text:
 30.7.2015
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 L 202/53
 DEĊIŻJONI TAL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE
 Nru 199/2014
 tal-25 ta' Settembru 2014
 li temenda l-Anness XXI (Statistika) tal-Ftehim ŻEE [2015/1267]
 IL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE,
 Wara li kkunsidra l-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea (“il-Ftehim ŻEE”), u b'mod partikolari l-Artikolu 98 tiegħu,
 Billi:
 (1)
 Ir-Regolament ta' Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) Nru 228/2014 tal-10 ta' Marzu 2014 li jemenda r-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 601/2006 li jimplimenta r-Regolament (KE) Nru 184/2005 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill dwar l-istatistika fuq il-bilanċ ta' pagamenti, kummerċ internazzjonali f'servizzi u investiment dirett barrani, rigward il-format u l-proċedura għat-trażmissjoni tad-dejta (1) għandu jiġi inkorporat fil-Ftehim ŻEE.
 (2)
 Għalhekk, l-Anness XXI tal-Ftehim ŻEE għandu jiġi emendat skont dan,
 ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
 Artikolu 1
 Dan li ġej jiżdied mal-punt 19sa (ir-Regolament tal-Kummissjoni (KE) Nru 601/2006) tal-Anness XXI tal-Ftehim ŻEE:
 “, kif emendat bi:
 —
 32014 R 0228: Ir-Regolament ta' Implimentazzjoni tal-Kummissjoni (UE) Nru 228/2014 tal-10 ta' Marzu 2014 (ĠU L 70, 11.3.2014, p. 16).”
 Artikolu 2
 It-testi tar-Regolament ta' Implimentazzjoni (UE) Nru 228/2014 bil-lingwa Islandiża u dik Norveġiża, li għandhom jiġu ppubblikati fis-Suppliment taż-ŻEE ta' Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, ikunu awtentiċi.
 Artikolu 3
 Din id-Deċiżjoni tidħol fis-seħħ fis-26 ta' Settembru 2014, bil-kundizzjoni li jkunu saru n-notifiki kollha skont l-Artikolu 103(1) tal-Ftehim ŻEE (*).
 Artikolu 4
 Din id-Deċiżjoni tiġi ppubblikata fit-Taqsima taż-ŻEE u fis-Suppliment taż-ŻEE ta' Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
 Magħmul fi Brussell, il-25 ta' Settembru 2014.
 Għall-Kumitat Konġunt taż-ŻEE
 Il-President
 Kurt JÄGER
 (1) ĠU L 70, 11.3.2014, p. 16.
 (*) L-ebda rekwiżit kostituzzjonali ma huwa indikat.


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
Svarbus teisinis pranešimas
 |
 22001A0807(08)
 Oficialusis leidinys L 213 , 07/08/2001 p. 0066 - 0073
 ANNEXSusitarimastarp Europos bendrijos ir Bulgarijos Respublikos dėl Bulgarijos Respublikos dalyvavimo Europos aplinkos agentūroje bei Europos aplinkos informacijos ir stebėjimo tinkleEUROPOS BENDRIJAirBULGARIJOS RESPUBLIKA,toliau – Bulgarija,ATSIŽVELGDAMOS į Bulgarijos paraišką dėl dalyvavimo Europos aplinkos agentūroje dar prieš narystę,PRISIMINDAMOS, kad 1997 m. gruodžio mėn. Liuksemburge susirinkusi Europos Vadovų Taryba nusprendė, kad dalyvavimas Bendrijos programose ir agentūrose yra būdas išplėsti Vidurio ir Rytų Europos šalių pasirengimo narystei strategiją,ATSIŽVELGDAMOS į Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1210/90 dėl Europos aplinkos agentūros bei Europos aplinkos informacijos ir stebėjimo tinklo įkūrimo su pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 933/1999,PRIPAŽINDAMOS tai, kad galutinis Bulgarijos tikslas yra tapti Europos Sąjungos nare, ir kad dalyvavimas Europos aplinkos agentūroje padės Bulgarijai šį tikslą pasiekti,SUSITARĖ:1 straipsnisBulgarija visapusiškai dalyvauja Europos aplinkos agentūroje (toliau – Agentūra) ir Europos aplinkos informacijos ir stebėjimo tinkle ("Eionet"), kurie buvo