie efectuate la tensiunea de încercare relevantă.
 4.3.
 Valorile obținute trebuie să îndeplinească cerințele minime și maxime din fișa de date relevantă.
 (1) Deviația maximă a fluxului luminos în raport cu limitele de toleranță se calculează utilizând ca referință fluxul măsurat la tensiunea de încercare. Între tensiunea de încercare și limitele gamei de tensiuni comportamentul fluxului luminos trebuie să fie substanțial uniform.
 ANEXA 5
 CERINȚE MINIME PENTRU PROCEDURILE DE CONTROL AL CALITĂȚII APLICATE DE CĂTRE PRODUCĂTOR
 1. Generalități
 Cerințele de conformitate sunt considerate îndeplinite din punct de vedere fotometric, geometric, vizual și electric, în cazul în care sunt respectate toleranțele specificate pentru producția surselor de lumină cu LED din fișa de date relevantă din anexa 1 și din fișa de date relevantă pentru socluri.
 2. Cerințe minime pentru verificarea conformității de către producător
 Pentru fiecare tip de sursă de lumină cu LED, producătorul sau titularul mărcii de omologare efectuează încercări în conformitate cu prevederile prezentului regulament, la intervale corespunzătoare.
 2.1. Natura încercărilor
 Încercările de conformitate privind aceste specificații vizează caracteristicile fotometrice, geometrice și optice ale acestora.
 2.2. Metodele utilizate în cadrul încercărilor
 2.2.1.
 Încercările trebuie efectuate, în general, în conformitate cu metodele definite în prezentul regulament.
 2.2.2.
 Aplicarea punctului 2.2.1 din prezenta anexă necesită o etalonare periodică a aparaturii de încercare și corelarea acesteia cu măsurătorile efectuate de o autoritate competentă.
 2.3. Modul de selectare a eșantioanelor
 Eșantioanele de surse de lumină cu LED trebuie selectate în mod aleatoriu din producția unui lot omogen. Prin lot omogen se înțelege un ansamblu de surse de lumină cu LED de același tip, definit conform metodelor de producție ale producătorului.
 2.4. Caracteristici verificate și înregistrate
 Sursele de lumină cu LED se inspectează, iar rezultatele încercărilor se înregistrează pe baza grupurilor de caracteristici enumerate în anexa 6 tabelul 1.
 2.5. Criterii de acceptabilitate
 Producătorul sau titularul omologării este responsabil pentru efectuarea unei analize statistice a rezultatelor încercărilor, pentru a respecta cerințele privind verificarea conformității producției stabilite la punctul 4.1 din prezentul regulament.
 Conformitatea este asigurată atunci când nu se depășește nivelul acceptabil de neconformitate pentru fiecare dintre grupele de caracteristici prezentate în tabelul 1 din anexa 6. Acest lucru înseamnă că numărul de surse de lumină cu LED care nu respectă cerința pentru orice grup de caracteristici ale oricărui tip de sursă de lumină cu LED nu depășește limitele de calificare din tabelele relevante 2, 3 sau 4 din anexa 6.
 Notă: Fiecare cerință individuală privind sursele de lumină cu LED se consideră a fi o caracteristică.
 ANEXA 6
 EȘANTIONARE ȘI NIVELURI DE CONFORMITATE PENTRU ÎNREGISTRĂRILE ÎNCERCĂRILOR EFECTUATE DE PRODUCĂTOR
 Tabelul 1
 Caracteristici
 Grupe de caracteristici
 Grupe (1) de registre de încercare în funcție de tipurile de lămpi
 Minimum 12 eșantionări lunare pentru fiecare grupă (1)
 Nivel acceptabil de neconformitate per grupă de caracteristici
 (%)
 Marcare, lizibilitate și durabilitate
 Toate tipurile cu aceleași dimensiuni exterioare
 315
 1
 Dimensiunile exterioare ale lămpii (fără soclu/suport)
 Toate tipurile din aceeași categorie
 200
 1
 Dimensiunile soclului și suportului
 Toate tipurile din aceeași categorie
 200
 6,5
 Dimensiunile referitoare la suprafața care emite lumină și la elemente interioare (2)
 Toate lămpile de același tip
 200
 6,5
 Citiri inițiale, putere, culoare și flux luminos (2)
 Toate lămpile de același tip
 200
 1
 Distribuția intensității luminoase normalizate sau a fluxului luminos cumulat
 Toate lămpile de același tip
 20
 6,5
 Nivelurile minime de calitate acceptabile, bazate pe diferite numere de rezultate ale încercărilor pentru fiecare grupă de caracteristici, sunt prezentate în tabelul 2 ca număr maxim de neconformități. Nivelul minim acceptabil de calitate se bazează pe un nivel al neconformității de 1 %, presupunând o probabilitate de acceptare de cel puțin 0,95.
 Tabelul 2
 Numărul rezultatelor încercărilor pentru fiecare caracteristică
 Limite de calificare pentru acceptare
 20
 0
 21 - 50
 1
 51 - 80
 2
 81 - 125
 3
 126 - 200
 5
 201 - 260
 6
 261 - 315
 7
 316 - 370
 8
 371 - 435
 9
 436 - 500
 10
 501 - 570
 11
 571 - 645
 12
 646 - 720
 13
 721 - 800
 14
 801 - 860
 15
 861 - 920
 16
 921 - 990
 17
 991 – 1 060
 18
 1 061 – 1 125
 19
 1 126 – 1 190
 20
 1 191 – 1 249
 21
 Nivelurile minime acceptabile de calitate, bazate pe diferite numere de rezultate ale încercărilor pentru fiecare grupă de caracteristici, sunt prezentate în tabelul 3 ca număr maxim de neconformități. Nivelul minim de calitate acceptabil se bazează pe un nivel al neconformității de 6,5 %, presupunând o probabilitate de acceptare de cel puțin 0,95.
 Tabelul 3
 Număr de lămpi înregistrate
 Limită de calificare
 20
 3
 21 – 32
 5
 33 – 50
 7
 51 – 80
 10
 81 – 125
 14
 126 – 200
 21
 201 - 213
 22
 214 - 227
 23
 228 - 240
 24
 241 - 254
 25
 255 - 268
 26
 269 - 281
 27
 282 - 295
 28
 296 - 308
 29
 309 - 322
 30
 323 - 336
 31
 337 - 349
 32
 350 - 363
 33
 364 - 376
 34
 377 - 390
 35
 391 - 404
 36
 405 - 417
 37
 418 - 431
 38
 432 - 444
 39
 445 - 458
 40
 459 - 472
 41
 473 - 485
 42
 486 - 499
 43
 500 - 512
 44
 513 - 526
 45
 527 - 540
 46
 541 - 553
 47
 554 - 567
 48
 568 - 580
 49
 581 - 594
 50
 595 - 608
 51
 609 - 621
 52
 622 - 635
 53
 636 - 648
 54
 649 - 662
 55
 663 - 676
 56
 677 - 689
 57
 690 - 703
 58
 704 - 716
 59
 717 - 730
 60
 731 - 744
 61
 745 - 757
 62
 758 - 771
 63
 772 - 784
 64
 785 - 798
 65
 799 - 812
 66
 813 - 825
 67
 826 - 839
 68
 840 - 852
 69
 853 - 866
 70
 867 - 880
 71
 881 - 893
 72
 894 - 907
 73
 908 - 920
 74
 921 - 934
 75
 935 - 948
 76
 949 - 961
 77
 962 - 975
 78
 976 - 988
 79
 989 - 1 002
 80
 1 003 – 1 016
 81
 1 017 - 1 029
 82
 1 030 - 1 043
 83
 1 044 - 1 056
 84
 1 057 - 1 070
 85
 1 071 - 1 084
 86
 1 085 - 1 097
 87
 1 098 - 1 111
 88
 1 112 - 1 124
 89
 1 125 - 1 138
 90
 1 139 - 1 152
 91
 1 153 - 1 165
 92
 1 166 - 1 179
 93
 1 180 - 1 192
 94
 1 193 - 1 206
 95
 1 207 - 1 220
 96
 1 221 - 1 233
 97
 1 234 - 1 249
 98
 Nivelurile minime de calitate acceptabile bazate pe numere diferite de rezultate ale încercărilor pentru fiecare grupă de caracteristici sunt prezentate în tabelul 4, exprimate în procente ale rezultatelor, presupunând o probabilitate de acceptare de cel puțin 0,95.
 Tabelul 4
 Numărul rezultatelor încercărilor pentru fiecare caracteristică
 Limite de calificare prezentate sub forma unui procent din rezultate.
 Nivel acceptabil de neconformități de 1 %
 Limite de calificare prezentate sub forma unui procent din rezultate.
 Nivel acceptabil de neconformități de 6,5 %
 1 250
 1,68
 7,91
 2 000
 1,52
 7,61
 4 000
 1,37
 7,29
 6 000
 1,30
 7,15
 8 000
 1,26
 7,06
 10 000
 1,23
 7,00
 20 000
 1,16
 6,85
 40 000
 1,12
 6,75
 80 000
 1,09
 6,68
 100 000
 1,08
 6,65
 1 000 000
 1,02
 6,55
 (1) Evaluarea cuprinde în general producția de serie a surselor de lumină cu LED din diferite fabrici. Cu toate acestea, un producător poate reuni înregistrări privind același tip de la mai multe fabrici, cu condiția ca acestea să funcționeze în cadrul aceluiași sistem de calitate și de gestionare a calității.