įkurti Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 1210/90 su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 933/1999.2 straipsnisBulgarija finansiškai prisideda prie 1 straipsnyje nurodytos veiklos (Agentūros ir "Eionet") laikydamasi šių nuostatų:- įnašas laipsniškai didės trejų metų laikotarpiu, kuriuo Bulgarija laipsniškai imsis veiklos. Privalomas finansinis įnašas yra:— 1 metais : 109000 eurų— 2 metais : 138000 eurų— 3 metais : 167000 eurų.Nuo ketvirtų metų po šio Susitarimo įsigaliojimo Bulgarija turi prisiimti visas savo finansinio įnašo išlaidas, t. y. 167000 eurų,- pirmuoju trejų metų laikotarpiu Bulgarija, mokėdama įnašą Agentūrai, gali iš dalies naudoti Bendrijos paramą, pirmaisiais metais "Phare" įnašui neviršijant 75 %, antraisiais – 60 %, o trečiaisiais – 50 %.Nuo ketvirtųjų metų visas finansinio įnašo Agentūrai išlaidas visiškai padengia Bulgarija.Kitos sąlygos ir nuostatos dėl Bulgarijos finansinio įnašo yra išdėstytos šio Susitarimo I priede, kuris yra neatskiriama jo dalis.3 straipsnisBulgarija visapusiškai be balso teisės dalyvauja Agentūros valdančiojoje taryboje ir yra įtraukiama į Agentūros mokslinio komiteto darbą.4 straipsnisPer tris mėnesius nuo šio Susitarimo įsigaliojimo Bulgarija praneša Agentūrai apie pagrindines jos nacionalinio informacijos tinklo sudedamąsias dalis, kaip nustatyta Reglamento (EEB) Nr. 1210/90 su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 933/1999, 4 straipsnio 2 dalyje.5 straipsnisBulgarija paskiria vieną iš 2 straipsnyje minėtų institucijų ar kitą jos teritorijoje įsteigtą organizaciją pagrindiniu nacionaliniu centru, derinančiu ir (arba) perduodančiu informaciją, kuri nacionaliniu lygiu turi būti teikiama Agentūrai ir "Eionet" dalimi esančioms institucijoms bei struktūroms, įskaitant 6 straipsnyje minimus teminius centrus.6 straipsnisBulgarija per 4 straipsnyje nustatytą terminą taip pat gali nurodyti institucijas ar kitas jos teritorijoje įsteigtas organizacijas, kurioms būtų konkrečiai pavesta bendradarbiauti su Agentūra tam tikromis ypač rūpimomis temomis. Nurodyta institucija privalo turėti galimybę su Agentūra sudaryti susitarimą, kuriuo remiantis ji veiktų kaip teminis tinklo centras konkrečioms užduotims. Šie centrai bendradarbiauja su kitoms tinklą sudarančiomis institucijomis.7 straipsnisPer tris mėnesius nuo tada, kai gauna 4, 5 ir 6 straipsniuose nurodytą informaciją, Agentūros valdančioji taryba peržiūri pagrindines tinklo sudedamąsias dalis siekdama atsižvelgti į Bulgarijos dalyvavimą.8 straipsnisBulgarija turėtų pateikti duomenis pagal įsipareigojimus ir tvarką, nustatytus Agentūros darbo programoje.9 straipsnisAgentūra gali tartis su Bulgarijos nurodytomis institucijomis ar struktūromis, kurios yra tinklo dalys, kaip nurodyta 4, 5 ir 6 straipsniuose, dėl būtinų susitarimų, ypač sutarčių sudarymo, siekiant sėkmingai vykdyti pastarosioms pavestas užduotis.10 straipsnisAgentūrai arba Agentūros teikiami aplinkos duomenys gali būti skelbiami ir turi būti prieinami visuomenei su sąlyga, kad Bulgarijoje konfidencialiai informacijai užtikrinamas toks pat saugumo lygis, kaip Bendrijoje.11 straipsnisAgentūra yra Bulgarijos juridinis asmuo. Bulgarijoje ji turi plačiausias juridines galias, pagal Bulgarijos įstatymus suteikiamas juridiniams asmenims.12 straipsnisBulgarija Agentūrai atitinkamai taiko Protokolą dėl Europos Bendrijų privilegijų ir imunitetų, kuris kaip šio Susitarimo II priedas yra neatskiriama