 (2) În cazul în care o sursă de lumină cu LED are mai multe funcții de emisie luminoasă, gruparea caracteristicilor (dimensiuni, putere, culoare și flux luminos) se aplică fiecărui element separat.
 ANEXA 7
 CERINȚE MINIME PRIVIND VERIFICĂRILE PRIN SONDAJ EFECTUATE DE AUTORITATEA DE OMOLOGARE DE TIP
 1. Generalități
 Cerințele de conformitate sunt considerate îndeplinite din punct de vedere fotometric, geometric, vizual și electric, în cazul în care sunt respectate toleranțele specificate pentru producția surselor de lumină cu LED din fișa de date relevantă din anexa 1 și din fișa de date relevantă pentru socluri.
 2. Conformitatea surselor de lumină cu LED din producția de masă nu poate fi contestată dacă rezultatele sunt conforme cu anexa 8 la prezentul regulament.
 3. Conformitatea poate fi contestată, iar producătorului i se poate solicita să ia măsuri pentru ca cerințele să fie respectate în producție, dacă rezultatele nu sunt conforme cu anexa 8 la prezentul regulament.
 4. Dacă se aplică punctul 3 al prezentei anexe, un eșantion suplimentar de 250 de surse de lumină cu LED, selectat aleatoriu dintr-un ciclu recent de producție, este prelevat în termen de două luni.
 ANEXA 8
 VERIFICAREA CONFORMITĂȚII PRODUCȚIEI PRIN SONDAJ
 Confirmarea sau infirmarea conformității se decide în funcție de valorile din tabelul 1. Pentru fiecare grup de caracteristici, sursele de lumină cu LED sunt fie acceptate, fie respinse în funcție de valorile din tabelul 1 (*)
 Tabelul 1
 1 % (1)
 6,5 % (1)
 Acceptare
 Respingere
 Acceptare
 Respingere
 Dimensiunea primului eșantion: 125
 2
 5
 11
 16
 Dacă numărul de unități neconforme este mai mare de 2 (11) și mai mic de 5 (16), se prelevează un al doilea eșantion de 125 de unități și se evaluează cele 250 de unități.
 6
 7
 26
 27
 (*)
 Schema propusă este concepută pentru evaluarea conformității surselor de lumină cu LED la un nivel acceptabil de neconformitate de 1 %, respectiv 6,5 % și se întemeiază pe planul de eșantionare dublă pentru verificări normale din publicația CEI 60410: Sampling Plans and Procedures for Inspection by Attributes („Planuri și proceduri de eșantionare pentru verificarea în funcție de caracteristici”).
 (1) Sursele de lumină cu LED sunt inspectate, iar rezultatele încercărilor sunt înregistrate pe baza grupurilor de caracteristici enumerate în anexa 6 tabelul 1.


type: wikipedia

text:
Abstrakti struktūra – taisyklių, savybių ir ryšių aibė, apibrėžta nepriklausomai nuo fizinių objektų, pavidalo ar atvaizdavimo. Abstrakčias struktūras nagrinėja filosofija, kompiuterių mokslas, matematika.
 Abstrakti struktūra iki tam tikro tikslumo gali būti atvaizduojama ir fiziniais objektais. Tai vadinama abstrakčios struktūros įgyvendinimu.
 Pavyzdys
 Paprasčiausias abstrakčios struktūros pavyzdys – šachmatų taisyklės, nes šios taisyklės apibrėžtos nepriklausomai nuo žaidimui naudojamų figūrų ar lentos savybių. Pavyzdžiui, karalius yra apibrėžtas kaip figūra, kuri gali judėti per vieną langelį bet kuria kryptim (išskyrus atvejus kai langelis yra atakuojamas priešininkų figūros), o fiziškai karalius gali būti kaip medinė figūra, kaip K raidė, paveikslėlis kompiuteryje ar kitaip.
 Daugumos loginių žaidimų taisyklės – abstrakčios struktūros, tačiau daugumos sportų – ne, nes sporto taisyklėse apibrėžiamos ir konkrečios kamuolio, aprangos ir kitos įrangos savybės.
 Matematika


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 15.1.2009
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 10/29
 PREKLAD
 DOHODA
 medzi Európskou úniou a Somálskou republikou o štatúte námorných síl pod vedením Európskej únie v Somálskej republike v rámci vojenskej operácie EÚ Atalanta
 EURÓPSKA ÚNIA (EÚ)
 na jednej strane a
 SOMÁLSKA REPUBLIKA, ďalej len „hostiteľský štát“,
 na strane druhej,
 spolu ďalej ako „strany“,
 BERÚC DO ÚVAHY:
 rezolúcie Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov (OSN) č. 1814 (2008), č. 1816 (2008) a č. 1838 (2008) a rezolúcie na ne nadväzujúce,
 list z 1. novembra 2008 zaslaný predsedom dočasnej federálnej vlády Somálskej republiky generálnemu tajomníkovi Rady EÚ/vysokému predstaviteľovi pre spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku EÚ v reakcii na ponuku EÚ na spoluprácu a oznámenie tejto ponuky zaslané 14. novembra 2008 dočasnou federálnou vládou Somálskej republiky generálnemu tajomníkovi OSN,
 jednotnú akciu Rady EÚ 2008/851/SZBP z 10. novembra 2008 o vojenskej operácii Európskej únie na podporu odrádzania od pirátskych činov a ozbrojených lúpeží pri somálskom pobreží, prevencie pred nimi a ich potláčania (operácia „Atalanta“),
 skutočnosť, že touto dohodou nie sú dotknuté práva a povinnosti strán podľa medzinárodných dohôd a iných nástrojov, ktorými sa zriaďujú medzinárodné súdy a tribunály, vrátane štatútu Medzinárodného trestného súdu,
 DOHODLI SA TAKTO:
 Článok 1
 Rozsah pôsobnosti a vymedzenia pojmov
 1. Táto dohoda sa vzťahuje na ozbrojené sily pod vedením Európskej únie a ich personál.
 2. Táto dohoda sa uplatňuje len na území hostiteľského štátu vrátane jeho vnútorných a výsostných vôd a vzdušného priestoru.
 3. Na účely tejto dohody:
 a)
 „námorné sily pod vedením Európskej únie (EUNAVFOR)“ sú vojenský hlavný štáb EÚ a národné kontingenty, ktoré prispievajú k operácii, ich plavidlá, lietadlá, vybavenie a majetok a dopravné prostriedky;
 b)
 „operácia“ je príprava, zriadenie, výkon a podpora vojenskej misie na základe mandátu udeleného v rezolúciách Bezpečnostnej rady OSN č. 1814 (2008) a č. 1816 (2008) a vo všetkých nadväzujúcich príslušných rezolúciách BR OSN a Dohovore OSN z roku 1982 o morskom práve;
 c)
 „veliteľ operácie EÚ“ je veliteľ operácie;
 d)
 „veliteľ ozbrojených síl EÚ“ je veliteľ na mieste operácie;
 e)
 „vojenský hlavný štáb EÚ“ je vojenský hlavný štáb podliehajúci vojenským veliteľom EÚ, ktorí vykonávajú vojenské velenie alebo kontrolu operácie, a jeho zložky bez ohľadu na ich sídlo;
 f)
 „národné kontingenty“ sú jednotky, plavidlá, lietadlá a zložky patriace členským štátom Európskej únie a iným štátom, ktoré sa zúčastňujú na operácii, vrátane jednotiek vyčlenených na ochranu plavidiel a vojenských síl na palube obchodných lodí;
 g)
 „personál EUNAVFOR-u“ je civilný a vojenský personál pridelený EUNAVFOR-u, ako aj personál podieľajúci sa na príprave operácie a personál vykonávajúci misiu pre vysielajúci štát alebo inštitúciu EÚ v rámci operácie, pokiaľ nie je v tejto dohode ustanovené inak, na území hostiteľského štátu s výnimkou personálu zamestnaného miestne a personálu zamestnaného medzinárodnými obchodnými zmluvnými dodávateľmi;
 h)
 „vysielajúci štát“ je štát poskytujúci EUNAVFOR-u národný kontingent;
 i)
 „vody“ sú vnútorné a výsostné vody hostiteľského štátu a vzdušný priestor nad týmito vodami.
 Článok 2
 Všeobecné ustanovenia
 1. EUNAVFOR a personál EUNAVFOR-u dodržiava zákony a nariadenia hostiteľského štátu a zdrží sa konania alebo činnosti, ktorá sa nezlučuje s cieľmi operácie.
 2. EUNAVFOR informuje vládu hostiteľského štátu o plavidlách a lietadlách operujúcich vo vodách hostiteľského štátu a o plavidlách, ktoré plávajú do prístavov hostiteľského štátu.