šio Susitarimo dalis.13 straipsnisNukrypstant nuo Tarybos reglamento (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68 dėl Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatų ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 12 straipsnio 2 dalies a punkto, Agentūros vykdantysis direktorius gali pagal sutartis įdarbinti visateisius Bulgarijos piliečius.14 straipsnisŠalys imasi visų bendrų ir konkrečių priemonių, būtinų siekiant įvykdyti savo įsipareigojimus pagal šį Susitarimą. Jos pasirūpina, kad būtų pasiekti šiame Susitarime iškelti tikslai.15 straipsnisŠis Susitarimas yra sudaromas neribotam laikotarpiui, kol Bulgarija taps Europos Sąjungos nare. Bet kuri Šalis gali šį Susitarimą denonsuoti apie tai pranešdama kitai Šaliai. Šis Susitarimas nebetaikomas po šešių mėnesių nuo datos, kurią toks pranešimas įteikiamas kitai Šaliai.16 straipsnisŠis Susitarimas taikomas teritorijoms, kuriose yra taikoma Europos bendrijos, Europos atominės energijos bendrijos ir Europos anglių ir plieno bendrijos steigimo sutartys, tose sutartyse nurodytomis sąlygomis, ir Bulgarijos teritorijai.17 straipsnisŠis Susitarimas sudaromas dviem egzemplioriais anglų, danų, graikų, ispanų, italų, olandų, portugalų, prancūzų, suomių, švedų, vokiečių ir bulgarų kalbomis. Visi tekstai yra autentiški.18 straipsnisŠį Susitarimą Šalys patvirtina savo nustatyta tvarka. Šis Susitarimas įsigalioja antro mėnesio, einančio po tos dienos, kurią paskutinė Šalis pirmai Šaliai įteikė pranešimą, kad baigė savo nustatytas procedūras, pirmą dieną.--------------------------------------------------I PRIEDASBULGARIJOS FINANSINIS ĮNAŠAS EUROPOS APLINKOS AGENTŪRAI1. Finansinis įnašas, kurį Bulgarija turi mokėti į Europos Sąjungos biudžetą, kad dalyvautų Europos aplinkos agentūroje, bus:1 dalyvavimo metais : 109000 eurų2 dalyvavimo metais : 138000 eurų3 dalyvavimo metais : 167000 eurų.Nuo ketvirtųjų metų Bulgarija turi prisiimti visas savo finansinio įnašo išlaidas, t. y. 167000 eurų,2. Pirmąjį trejų metų laikotarpį Bulgarija, mokėdama įnašą Agentūrai, gali iš dalies naudoti Bendrijos paramą, pirmaisiais metais "Phare" įnašui neviršijant 75 %, antraisiais – 60 %, o trečiaisiais – 50 %. Laikantis atskiros "Phare" planavimo tvarkos, būtinos "Phare" lėšos bus pervestos Bulgarijai remiantis atskiru finansavimo memorandumu.Likusią įnašo dalį padengs Bulgarija. Nuo ketvirtųjų metų visas finansinio įnašo Agentūrai išlaidas visiškai padengia Bulgarija.3. Bulgarijos įnašas bus tvarkomas vadovaujantis Finansiniu reglamentu, kuris yra taikomas bendrajam Europos Sąjungos biudžetui.Kelionės ir pragyvenimo išlaidas, kurias dėl dalyvavimo Europos aplinkos bendrijos veikloje ar posėdžiuose, susijusiuose su Agentūros darbo programos įgyvendinimu, patiria Bulgarijos atstovai ir ekspertai, Europos aplinkos agentūra padengia tuo pačiu pagrindu ir laikydamasi tos pačios tvarkos, kuri šiuo metu galioja Europos Sąjungos valstybėms narėms.4. Po šio Susitarimo įsigaliojimo ir kiekvienų vėlesnių metų pradžioje Komisija informuos Bulgariją apie lėšų, atitinkančių jos įnašą Europos aplinkos agentūrai pagal šį Susitarimą, poreikį. Pirmaisiais kalendoriniais savo dalyvavimo metais Bulgarija mokės įnašą, proporcingai apskaičiuojamą nuo dalyvavimo pradžios datos iki metų pabaigos. Vėlesniais metais įnašas bus mokamas pagal šį Susitarimą.5. Šis įnašas yra išreiškiamas eurais ir mokamas į Europos Bendrijų Komisijos banko sąskaitą eurais.6. Laikydamasi informavimo apie lėšų poreikį Bulgarija savo įnašą mokės:- savo pačios dalį iki gegužės 1 dienos su sąlyga, kad Komisija iki balandžio 1 dienos informavo apie lėšų poreikį, arba, vėliausiai, per 30 dienų po to, kai informuojama apie lėšų poreikį,- "Phare" dalį iki gegužės 1 dienos su sąlyga, kad iki šio laiko Bulgarijai buvo pervestos atitinkamos sumos, arba, vėliausiai, per 30 dienų po to, kai Bulgarijai pervedamos šios lėšos.7. Bulgarijai delsiant mokėti įnašą, ji nuo įnašo mokėjimo datos moka delspinigius už nesumokėtą sumą. Palūkanų norma atitinka normą, kurią savo operacijoms eurais mokėjimo dieną taiko Europos Centrinis Bankas, padidintą 1,5 procentinio punkto.--------------------------------------------------II PRIEDASProtokolas Dėl Europos Bendrijų Privilegijų Ir ImunitetųAUKŠTOSIOS SUSITARIANČIOS ŠALYS,ATSIŽVELGDAMOS į tai, kad pagal Europos Bendrijų jungtinės Tarybos ir jungtinės Komisijos steigimo sutarties 28 straipsnį, šios Bendrijos ir Europos investicijų bankas valstybių narių teritorijoje naudojasi privilegijomis ir imunitetais, kurie yra būtini jų uždaviniams atlikti,SUSITARĖ dėl toliau pateikiamų nuostatų, pridedamų prie šios Sutarties:I SKYRIUSEUROPOS BENDRIJŲ NUOSAVYBĖ, LĖŠOS, TURTAS IR VEIKLA1 straipsnisBendrijų patalpos ir pastatai yra neliečiami. Juose negali būti atliekama krata, jų negalima rekvizuoti, konfiskuoti ar eksproprijuoti. Be Teisingumo Teismo leidimo Bendrijų nuosavybei ir turtui negali būti taikomos jokios administracinės ar teisinės suvaržymo priemonės.2 straipsnisBendrijų archyvai yra neliečiami.3 straipsnisBendrijos, jų turtas, pajamos ir kita nuosavybė yra atleidžiami nuo visų tiesioginių mokesčių.Esant galimybei, valstybių narių Vyriausybės imasi atitinkamų priemonių, kad būtų netaikomi arba kompensuojami netiesioginiai ar apyvartos mokesčiai, įeinantys į kilnojamojo ar nekilnojamojo turto kainą, tais atvejais, kai Bendrijos savo oficialiam naudojimui perka didelės vertės pirkinius, į kurių kainą įeina minimi mokesčiai. Tačiau šios nuostatos netaikomos tais atvejais, kai jos gali iškreipti konkurenciją Bendrijose.Jokių lengvatų netaikoma atsiskaitant už komunalines paslaugas.4 straipsnisBendrijos oficialiam naudojimui skirtiems daiktams netaikomi muitai, importo ir eksporto draudimai ar apribojimai; taip importuotų daiktų šalies teritorijoje negalima nei mokamai, nei nemokamai perleisti kitiems, išskyrus atvejus, kai tai daroma tos šalies Vyriausybės patvirtintomis sąlygomis.Bendrijų leidiniams taip pat netaikomi jokie muitai, importo ir eksporto draudimai ar apribojimai.5 straipsnisEuropos anglių ir plieno bendrija gali turėti pinigų bet kuria valiuta ir turėti bet kurios valiutos sąskaitų.II SKYRIUSRYŠIAI IR LAISSEZ-PASSER6 straipsnisOficialiems Bendrijų institucijų ryšiams ir visų jų dokumentų perdavimui kiekvienos valstybės narės teritorijoje galioja tos pačios nuostatos, kaip toje valstybėje esančioms diplomatinėms atstovybėms.Oficiali Bendrijų institucijų korespondencija ir kiti oficialūs jų ryšiai negali būti cenzūruojami.7 straipsnis1. Tarybos nustatytos formos laissez-passer, kurį valstybių narių valdžios institucijos pripažįsta kaip galiojantį kelionės dokumentą, Bendrijų institucijų pirmininkai gali išduoti šių institucijų nariams ir tarnautojams. Šie laissez-passer yra išduodami pareigūnams ir kitiems tarnautojams pagal Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatus ir Bendrijų kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygas.Komisija