 Článok 3
 Identifikácia
 1. Personál EUNAVFOR-u prítomný na pevninskom území hostiteľského štátu musí mať neustále pri sebe pas alebo vojenský preukaz totožnosti.
 2. Lietadlá a plavidlá EUNAVFOR-u sa zreteľne označia podľa spôsobu EUNAVFOR-u a príslušné orgány hostiteľského štátu budú o tom náležite informované.
 3. EUNAVFOR má právo na vyvesenie vlajky Európskej únie a označenia, ako napr. vojenské insígnie, hodnosti a oficiálne znaky, na svojich lietadlách a plavidlách. Uniformy personálu EUNAVFOR-u na pevninskom území hostiteľského štátu sú zreteľne označené znakom EUNAVFOR-u. Podľa rozhodnutia veliteľa ozbrojených síl EÚ môžu byť uniformy EUNAVFOR-u označené národnými vlajkami alebo insígniami národných kontingentov operácie.
 Článok 4
 Prekračovanie hraníc a pohyb na území hostiteľského štátu
 1. Personál EUNAVFOR-u vstupuje na pevninské územie hostiteľského štátu len na základe predloženia dokladov stanovených v článku 3 ods. 1. Je oslobodený od nariadení o pasoch a vízach, imigračných kontrol a colných kontrol pri vstupe, výstupe alebo na území hostiteľského štátu.
 2. Personál EUNAVFOR-u nepodlieha právnym predpisom hostiteľského štátu, ktoré upravujú registráciu a kontrolu cudzincov, nepovažuje sa však za oprávnený na získanie trvalého pobytu alebo bydliska na území hostiteľského štátu.
 3. Aktíva a dopravné prostriedky EUNAVFOR-u, ktoré vstupujú na územie hostiteľského štátu, prechádzajú ním alebo z neho vystupujú na účely podpory operácie, sú oslobodené od všetkých požiadaviek na predloženie súpisov zásob alebo iných colných dokladov a od kontrol.
 4. Členovia personálu EUNAVFOR-u môžu viesť motorové vozidlá, riadiť plavidlá a lietadlá na území hostiteľského štátu pod podmienkou, že majú platný príslušný národný, medzinárodný alebo vojenský vodičský preukaz, oprávnenie na riadenie lodí alebo lietadiel.
 5. Na účely operácie hostiteľský štát zaručí EUNAVFOR-u a jeho personálu slobodu pohybu a slobodu cestovania po jeho území vrátane jeho vôd a vzdušného priestoru. Sloboda pohybu vo výsostných vodách hostiteľského štátu v sebe zahŕňa neobmedzené zastavovanie a kotvenie.
 6. Na účely operácie môže EUNAVFOR vykonávať vo vodách a vzdušnom priestore hostiteľského štátu cvičenia alebo výcvik so zbraňami, ako aj spúšťanie, pristávanie alebo branie na palubu akéhokoľvek lietadla alebo vojenského zariadenia.
 7. Na účely operácie sa nevyžaduje, aby sa vo výsostných vodách hostiteľského štátu ponorky EUNAVFOR-u plavili na hladine a aby vztyčovali svoju vlajku.
 8. Na účely operácie môže EUNAVFOR a dopravné prostriedky, ktoré si prenajíma, používať verejné komunikácie, mosty, trajekty, letiská a prístavy bez ciel, poplatkov, mýta, daní a podobných nákladov. EUNAVFOR nie je oslobodený od primeraných poplatkov za služby, o ktoré požiada a ktoré dostane, za podmienok, ktoré sa vzťahujú na služby poskytované ozbrojeným silám hostiteľského štátu.
 Článok 5
 Výsady a imunity EUNAVFOR-u, ktoré zaručuje hostiteľský štát
 1. Plavidlá a lietadlá EUNAVFOR-u sú nedotknuteľné. Zástupcovia hostiteľského štátu nevstúpia na plavidlá a do lietadiel bez súhlasu veliteľa ozbrojených síl EÚ.
 2. Plavidlá a lietadlá EUNAVFOR-u, ako aj jeho dopravné prostriedky požívajú imunitu voči prehliadke, zhabaniu, zadržaniu alebo exekúcii.
 3. EUNAVFOR, jeho plavidlá, lietadlá, majetok a aktíva, bez ohľadu na to, kde sa nachádzajú a kto je ich držiteľom, požívajú imunitu voči každej forme súdneho konania.
 4. Archív a dokumenty EUNAVFOR-u sú stále nedotknuteľné bez ohľadu na to, kde sa nachádzajú.
 5. Úradná korešpondencia EUNAVFOR-u je nedotknuteľná. Úradná korešpondencia znamená všetku korešpondenciu týkajúcu sa operácie a jej funkcií.
 6. Pokiaľ ide o kupovaný a dovážaný tovar, poskytované služby a zariadenia využívané EUNAVFOR-om na účely operácie, EUNAVFOR, ako aj jeho poskytovatelia služieb a zmluvní dodávatelia sú oslobodení od všetkých vnútroštátnych, regionálnych a obecných odvodov, daní a poplatkov podobného charakteru. EUNAVFOR nie je oslobodený od odvodov, daní ani poplatkov, ktoré predstavujú platby za poskytnuté služby.
 7. Hostiteľský štát povolí vstup tovaru pre operáciu a udelí výnimku z uplatňovania všetkých ciel, poplatkov, mýta, daní a podobných nákladov okrem poplatkov za skladovanie, dopravu a iné poskytnuté služby.
 Článok 6
 Výsady a imunity personálu EUNAVFOR-u, ktoré zaručuje hostiteľský štát
 1. Personál EUNAVFOR-u nepodlieha nijakej forme zatknutia ani zadržania.
 2. Doklady, korešpondencia a majetok personálu EUNAVFOR-u sú nedotknuteľné.
 3. Personál EUNAVFOR-u za každých okolností požíva imunitu voči trestnej, občianskoprávnej a správnej právomoci hostiteľského štátu.
 Vysielajúci štát alebo dotknutá inštitúcia EÚ sa môže imunity personálu EUNAVFOR-u voči súdnej právomoci podľa okolností vzdať. Takéto vzdanie sa musí uskutočniť písomne.
 4. Začatie konania členom personálu EUNAVFOR-u bráni uplatneniu imunity voči súdnej právomoci v súvislosti s akýmkoľvek protinárokom, ktorý je priamo spojený s hlavným nárokom.
 5. Člen personálu EUNAVFOR-u nie je povinný poskytnúť svedeckú výpoveď.
 6. Voči personálu EUNAVFOR-u sa nesmú prijať žiadne exekučné opatrenia.
 7. Imunita personálu EUNAVFOR-u voči súdnej právomoci hostiteľského štátu ho neoslobodzuje od súdnej právomoci príslušného vysielajúceho štátu.
 8. Personál EUNAVFOR-u je oslobodený od akejkoľvek formy zdaňovania mzdy a požitkov, ktoré mu vypláca EUNAVFOR alebo vysielajúci štát, v hostiteľskom štáte, ako aj zdaňovania akéhokoľvek príjmu, ktorý dostane mimo hostiteľského štátu.
 9. Hostiteľský štát povolí v súlade s takými zákonmi a pravidlami, aké môže prijať, vstup tovaru na osobné použitie personálu EUNAVFOR-u a udelí výnimku z uplatňovania všetkých ciel, daní a súvisiacich poplatkov okrem poplatkov za skladovanie, dopravu a podobné služby.
 Osobná batožina členov personálu EUNAVFOR-u je oslobodená od kontroly, ak neexistujú závažné dôvody predpokladať, že obsahuje tovar, ktorý nie je na ich osobnú potrebu, alebo tovar, ktorého dovoz alebo vývoz zakazuje zákon alebo ktorý podlieha kontrole podľa pravidiel o karanténe hostiteľského štátu. Takáto kontrola sa uskutoční iba v prítomnosti dotknutého člena personálu EUNAVFOR-u alebo splnomocneného zástupcu EUNAVFOR-u.
 Článok 7
 Trestná právomoc
 Príslušné orgány vysielajúceho štátu majú na území hostiteľského štátu právo na výkon všetkej trestnej právomoci a disciplinárnej právomoci, ktorú im udeľuje právo vysielajúceho štátu, a to vo vzťahu k všetkým členom personálu EUNAVFOR-u podliehajúcim príslušnému právu vysielajúceho štátu.
 Článok 8
 Uniforma a zbrane
 1. Nosenie uniformy podlieha pravidlám, ktoré vydáva veliteľ ozbrojených síl EÚ.
 2. Vojenský personál EUNAVFOR-u môže nosiť zbrane a strelivo pod podmienkou, že ho na to oprávňujú rozkazy.
 Článok 9
 Podpora hostiteľského štátu a uzatváranie zmlúv
 1. Hostiteľský štát v rámci svojich prostriedkov a možností pomáha pri príprave, zriaďovaní, vykonávaní a podpore operácie.
 2. Právo uplatniteľné na zmluvy uzavreté EUNAVFOR-om v hostiteľskom štáte sa určí v danej zmluve.
 3. Hostiteľský štát uľahčuje vykonávanie zmlúv, ktoré EUNAVFOR uzavrel s obchodnými subjektmi na účely operácie.
 Článok 10
 Úmrtie člena personálu EUNAVFOR-u
 Veliteľ ozbrojených síl EÚ má právo prijať a vykonať vhodné opatrenia na repatriáciu zosnulého člena personálu EUNAVFOR-u, ako aj jeho osobného majetku.