gali sudaryti susitarimus dėl šių laissez-passer pripažinimo galiojančiais kelionės dokumentais trečiųjų šalių teritorijose.2. Tačiau tol, kol bus pradėtos taikyti šio straipsnio 1 dalies nuostatos, Europos anglių ir plieno bendrijos Protokolo dėl privilegijų ir imunitetų 6 straipsnio nuostatos toliau taikomos nariams ir institucijų pareigūnams, kurie šios Sutarties įsigaliojimo dieną turėjo pagal minėtą straipsnį išduotus laissez-passer.III SKYRIUSEUROPOS PARLAMENTO NARIAI8 straipsnisLaisvam Europos Parlamento narių, vykstančių į Europos Parlamento susitikimus bei grįžtantiems iš jų, judėjimui negali būti taikomi jokie administraciniai ar kitokie apribojimai.Muitinės ir valiutos keitimo kontrolės atžvilgiu, Europos Parlamento nariams:a) jų pačių Vyriausybės sudaro tokias pačias sąlygas, kokios yra sudaromos aukšto rango pareigūnams, keliaujantiems į užsienį laikinų oficialių vizitų metu;b) kitų valstybių narių Vyriausybės sudaro tokias pačias sąlygas, kokios yra sudaromos užsienio Vyriausybių atstovams laikinų oficialių vizitų metu.9 straipsnisEuropos Parlamento nariai negali būti apklausiami, sulaikomi ar traukiami atsakomybėn dėl einant pareigas pareikštos nuomonės ar balsavimo.10 straipsnisEuropos Parlamento nariai sesijų metu naudojasi:a) savo valstybės teritorijoje – imunitetais, kurie toje valstybėje yra suteikiami parlamento nariams;b) visų kitų valstybių narių teritorijose – imunitetu nuo bet kokios sulaikymo priemonės ir patraukimo atsakomybėn.Imunitetas taip pat galioja Europos Parlamento nariams vykstant į Europos Parlamento susitikimų vietą arba grįžtant iš jos.Imunitetu negali naudotis narys, užkluptas darant nusikaltimą, taip pat joks imunitetas negali sukliudyti Europos Parlamentui pasinaudoti savo teise atšaukti vieno iš narių imunitetą.IV SKYRIUSVALSTYBIŲ NARIŲ ATSTOVAI, DALYVAUJANTYS EUROPOS BENDRIJŲ INSTITUCIJŲ VEIKLOJE11 straipsnisBendrijų institucijų veikloje dalyvaujantys valstybių narių atstovai, jų patarėjai ir techniniai ekspertai, eidami savo pareigas, vykdami į susitikimų vietą ir grįždami iš jos, naudojasi visomis įprastomis privilegijomis, imunitetais ir lengvatomis.Šis straipsnis taikomas ir Bendrijų patariamųjų organų nariams.V SKYRIUSEUROPOS BENDRIJŲ PAREIGŪNAI IR KITI TARNAUTOJAI12 straipsnisBendrijų pareigūnams ir kitiems tarnautojams, neatsižvelgiant į jų pilietybę, kiekvienos valstybės narės teritorijoje:a) pagal Sutarčių nuostatas dėl pareigūnų ir kitų tarnautojų atsakomybės Bendrijoms ir dėl Teismo jurisdikcijos spręsti ginčus tarp Bendrijų ir jų pareigūnų bei kitų tarnautojų suteikiamas imunitetas, saugantis nuo procesinių veiksmų už bet kokius veiksmus, atliktus einant pareigas, įskaitant pasakytas ar rašytines kalbas. Šis imunitetas lieka galioti ir jiems nustojus eiti pareigas;b) kartu su sutuoktiniu ir išlaikomais šeimos nariais netaikomi imigracijos apribojimai bei svetimšalių registracijos formalumai;c) taikant valiutų ar jų keitimo taisykles, sudaromos tokios pačios sąlygos, kokios toje šalyje paprastai yra sudaromos tarptautinių organizacijų pareigūnams;d) pirmą kartą atvykstantiems į konkrečią šalį eiti pareigų suteikiama teisė be muito importuoti savo baldus ir asmeninį turtą, taip pat be muito, toje šalyje baigus kadenciją, iš tos šalies reeksportuoti savo baldus ir turtą, jeigu tos šalies, kurioje naudojamasi šia teise, Vyriausybė abiem atvejais nėra nustačiusi kokių nors, jos požiūriu, būtinų sąlygų;e) leidžiama