 Článok 11
 Bezpečnosť EUNAVFOR-u
 EUNAVFOR je oprávnený, aby na pevninskom území hostiteľského štátu a v jeho vnútorných vodách prijímal opatrenia potrebné na ochranu jeho plavidiel, lietadiel a aktív, ako aj plavidiel, ktoré ochraňuje, proti vonkajším útokom a vniknutiu.
 Článok 12
 Komunikácia
 EUNAVFOR má právo neobmedzenej komunikácie prostredníctvom rádia (vrátane satelitného, mobilného alebo prenosného rádia), telefónu, telegrafu, faxu a ostatných prostriedkov. Hostiteľský štát zaručuje bezplatný prístup k frekvenčnému spektru.
 Článok 13
 Nároky v prípade úmrtia, zranenia, škody alebo straty
 1. EUNAVFOR a jeho personál nenesú zodpovednosť za škody ani straty osobného alebo štátneho majetku, ktoré súvisia s operačnými potrebami, ani za škody alebo straty spôsobené činnosťami v súvislosti s občianskymi nepokojmi alebo s ochranou EUNAVFOR-u.
 2. Nároky v prípade škody na osobnom alebo štátnom majetku alebo v prípade jeho straty, na ktoré sa nevzťahuje odsek 1, ako aj nároky v prípade úmrtia alebo zranenia osôb a nároky v prípade škody na majetku EUNAVFOR-u alebo jeho straty sa urovnajú diplomatickou cestou.
 3. V prípade právneho konania začatého v súvislosti s ujmou spôsobenou tretím stranám v ňom namiesto EUNAVFOR-u vystupuje Somálska republika. Somálska republika v každom prípade hradí všetky kompenzácie ako odškodnenie za ujmu spôsobenú iným tretím stranám, ako sú tretie strany uvedené v odseku 1. Ak sa takáto kompenzácia prisúdi EUNAVFOR-u, celú výšku kompenzácie alebo jej časť nahradí EUNAVFOR.
 Článok 14
 Spojenie a spory
 1. Všetky otázky, ktoré vzniknú v spojení s uplatňovaním tejto dohody, riešia spoločne zástupcovia EUNAVFOR-u a príslušné orgány hostiteľského štátu.
 2. Ak nedôjde k urovnaniu, spory týkajúce sa výkladu alebo uplatňovania tejto dohody sa urovnajú medzi hostiteľským štátom a zástupcami EÚ výlučne diplomatickou cestou.
 Článok 15
 Ostatné ustanovenia
 1. Ak táto dohoda odkazuje na výsady, imunity a práva EUNAVFOR-u a jeho personálu, vláda hostiteľského štátu je zodpovedná za vykonávanie a dodržiavanie takýchto imunít, výsad a práv príslušnými miestnymi orgánmi hostiteľského štátu.
 2. Nič v tejto dohode nemá za cieľ odchýliť sa od práv ani sa nevykladá ako odchýlka od práv, ktorých sa môže dovolať členský štát EÚ alebo iný štát podieľajúci sa na EUNAVFOR-e podľa iných dohôd.
 Článok 16
 Vykonávacie dojednania
 Na účely uplatňovania tejto dohody sa môžu operačné, správne a technické otázky upraviť osobitnými dojednaniami, ktoré sa uzavrú medzi veliteľom operácie EÚ alebo veliteľom ozbrojených síl EÚ na jednej strane a správnymi orgánmi hostiteľského štátu na strane druhej.
 Článok 17
 Nadobudnutie platnosti a ukončenie
 1. Táto dohoda nadobúda platnosť dňom jej podpísania a zostáva v platnosti do dňa odchodu poslednej zložky EUNAVFOR-u a posledného člena jeho personálu, ako to oznámi EUNAVFOR.
 2. Bez ohľadu na odsek 1 sa ustanovenia obsiahnuté v článku 4 ods. 8, článku 5 ods. 1 až 3, článku 5 ods. 6 a 7, článku 6 ods. 1, článku 6 ods. 3 a 4, článku 6 ods. 6, článku 6 ods. 8 a 9 a článku 13 považujú za uplatňované odo dňa rozmiestnenia prvých členov personálu EUNAVFOR-u, ak tento deň predchádza dňu nadobudnutia platnosti tejto dohody.
 3. Túto dohodu možno zmeniť a doplniť písomnou dohodou strán.
 4. Ukončením tejto dohody nie sú dotknuté práva ani povinnosti vyplývajúce z vykonávania tejto dohody pred jej ukončením.
 V Nairobi 31. decembra 2008 v dvoch pôvodných vyhotoveniach v anglickom jazyku.
 Za Európsku úniu
 Za hostiteľský štát


text:
 20.7.2017
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 189/54
 DECIZIA NR. 34/2016 A COMITETULUI MIXT AL SEE
 din 5 februarie 2016
 de modificare a anexei XXI (Statistică) la Acordul privind SEE [2017/1317]
 COMITETUL MIXT AL SEE,
 având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European („Acordul privind SEE”), în special articolul 98,
 întrucât:
 (1)
 Regulamentul (UE) 2015/1711 al Comisiei din 17 septembrie 2015 de stabilire, pentru anul 2015, a „listei Prodcom” de produse industriale prevăzută în Regulamentul (CEE) nr. 3924/91 al Consiliului (1) trebuie încorporat în Acordul privind SEE.
 (2)
 Prin urmare, anexa XXI la Acordul privind SEE ar trebui modificată în mod corespunzător,
 ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
 Articolul 1
 În anexa XXI la Acordul privind SEE, după punctul 4am [Regulamentul (UE) nr. 842/2014 al Comisiei] se inserează următorul punct:
 „4an.
 32015 R 1711: Regulamentul (UE) 2015/1711 al Comisiei din 17 septembrie 2015 de stabilire, pentru anul 2015, a «listei Prodcom» de produse industriale prevăzută de Regulamentul (CEE) nr. 3924/91 al Consiliului (JO L 254, 30.9.2015, p. 1).”
 Articolul 2
 Textele Regulamentului (UE) 2015/1711 în limbile islandeză și norvegiană, care urmează să fie publicate în suplimentul SEE la Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, sunt autentice.
 Articolul 3
 Prezenta decizie intră în vigoare la 6 februarie 2016, cu condiția să se fi efectuat toate notificările prevăzute la articolul 103 alineatul (1) din Acordul privind SEE (*1).
 Articolul 4
 Prezenta decizie se publică în secțiunea SEE și în suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Uniunii Europene.
 Adoptată la Bruxelles, 5 februarie 2016.
 Pentru Comitetul mixt al SEE
 Președintele
 Claude MAERTEN
 (1) JO L 254, 30.9.2015, p. 1.
 (*1) Nu au fost semnalate obligații constituționale.


type: other

text:
Talbiet għal manteniment - Belġju
 "Obbligu ta' manteniment" ifisser obbligu impost fuq persuna mil-liġi biex tipprovdi għal persuna oħra fil-bżonn u li tiġi minnha permezz ta' rabta "speċifika familjali" bl-għajnuna neċessarja għall-ħajja. Il-"manteniment" ikopri mhux biss l-ikel iżda dak kollhu li huwa meħtieġ għall-ħajja, inkluż l-alimenti, il-ħwejjeġ, l-akkomodazzjoni u l-kura medika.
 L-obbligu ta' manteniment huwa bbażat fuq relazzjoni familjali jew relazzjoni biż-żwieġ jew fuq obbligu alternattiv meta tintemm dik ir-rabta. L-obbligu jeżisti bejn ċerti qraba fil-linja diretta u qraba biż-żwieġ, bejn il-konjuġi u l-koabitanti legali. Huwa bbażat fuq dmir ta' "solidarjetà" li jista' jkun aktar b'saħħtu f'ċerti każijiet.
 Il-ġenituri lejn it-tfal tagħhom
 Hemm żewġ tipi ta' obbligazzjonijiet f'dawn il-każijiet:
 Obbligu ta' manteniment usa' fejn l-omm u l-missier iridu jerfgħu r-responsabbiltà, skont il-mezzi tagħhom, għall-akkomodazzjoni, il-manteniment, is-saħħa, is-superviżjoni, l-edukazzjoni, it-taħriġ u l-iżvilupp tat-tfal tagħhom. Jekk it-tfal ikunu għadhom l-iskola jew jitħarrġu, l-obbligu jkompli wara li t-tfal jilħqu l-età adulta. Huwa jeżisti irrispettivament mir-riżorsi tal-ġenituri u l-bżonnijiet tat-tfal. Huwa usa' fis-sens illi, minbarra s-sussistenza tat-tfal, jinkludi wkoll l-iskola u t-taħriġ eċċ (l-Artikolu 203 tal-Kodiċi Ċivili).