asmeniniam naudojimui be muito importuoti ir vėliau reeksportuoti automobilį, įsigytą pagal vidaus rinkos sąlygas šalyje, kurioje gyveno prieš tai, arba toje šalyje, kurios piliečiai jie yra, jeigu atitinkamos šalies Vyriausybė abiem atvejais nėra nustačiusi kokių nors, jos požiūriu, būtinų sąlygų.13 straipsnisRemiantis Komisijos pasiūlymu Tarybos nustatytomis sąlygomis ir tvarka Bendrijų pareigūnai ir kiti tarnautojai moka Bendrijoms mokesčius nuo iš Bendrijų gaunamos algos, darbo užmokesčio ir kito atlyginimo.Iš Bendrijų gaunamai algai, darbo užmokesčiui ir kitam atlyginimui netaikomi nacionaliniai mokesčiai.14 straipsnisPajamų mokesčio, turto mokesčio ir palikimo mokesčio taikymo tikslais bei tarp Bendrijų valstybių narių pasirašytų sutarčių dėl dvigubo apmokestinimo išvengimo taikymo tikslais Bendrijų pareigūnai ir kiti tarnautojai, kurie vien tik todėl, kad eina pareigas Bendrijų tarnyboje, įgyja gyvenamąją vietą kitos valstybės narės nei šalies, kur prieš pradedant eiti pareigas buvo jų nuolatinė gyvenamoji vieta mokesčių mokėjimo tikslais, teritorijoje, yra laikomi, tiek šalyje, kurioje faktiškai gyvena, tiek toje, kurioje yra jų nuolatinė gyvenamoji vieta, mokesčių mokėjimo tikslais išlaikiusiais nuolatinę gyvenamąją vietą pastarojoje, jei ji yra Bendrijų narė. Ši nuostata taikoma ir sutuoktiniui, jei šis atskirai neužsiima apmokama veikla, bei vaikams, kuriuos išlaiko ir kuriais rūpinasi šiame straipsnyje minimi asmenys.Pirmesnėje pastraipoje minimiems asmenims priklausantis jų buvimo šalyje esantis kilnojamasis turtas yra atleidžiamas nuo toje šalyje galiojančio palikimo mokesčio; apskaičiuojant palikimo mokestį, tokia nuosavybė yra laikoma esančia nuolatinės gyvenamosios vietos mokesčių mokėjimo tikslais šalyje, atsižvelgiant į trečiųjų šalių teises ir į galimą tarptautinių sutarčių dėl dvigubo apmokestinimo nuostatų taikymą.Taikant šio straipsnio nuostatas, neatsižvelgiama į nuolatinę gyvenamąją vietą, kurią minėti asmenys įsigijo eidami pareigas kitose tarptautinėse organizacijose.15 straipsnisTaryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, vieningai nustato Bendrijų pareigūnų ir kitų tarnautojų socialinio draudimo išmokų sistemą.16 straipsnisTaryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu ir pasikonsultavusi su kitomis suinteresuotomis institucijomis, nustato Bendrijų pareigūnų ir kitų tarnautojų, kuriems taikomos visos arba kai kurios 12 straipsnio, 13 straipsnio antrosios pastraipos ir 14 straipsnio nuostatos, kategorijas.Į tokias kategorijas suskirstytų pareigūnų ir kitų tarnautojų pavardės, rangai ir adresai yra periodiškai pranešami valstybių narių Vyriausybėms.VI SKYRIUSPRIE EUROPOS BENDRIJŲ AKREDITUOTŲ TREČIŲJŲ ŠALIŲ MISIJŲ PRIVILEGIJOS IR IMUNITETAI17 straipsnisValstybė narė, kurios teritorijoje yra Bendrijų būstinė, suteikia įprastus diplomatinius imunitetus ir privilegijas prie Bendrijų akredituotoms trečiųjų šalių misijoms.VII SKYRIUSBENDROSIOS NUOSTATOS18 straipsnisPrivilegijos, imunitetai ir lengvatos Bendrijų pareigūnams ir kitiems tarnautojams yra taikomos tiktai Bendrijos labui.Kiekviena Bendrijų institucija privalo atšaukti savo pareigūno ar kito tarnautojo imunitetą, jei, šios institucijos nuomone, tokio imuniteto atšaukimas neprieštarauja Bendrijų interesams.19 straipsnisTaikydamos šį Protokolą, Bendrijų institucijos bendradarbiauja su atitinkamomis suinteresuotų valstybių narių valdžios institucijomis.20 straipsnis12–15 