 Obbligu ta' manteniment ibbażat fuq il-fatt li l-ġenituri kellhom it-tfal, marbut mal-bżonnijiet tat-tfal irrispettivament mill-età u r-riżorsi tal-ġenituri (l-Artikoli 205, 207, 208 u 353-14 tal-Kodiċi Ċivili).
 It-tfal lejn il-ġenituri tagħhom
 L-obbligu ta' manteniment tal-ġenituri fir-rigward tat-tfal tagħhom huwa reċiproku (l-Artikoli 205, 207 u 353-14 tal-Kodiċi Ċivili). Għalhekk it-tfal għandhom obbligu ta' manteniment lejn ommhom u missierhom jekk ikunu fil-bżonn.
 Il-konjuġi
 L-obbligi ta' manteniment bejn il-konjuġi huma bbażati fuq id-dmirijiet ta' għajnuna u assistenza u l-obbligu ta' kontribuzzjoni lejn l-ispejjeż taż-żwieġ stabbiliti fil-Kodiċi Ċivili (l-Artikoli 213 u 221 tal-Kodiċi Ċivili). Dawk id-dmirijiet, marbuta mal-obbligu tal-koabitazzjoni li huwa impost ukoll fuq il-konjuġi, huma reċiproċi. Jekk ma jiġux issodisfati, jistgħu jinbdew proċedimenti legali għall-eżekuzzjoni, fil-forma ta' proċedimenti għall-manteniment jew ċessjoni (l-Artikoli 213, 221 u 223 tal-Kodiċi Ċivili) – ara l-mistoqsija 10.
 Konjuġi divorzjat lil ekskonjuġi
 Trid issir distinzjoni skont it-tip ta' divorzju: divorzju minħabba t-tkissir irrimedjabbli taż-żwieġ jew id-divorzju kunsenswali:
 Id-divorzju minħabba t-tkissir irrimedjabbli taż-żwieġ: jekk il-konjuġi ma laħqux ftehim dwar l-għoti tal-manteniment (l-Artikolu 301(1) tal-Kodiċi Ċivili), il-qorti tista', fis-sentenza ta' divorzju jew deċiżjoni sussegwenti, fuq talba tal-konjuġi "fil-bżonn", tordna lill-konjuġi l-ieħor biex iħallas il-manteniment (l-ewwel paragrafu tal-Artikolu 301(2) tal-Kodiċi Ċivili).
 Il-qorti tista' tirrifjuta li tilqa' talba għal manteniment wara d-divozju jekk il-konvenut juri illi r-rikorrent huwa ħati ta' kondotta serjament ħażina li trendi l-koabitazzjoni impossibbli (it-tieni paragrafu tal-Artikolu 301(2) tal-Kodiċi Ċivili).
 F'kull każ l-ammont tal-manteniment ma jistax jaqbeż terz mill-introjtu tal-konjuġi li jrid iħallas (it-tielet paragrafu tal-Artikolu 301(3) tal-Kodiċi Ċivili).
 Id-divorzju kunsenswali: il-konjuġi mhumiex obbligati jaqblu dwar l-għoti ta' manteniment lil wieħed minnhom matul il-proċedimenti u/jew wara d-divorzju. Jekk jaqblu dwar il-manteniment, l-ammont u l-arranġamenti għall-ħlas u l-eżekuzzjoni tal-manteniment jiġu ddeterminati b'mod ħieles, kif ukoll l-indiċjar u r-raġunijiet għal tibdil (is-subparagrafu (4) tal-ewwel paragrafu tal-Artikolu 1288 tal-Kodiċi Ġudizzjarju). Sakemm ma jkunux ftiehmu bil-kontra b'mod ċar, il-qorti tista', fuq talba ta' waħda mill-partijiet, iżżid, tnaqqas jew tikkanċella l-manteniment miftiehem wara s-sentenza ta' divorzju (it-tielet paragrafu tal-Artikolu 1288 tal-Kodiċi Ġudizzjarju) jekk, tal-inqas, l-ammont ma għadux xieraq minħabba ċirkostanzi ġodda mhux marbuta max-xewqat tal-partijiet. Il-manteniment ma jistax jiġi indiċjat jekk l-indiċjar ma jkunx ġie speċifikat.
 F'liema ċirkostanzi?
 L-obbligu ta' manteniment jeżisti wkoll bejn il-qraba fil-linja diretta, kemm axxendenti u dixxendenti (ġenituri/tfal, tfal/ġenituri, kif ukoll neputijiet/nanniet u viċi versa - l-Artikoli 205 u 207 tal-Kodiċi Ċivili).
 Bejn il-qraba biż-żwieġ hemm 2 xenarji possibbli:
 il-konjuġi superstiti għandhom obbligu lejn it-tfal tal-konjuġi mejjet tagħhom, li mhumiex tagħhom, fi ħdan ċerti limiti (l-Artikolu 203(3) tal-Kodiċi Ċivili);
 it-tfal tar-rispett għandhom obbligu lejn il-ġenituri tar-rispett u viċe versa. L-obbligu jispiċċa jekk il-missier jew l-omm tar-rispett jerġgħu jiżżewġu, jew jekk dak il-konjuġi (li permezz tiegħu hemm relazzjoni biż-żwieġ) u t-tfal miż-żwieġ ikunu mejta (l-Artikoli 206 u 207 tal-Kodiċi Ċivili).
 F'ċerti ċirkostanzi, il-manteniment għall-konjuġi superstiti jew għall-axxendenti tad-decujus jitħallas mill-wirt tal-konjuġi mejjet (l-Artikolu 205 bis tal-Kodiċi Ċivili).
 It-tfal mingħajr missier magħruf jistgħu jitolbu l-manteniment għall-għajxien tagħhom, għall-edukazzjoni u t-taħriġ tagħhom mir-raġel li kellu relazzjoni m'ommhom matul il-perjodu ġuridiku ta' konċepiment (l-Artikolu 336 tal-Kodiċi Ċivili).
 Jekk l-armonija bejn il-koabitanti legali tiġi serjament imfixkla, parti tista' titlob lill-qorti għal ordni provviżorju ta' ħlas tal-manteniment. L-istess japplika jekk tintemm il-koabitazzjoni legali, skont miżuri provviżorji (l-Artikolu 1479 tal-Kodiċi Ċivili).
 Normalment l-obbligu ta' manteniment jieqaf meta t-tfal jilħqu l-età u l-kapaċità adulta. Madankollu, l-obbligu jibqa' jekk it-tfal ikomplu bl-edukazzjoni u t-taħriġ tagħhom (l-Artikoli 203 u 336 tal-Kodiċi Ċivili).
 Id-debitur jista' jilqa' l-bżonnijiet tal-kreditur volontarjament. Inkella, jekk tinqala' kwistjoni, nuqqas ta' ftehim jew sospensjoni, ikunu meħtieġa proċedimenti l-qorti.
 F'każ ta' divorzju minħabba t-tkissir irrimedjabbli taż-żwieġ, talba għall-manteniment wara d-divorzju tista' ssir lill-istess qorti, jew fil-proċess promotorju jew permezz ta' sottomissjonijiet (il-ħames paragrafu tal-Artikolu 1254(1) u l-Artikolu 1254(5) tal-Kodiċi Ġudizzarju.
 Lil hinn mill-proċedimenti ta' divorzju, huwa l-Kummissarju tal-Ġustizzja li jisma' u jiddeċiedi dwar talbiet ta' manteniment (l-Artikolu 591(7) tal-Kodiċi Ġudizzjarju), ħlief fi proċedimenti għal manteniment minn persuni mingħajr missier magħruf. Ara l-mistoqsija 5.
 Mill-1 ta' Settembru 2014, minbarra l-obbligi ta' manteniment marbuta mal-introjtu għall-integrazzjoni soċjali, it-talbiet kollha marbuta mal-obbligi ta' manteniment jaqgħu taħt il-ġuriżdizzjoni tal-qorti tal-familja (l-Artikolu 572 bis (7) tal-Kodiċi Ġudizzjarju), inklużi il-proċedimenti għal manteniment mingħajr dikjarazzjoni ta' paternità.
 Il-kawża hija personali u tista' ssir biss mill-persuna intitolata għall-manteniment (ara b'mod partikolari l-Artikolu 337 tal-Kodiċi Ċivili). It-talba ssir lill-qorti mir-rikorrent personalment jew mill-avukat tiegħu (ara b'mod partikolari l-Artikoli 1253 ter, 1254 u 1320 tal-Kodiċi Ġudizzarju).
 Jekk ir-rikorrent ma jkollux kapaċità ġuridika, jaġixxu f'ismu r-rappreżentanti legali tiegħu (missier, omm, tutur, rappreżentant statutorju).
 Il-Kummissarju tal-Ġustizzja għandu ġuriżdizzjoni ġenerali fuq il-kwistjonijiet ta' manteniment (l-Artikolu 591(7) tal-Kodiċi Ġudizzjarju) iżda hemm eċċezzjonijiet. F'dawk iċ-ċirkostanzi, il-kawża trid titressaq fil-qorti tad-domiċilju tar-rikorrent, ħlief f'każ ta' talbiet għat-tnaqqis jew il-kanċellament tal-manteniment (l-Artikolu 626 tal-Kodiċi Ġudizzjarju).
 Il-president tal-qorti tal-prim'istanza (l-Artikolu 338 tal-Kodiċi Ċivili) għandu ġuriżdizzjoni fuq proċedimenti mressqa minn minuri kontra persuna li kellha relazzjoni ma' ommu matul il-perjodu ġuridiku ta' konċepiment (l-Artikolu 336 tal-Kodiċi Ċivili).
 Ħlief f'każ ta' miżuri interim u urġenti, il-kwistjonijiet dwar is-setgħa tal-ġenituri jaqgħu taħt il-ġuriżdizzjoni tal-qorti tal-minorenni (l-Artikolu 387 bis tal-Kodiċi Ċivili) tal-post tar-residenza tal-ġenituri, tuturi jew persuni bil-kustodja tat-tfal (l-Artikolu 44 tal-Liġi tat-8 ta' April 1965 dwar il-protezzjoni taż-żgħażagħ, il-kura tal-minorenni li wettqu reat u l-kumpens għad-dannu kkawżat mid-dannu).
 F'każ ta' kunflitt bejn il-konjuġi qabel il-proċedimenti ta' divorzju, it-talbiet isiru lill-Kummissarju tal-Ġustizzja (l-Artikolu 594(19) tal-Kodiċi Ġudizzjarju) tal-post fejn kienet tinsab l-aħħar dar matrimonjali (l-Artikolu 628(2) tal-Kodiċi Ġudizzjarju).
 Hekk kif jiġi ppreżentat ir-rikors ta' divorzju minħabba t-tkissir irrimedjabbli taż-żwieġ, il-president tal-qorti tal-prim'istanza jkollu ġuriżdizzjoni (l-Artikolu 1280 tal-Kodiċi Ġudizzjarju) sakemm jinħall iż-żwieġ. Madankollu, l-approvazzjoni tal-ftehimiet ta' manteniment milħuqa mill-partijiet hija r-responsabbiltà tal-qorti li tkun qiegħda tisma' l-mertu tal-kawża (l-ewwel paragrafu tal-Artikolu 1256 tal-Kodiċi Ġudizzjarju).
 il-Kummissarju tal-Ġustizzja u l-qorti tal-minorenni jkollhom ġuriżdizzjoni wara s-sentenza finali ta' divorzju. Il-president tal-qorti tal-prim'istanza jżomm il-ġuriżdizzjoni tiegħu għall-ordnijiet provviżorji f'każijiet urġenti (l-Artikolu 584 tal-Kodiċi Ġudizzarju).
 Mill-1 ta' Settembru 2014, minbarra l-obbligi ta' manteniment marbuta mal-introjtu għall-integrazzjoni soċjali, it-talbiet kollha marbuta mal-obbligi ta' manteniment jaqgħu taħt il-ġuriżdizzjoni tal-qorti tal-familja (l-Artikolu 572 bis (7) tal-Kodiċi Ġudizzjarju).
 Mill-1 ta' Settembru 2014, it-talbiet bejn partijiet li huma (jew kienu) miżżewġa jew li huma (jew kienu) koabitanti legali u t-talbiet għall-manteniment marbuta ma' tfal taż-żewġ partijiet jew tfal b'relazzjoni ma' ġenitur wieħed biss rikonoxxuta, jsiru lill-qorti li diġà tkun qiegħda tisma' talba (l-Artikolu 629 bis (1) tal-Kodiċi Ġudizzarju). Dik il-qorti hija l-qorti tad-domiċilju tal-minuri (jew, fin-nuqqas, tal-post ta' residenza abitwali tagħhom) għal talbiet marbuta mal-manteniment ta' minuri li għandu kapaċità ġuridika. Jekk il-partijiet ikollhom diversi tfal, ikollha ġuriżdizzjoni għat-talbiet kollha l-qorti li l-ewwel talba titressaq quddiemha (l-Artikolu 629 bis (2) tal-Kodiċi Ġudizzjarju). Jekk l-obbligi ta' manteniment jikkonċernaw kredituri oħra tal-manteniment, il-kawża titressaq quddiem il-qorti tal-aħħar domiċilju tal-konvenut jew il-post fejn kienet l-aħħar dar matrimonjali jew konġunta (l-Artikolu 629 bis (4) tal-Kodiċi Ġudizzjarju).
 Ara l-mistoqsija 4. Skont il-kawża mressqa, it-talba ssir permezz ta' ċitazzjoni tal-bailiff jew b'rikors. Il-preżenza ta' avukat mhix obbligatorja.
 Il-proċedimenti legali jsiru bi ħlas. Ma tistax issir stima tal-ispejjeż totali; dawn jiddependu mill-proċedimenti, l-ispejjeż legali u l-ispejjeż tad-difiża jekk jitqabbad avukat. Japplikaw ir-regoli tal-liġi ordinarja għall-ħlas tal-ispejjeż tal-proċedimenti mill-għajnuna legali (Ara Għajnuna Legali - il-Belġju).
 Tipi ta' għajnuna:
 L-għajnuna tieħu l-forma ta' manteniment. F'ċerti każijiet il-manteniment jista' jiġi kapitalizzat (l-Artikolu 301(8) tal-Kodiċi Ċivili). F'każijiet eċċezzjonali dan jista' jitħallas in natura (l-Artikolu 210 tal-Kodiċi Ċivili).
 L-evalwazzjoni u l-indiċjar tal-għajnuna
 M'hemmx skala. Il-manteniment jingħata biss proporzjonalment skont il-bżonn tar-rikorrent u ċ-ċirkostanza finanzjarji tal-persuna responsabbli mill-ħlas (l-Artikoli 208 u 209 tal-Kodiċi Ċivili).
 L-obbligu tal-missierijiet u l-ommijiet (l-Artikolu 203 tal-Kodiċi Ċivili) jiġi determinat proporzjonalment skont il-mezzi tagħhom u jrid ikopri l-akkomodazzjoni, il-manteniment, is-saħħa, is-superviżjoni, l-edukazzjoni u t-taħriġ u l-iżvilupp tat-tfal tagħhom (sakemm ilestu mill-edukazzjoni u t-taħriġ tagħhom). Dak il-manteniment jieħu l-forma ta' kontribuzzjoni fissa fix-xahar lill-ġenitur "bil-kustodja".
 L-omm u l-missier jistgħu jaġixxu f'isimhom biex jitolbu kontribuzzjoni mingħand xulxin lejn l-ispejjeż tal-akkomodazzjoni, għajxien, eċċ (l-Artikolu 203 bis (2) tal-Kodiċi Ċivili).
 L-ammont ta' manteniment pagabbli minn persuna li kellha relazzjoni ma' omm il-wild matul il-perjodu tal-konċepiment jiġi determinat mill-bżonnijiet tat-tfal u l-mezzi, il-kapaċitajiet u ċ-ċirkostanzi soċjali tad-debitur (l-Artikoli 336, 339 u 203 bis tal-Kodiċi Ċivili).
 Il-liġi tawtorizza b'mod ċar lill-koppji waqt proċedimenti ta' divorzju biex jaslu għal ftehim dwar l-għoti ta' manteniment, l-ammont u l-arranġamenti biex jiġi rivedut l-ammont miftiehem (l-Artikolu 301(1) tal-Kodiċi Ċivili, u l-ewwel paragrafu tal-Artikolu 1256 u l-Artikolu 1288(4) tal-Kodiċi Ġudizzjarju. Madankollu, il-qorti li tkun qiegħda tisma' l-kawża tista' tiddeċiedi li ma tapprovax dawn il-ftehimiet jekk imorru kontra l-interessi tat-tfal (it-tieni paragrafu tal-Artikolu 1256, it-tieni u l-ħames paragrafu tal-Artikolu 1290 tal-Kodiċi Ġudizzjarju).
 F'każ ta' ftehim bil-qorti, il-qorti li tiddeċiedi in concreto dwar l-ammont ta' manteniment trid, madankollu, tapplika kriterji u limiti fil-kalkoli tagħha. Fil-prinċipju l-manteniment irid ikopri mill-inqas il-"bżonnijiet" tal-benefiċjarju (l-ewwel paragrafu tal-Artikolu 301(3) tal-Kodiċi Ċivili).
 F'kull każ l-ammont tal-manteniment ma jistax jaqbeż terz l-introjtu tal-konjuġi li jrid iħallas (l-aħħar sentenza tal-Artikolu 301(3) tal-Kodiċi Ċivili). Il-perjodu li fih għandu jitħallas il-manteniment huwa limitat għal kemm dam iż-żwieġ. F'ċirkostanzi eċċezzjonali l-perjodu li fih għandu jitħallas il-manteniment jista' jiġi estiż mill-qorti (l-Artikolu 301(4) tal-Kodiċi Ċivili).
 L-indiċjar huwa awtomatiku fil-każ ta' divorzju minħabba t-tkissir irrimedjabbli taż-żwieġ u l-ħlas tal-manteniment mill-ġenituri. Fil-prinċipju l-indiċi ta' referenza huwa l-indiċi tal-prezzijiet għall-konsumatur, iżda skont il-liġi l-qorti tista' tapplika sistema ta' aġġustament differenti għall-għoli tal-ħajja (l-ewwel paragrafu tal-Artikolu 301(6) u l-Artikolu 203(4)(1) tal-Kodiċi Ċivili), u l-partijiet jistgħu jidderogaw minnha permezz ta' ftehim (l-Artikolu 203 quater (1) tal-Kodiċi Ċivili).
 Bil-liġi l-manteniment jista' jiżdied, jitnaqqas jew jiġi kkanċellat fuq talba ta' waħda mill-partijiet, abbażi tar-raġunijiet ġenerali previsti fl-ewwel paragrafu tal-Artikolu 301(7) tal-Kodiċi Ċivili u l-ewwel paragrafu tal-Artikolu 1293 tal-Kodiċi Ġudizzjarju.
 Il-manteniment jitħallas lill-kreditur jew lir-rappreżentant tiegħu permezz ta' ħlas fix-xahar. F'ċerti każijiet dan jista' jiġi kkapitalizzat (ara l-mistoqsija 8).
 Kreditur b'titolu eżekuttiv jista' jeżegwixxi t-talba tiegħu. Skont ċerti kundizzjonijiet, jista' jinħareġ mandat ta' qbid fuq il-proprjetà mobbli jew immobbli tad-debitur tal-manteniment li ma jħarisx id-deċiżjoni tal-manteniment (l-Artikolu 1494 tal-Kodiċi Ġudizzjarju). Mandat ta' sekwestru jista' jinħareġ ukoll kontra parti terza, bħall-impjegatur tad-debitur (l-Artikolu 1539 tal-Kodiċi Ġudizzjarju). Barra minn hekk, f'ċerti ċirkostanzi il-kredituri tal-manteniment li għad ma għandhomx f'idejhom titolu eżekuttiv jistgħu jitolbu għal ordni ta' sekwestru biex jissalvagwardjaw id-drittijiet tagħhom għal manteniment futur (l-Artikolu 1413 tal-Kodiċi Ġudizzjarju).
 Twaqqaf mekkaniżmu ssimplifikat ta' eżekuzzjoni, jiġifieri sekwestru, li fih il-kreditur huwa awtorizzat jirċievi l-introjtu tad-debitur jew xi somom oħra pagabbli direttament minn parti terza, sa ċerti limiti. Is-sekwestru japplika għall-obbligi ta' manteniment statutorji bejn konjuġi jew ekskonjuġi (l-Artikoli 220(3), 221, 223 and 301(11) tal-Kodiċi Ċivili u l-Artikolu 1280 tal-Kodiċi Ġudizzjarju), għall-obbligi għall-għajxien, edukazzjoni u taħriġ tat-tfal - inkluż il-proċedimenti bejn l-omm u l-missier skont l-Artikolu 203 bis tal-Kodiċi Ċivili - u għall-obbligi ta' manteniment statutorji bejn l-axxendenti u d-dixxendenti (l-Artikolu 203 ter tal-Kodiċi Ċivili).
 Fl-aħħar nett, fil-Kodiċi Kriminali hemm Artikolu dwar l-abbandun tal-familja (l-Artikolu 391 bis tal-Kodiċi Kriminali), fejn kull min jiġi ordnat iħallas il-manteniment mill-qorti u bi ħsieb ma jħallsux għal aktar minn xahrejn jiġi mfittex bil-qorti.
 L-Artikolu 2277 tal-Kodiċi Ċivili jipprovdi illi l-arretrati tal-manteniment jiġu preskritti wara ħames snin.
 L-għoti tal-manteniment mill-qrati huwa suġġett għal preskrizzjoni ta' għaxar snin (l-Artikolu 2262 bis tal-Kodiċi Ċivili).
 Dan il-perjodu jiġi sospiż bejn il-konjuġi matul iż-żwieġ (l-Artikolu 2253) u interrott bin-notifika ta' ċitazzjoni tal-qorti, ordni għal ħlas jew sekwestru (l-Artikoli 2244 u 2248) u bil-preżentata ta' sottomissjonijiet mill-kreditur u l-ħlas mid-debitur.
 Normalment, skont l-Artikoli 7 u 8 tal-Att dwar l-Ipoteki tas-16 ta' Diċembru 1851, id-debituri jridu jissodisfaw l-obbligi tagħhom bl-assi kollha tagħhom.
 Madankollu, skont l-Artikolu 1408 tal-Kodiċi Ġudizzjarju ċerta propjetà personali u tanġibbli meħtieġa għall-ħajja ta' kuljum tad-debitur u tal-familja tiegħu, għax-xogħol tiegħu jew għall-edukazzjoni jew taħriġ tad-debitur jew tat-tfal tiegħu li jgħixu taħt l-istess saqaf hija eżenti mit-talbiet tal-kredituri.
 Skont l-Artikolu 1409(1) tal-Kodiċi Ġudizzjarju, l-introjtu mill-impjieg u minn attivitajiet oħra huwa parzjalment eżenti mill-qbid u mis-sekwestru.
 Madankollu l-Artikolu 1412 tal-Kodiċi Ġudizzjarju jipprovdi illi, l-ewwel nett, ir-regoli tal-immunità mill-qbid ma jistgħux jiġu eżegwiti kontra kreditur tal-manteniment u, it-tieni nett, illi dik il-persuna għandha prijorità assoluta fuq il-kredituri l-oħra tad-debitur. Jekk, minkejja dan, jintalab mandat ta' qbid tal-assi ta' persuna li d-dejn tagħha diġà ġie ssekwestrat jew maqbud, il-qorti tista' tqis il-pożizzjoni globali tad-debitur u l-bżonnijiet tal-kredituri tiegħu, b'mod partikolari rigward il-manteniment, u taqsam is-somom maqbuda jew sekwestrati b'mod indaqs bejniethom (il-ħames paragrafu tal-Artikolu 1390 bis tal-Kodiċi Ċivili).
 Id-debituri falluti huma eliġibbli għal proċeduri tas-saldu tad-dejn (l-Artikoli 1675/2 et seq. tal-Kodiċi Ġudizzjarju). F'dak il-kuntest il-qorti tista' tiddeċiedi, fejn xieraq, illi tikkanċella d-dejn, inklużi l-arretrati tal-manteniment iżda mhux dawk li jikkonċernaw dejn marbut mal-manteniment.
 Jista' jinħareġ mandat ta' sekwestru sabiex jiġi garantit il-ħlas tal-manteniment bil-quddiem hekk kif jasal iż-żmien biex jitħallas (it-tieni paragrafu tal-Artikolu 1494 tal-Kodiċi Ġudizzjarju).
 Jekk il-kredituri tal-manteniment ma jirnexxilhomx jiksbu l-ħlas minkejja l-miżuri msemmija hawn fuq, jistgħu immorru għand id-Dipartiment għat-Talbiet ta' Manteniment [Service des créances alimentaires] (fi ħdan is-Servizz Finanzjarju Pubbliku Federali) li huwa responsabbli għall-għotjiet ta' ħlasijiet bil-quddiem ta' pagamenti ta' manteniment speċifiċi u l-ġbir jew irkupru tal-għotjiet bil-quddiem u l-bilanċ u l-arretrati tal-manteniment li jridu jħallsu d-debituri.
 Id-Dipartiment għat-Talbiet ta' Manteniment jista' jidher għad-debituri u jħallas il-manteniment jew parti minnu minflokhom. Id-Dipartiment jitlob lid-debituri biex iħallsu l-manteniment u l-arretrati f'daqqa. Id-debituri jew iħallsu l-manteniment volontarjament lid-Dipartiment jew jiġi eżegwit l-irkupru. Fit-tieni każ, m'hemmx garanzija tar-riżultat. Dan jiddependi miċ-ċirkostanzi finanzjarji tad-debitur.
 L-Awtorità Ċentrali indikata skont il-Konvenzjoni ta' New York tal-20 ta' Ġunju 1956 dwar l-Irkupru ta' Manteniment Barra l-Pajjiż, ir-Regolament tal-Kunsill Nru 4/2009 tat-18 ta' Diċembru 2008 dwar il-ġuriżdizzjoni, il-liġi applikabbli, ir-rikonoxximent u l-eżekuzzjoni tad-deċiżjonijiet u l-kooperazzjoni f’materji relatati ma’ obbligi ta’ manteniment u l-Konvenzjoni tal-Aja tat-23 ta' Novembru 2007 dwar l-Irkupru Internazzjonali ta’ Manteniment għat-Tfal u Forom Oħrajn ta’ Manteniment tal-Familja hija:
 Is-Servizz Pubbliku Federali tal-Ġustizzja [Service public fédéral Justice]
 Id-Dipartiment għall-Kooperazzjoni Ġudizzjarja Internazzjonali fi Kwistjonijiet Ċivili
 Ir-rikorrent jew il-konsulent legali tiegħu jistgħu jikkuntattjaw id-dipartiment bil-posta, bit-telefown (+32 (0)2 542 65 11), fakx (+32 (0)2 542 70 06) jew ittra elettronika fuq ( aliments@just.fgov.be jew alimentatie@just.fgov.be).
 Ir-rikorrenti residenti f'pajjiż barra l-Belġju jridu jikkuntattjaw lill-Awtorità Ċentrali ta' pajjiżhom li hija responsabbli mill-implimentazzjoni tal-Konvenzjonijiet jew Regolament imsemmija hawn fuq. Ma jistgħux jagħmlu kuntatt dirett ma' korp jew awtorità Belġjana.
 Tweġiba negattiva (ara hawn fuq).
 Meta ssir talba lill-Awtorità Ċentrali, wara l-verifika fejn jinsab id-debitur u/jew l-assi tiegħu fil-Belġju, hija tgħaddi l-każ lill-Uffiċċju tal-Għajnuna Legali bil-ġuriżdizzjoni territorjali xierqa. Meta ssir talba għall-manteniment tat-tfal permezz tal-Awtoritajiet Ċentrali, l-għajnuna legali tingħata mingħajr ma ssir verifika tal-mezzi tal-benefiċjarju. L-għajnuna tkopri t-tariffi tal-avukat u l-ispejjeż tal-proċedimenti.
 F'każijiet oħra, ir-rikorrenti li jkollhom bżonn l-għajnuna legali għandhom imorru għand l-Awtorità Ċentrali, skont id-Direttiva 2002/8/KE.
 L-irwol prinċipali tal-Awtorità Ċentrali huwa li tagħti informazzjoni dwar kif jaħdem ir-Regolament, kemm fis-sistema tagħha stess u f'dik tal-Istat rikjest. L-Awtorità Ċentrali għandha riżorsi li jippermettulha ssib lid-debitur jew lill-kreditur direttament jew indirettament u biex tikseb informazzjoni rilevanti dwar l-introjtu u/jew l-assi tad-debitur jew kreditur.
 Isir sforz biex jintlaħaq ftehim bonarju flimkien mal-proċedimenti l-qorti bi skambju tal-osservazzjonijiet taż-żewġ partijiet u b'mod aktar partikolari rigward il-parti rikjesta matul is-seduti ta' smigħ mill-awtoritajiet ġudizzjarji. Jekk ikun meħtieġ l-Awtorità Ċentrali tipprovdi segwitu sabiex tħeġġeġ l-eżekuzzjoni kontinwa tad-deċiżjonijiet ta' manteniment.
 L-Awtorità Ċentrali tista' tgħin fil-kumpilazzjoni tal-provi dokumentarji u t-trażmissjoni u n-notifika ta' dokumenti billi tagħti informazzjoni dwar id-dispożizzjonijiet tal-liġi domestika li japplikaw u dwar ir-regoli għall-implimentazzjoni tal-istrumenti internazzjonali fis-seħħ.
 Jistgħu jittieħdu miżuri provviżorji neċessarji maħsuba biex jassiguraw is-suċċess ta' talba pendenti għall-manteniment bis-setgħa mogħtija mill-Awtorità Ċentrali lir-rappreżentant tar-rikorrent fil-qrati Belġjani.
 F'każ ta' bżonn, l-Awtorità Ċentrali tista' tipprovdi lill-parti rikjedenti b'informazzjoni dwar il-proċeduri li jridu jsiru biex tiġi stabbilita l-paternità tat-tfal rigward il-missier putattiv.
 L-aħħar aġġornament: 30/06/2020


type: caselaw

text:
 6.6.2017
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 178/9
 Wniosek o wydanie orzeczenia w trybie prejudycjalnym złożony przez Rechtbank van eerste aanleg te Antwerpen (Belgia) w dniu 20 marca 2017 r. – postępowanie karne przeciwko Van Gennip BVBA i in.
 (Sprawa C-137/17)
 (2017/C 178/10)
 Język postępowania: niderlandzki
 Sąd odsyłający
 Rechtbank van eerste aanleg te Antwerpen
 Strony w postępowaniu głównym
 Van Gennip BVBA, Antonius Johannes Maria ten Velde, Original BVBA, Antonius Cornelius Ignatius Maria van der Schoot
 Pytania prejudycjalne
 1)
 Czy następujące naruszenia belgijskich przepisów dotyczących materiałów pirotechnicznych kwalifikują się jako „[poważne (1)] naruszenia” w rozumieniu art. 45 dyrektywy Parlamentu Europejskiego i Rady 2013/29/UE z dnia 12 czerwca 2013 r. w sprawie harmonizacji ustawodawstw państw członkowskich odnoszących się do udostępniania na rynku wyrobów pirotechnicznych (2):
 a)
 sprzedaż wyrobów pirotechnicznych zawierających 2,666 kg materiałów pirotechnicznych, stanowiąca naruszenie art. 265 pkt 7 i art. 257 Koninklijk besluit van 23 september 1958 houdende algemeen reglement betreffende het fabriceren, opslaan, onder zich houden, verkopen, vervoeren en gebruiken van springstoffen [dekretu królewskiego z dnia 23 września 1958 r. w sprawie ogólnego uregulowania produkcji, składowania, posiadania, sprzedaży, transportu i wykorzystywania materiałów wybuchowych], zabraniających sprzedaży wyrobów pirotechnicznych zawierających ponad 1 kg materiałów pirotechnicznych, jeżeli konsument nie posiada uzyskanego indywidualnie zezwolenia administracyjnego na posiadanie większej ilości materiałów pirotechnicznych;
 b)
 przekroczenie ustalonego limitu dla składowania i nieprzestrzeganie miejsc składowania ustalonych w federalnym zezwoleniu wydanym na podstawie ww. dekretu królewskiego z 1953 r., mimo iż na poziomie gminnym wydane zostało już zezwolenie w kontekście ustawodawstwa dotyczącego ochrony środowiska na skład we wskazanych miejscach rzeczywiście składowanych większych ilości;
 c)
 krótkoterminowe tymczasowe składowanie bardzo niewielkich ilości wyrobów pirotechnicznych w różnych, nieobjętych konkretnie zezwoleniem miejscach w ramach posesji zajmowanej przez sklep detaliczny prowadzący sprzedaż wyrobów pirotechnicznych, będący w posiadaniu zarówno federalnego zezwolenia wydanego na podstawie ww. dekretu królewskiego z 1953 r., jak i gminnego zezwolenia wydanego w kontekście ustawodawstwa dotyczącego ochrony środowiska?
 2)
 Czy zasada swobodnego przepływu wyrobów pirotechnicznych w rozumieniu art. 6 ust. 1 dyrektywy 2007/23/WE Parlamentu Europejskiego i Rady z dnia 23 maja 2007 r. w sprawie wprowadzania do obrotu wyrobów pirotechnicznych (3) (obecnie art. 4 ust. 1 dyrektywy 2013/29/UE Parlamentu Europejskiego i Rady z dnia [12] czerwca 2013 r. w sprawie harmonizacji ustawodawstw państw członkowskich odnoszących się do udostępniania na rynku wyrobów pirotechnicznych), w odnośnym przypadku w związku z art. 10 dyrektywy 2006/123/WE Parlamentu Europejskiego i Rady z dnia 12 grudnia 2006 r. dotyczącej usług na rynku wewnętrznym (4) stoi na przeszkodzie uregulowaniu prawa krajowego, które w odniesieniu do miejsc składowania zgodnych z dyrektywą wyrobów pirotechnicznych w kontekście handlu detalicznego ustanawia podwójny wymóg uzyskania z jednej strony zezwolenia wydanego na podstawie przepisów dotyczących produkcji, składowania, posiadania, sprzedaży, transportu i wykorzystywania materiałów wybuchowych, jak zezwolenia wydanego w kontekście ustawodawstwa dotyczącego ochrony środowiska w stosunku do szkodliwych przedsiębiorstw, mimo iż obydwa systemy wydawania zezwoleń w istocie dążą do realizacji tego samego celu (prewencyjnej oceny zagrożenia bezpieczeństwa), a jeden z tych dwóch systemów (mianowicie ten dotyczący materiałów wybuchowych) przewiduje (bardzo) niską górną granicę dla składowania sztucznych ogni (50 kg materiałów pirotechnicznych (tzn. aktywnych substancji)?
 3)
 Czy zasada swobodnego przepływu wyrobów pirotechnicznych w rozumieniu art. 4 ust. 1 dyrektywy 2013/29 [...] oraz art. 6 ust. 2 dyrektywy 2007/23 [...] (w odnośnym przypadku w związku z art. 34, 35 i 36 TFUE) i w związku z zasadą proporcjonalności stoi na przeszkodzie uregulowaniu prawa krajowego, które zabrania konsumentom posiadania sztucznych ogni lub wykorzystywania ich oraz sprzedaży na ich rzecz sztucznych ogni (wyrobów pirotechnicznych należących do klas 2 i 3 w rozumieniu dyrektywy 2007/23/WE) zawierających więcej niż 1 kg materiałów pirotechnicznych?
 (1) Przyp. tłum.: zarówno w polskiej jak i niderlandzkiej wersji językowej w art. 45 dyrektywy mowa jest jedynie o naruszeniach, a nie o poważnych naruszeniach.
 (2) Dz.U. 2013 L 178, s. 27.
 (3) Dz.U. 2007, L 154, s. 1.
 (4) Dz.U. 2006, L 376, s. 36.