straipsniai ir 18 straipsnis taikomi Komisijos nariams.21 straipsnis12–15 straipsniai ir 18 straipsnis taikomi Teisingumo Teismo teisėjams, generaliniams advokatams, sekretoriui ir teisėjų pranešėjų padėjėjams nepažeidžiant Protokolo dėl Teisingumo Teismo statuto 3 straipsnyje išdėstytų teisėjų ir generalinių advokatų imunitetą teisminiam procesui reglamentuojančių nuostatų.22 straipsnisŠis Protokolas taip pat taikomas Europos investicijų bankui, jo organų nariams, personalui ir valstybių narių atstovams, dalyvaujantiems Banko veikloje, nepažeidžiant Protokolo dėl banko statuto nuostatų.Be to, Europos investicijų bankas yra atleidžiamas nuo bet kokių mokesčių mokėjimo ar panašaus pobūdžio prievolių dėl bet kokio jo kapitalo padidėjimo ir nuo įvairių formalumų, kurie gali būti su tuo susiję, valstybėje, kurioje yra Banko buveinė. Banko išformavimas ar likvidavimas taip pat negali būti apmokestinimo priežastimi. Ir pagaliau pagal Statutą vykdomai Banko ir jo organų veiklai netaikomas joks apyvartos mokestis.23 straipsnisŠis Protokolas taip pat taikomas Europos Centriniam Bankui, jo organų nariams ir personalui, nepažeidžiant Protokolo dėl Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statuto nuostatų.Be to, Europos Centrinis Bankas yra atleidžiamas nuo bet kokio apmokestinimo ar panašaus pobūdžio prievolių kapitalo padidėjimo atveju ir nuo įvairių formalumų, kurie gali būti su tuo susiję, valstybėje, kurioje yra banko buveinė. Šio banko ir jo organų veiklai, atliekamai pagal Europos centrinių bankų sistemos ir Europos centrinio banko statutą, netaikomas joks apyvartos mokestis.Pirmiau minėtos nuostatos taip pat taikomos Europos pinigų institutui. Jo panaikinimas arba likvidavimas negali būti jokio apmokestinimo priežastis.TAI PALIUDYDAMI šį Protokolą pasirašė toliau nurodyti įgaliotieji atstovai.Priimta tūkstantis devyni šimtai šešiasdešimt penktų metų balandžio aštuntą dieną Briuselyje.--------------------------------------------------


type: wikipedia

text:
Éric et Artimon est une série éphémère de bande dessinée belge écrite par Vicq, sous son vrai nom A. Raymond, et dessinée par Will.
 Deux récits de 44 planches chacun et un récit court de 6 planches ont été publiés dans Spirou entre 1962 et 1967.
 La série n'a connu tardivement que deux éditions confidentielles, en noir et blanc, en albums aux éditions Albin Michel en 1976 et Magic Strip en 1983 pour les deux récits longs, l'histoire courte demeurant quant à elle inédite en album.
 Cette série est terminée.
 Historique
 Éric et Artimon est né de la volonté de Will de créer de nouvelles choses pour s'échapper un peu de la série Tif et Tondu qu'il dessinait depuis 1949 et qu'il avait abandonnée un temps en 1957 après l'épisode Plein gaz pour devenir, pendant deux ans, directeur artistique du journal Tintin. Revenu au sein de Spirou en 1960, il réalise les décors de l'épisode de la série Benoît Brisefer, Les Taxis rouges, et un mini-récit, Pépin et l’île Juillet sur un scénario de Maurice Rosy.
 C'est dans ce contexte qu'il crée Éric et Artimon avec le scénariste Vicq qui signe le scénario de son vrai nom, A. Raymond. Charles Dupuis, directeur des éditions Dupuis, éditeur de Spirou, souhaitant que Will reprenne la série Tif et Tondu, Éric et Artimon ne vivront que deux aventures de 44 planches en 1962 (Le Tyran en acier chromé) et 1963 (Toute la gomme) et ne feront qu'un bref retour en 1967 pour un récit complet de 6 planches (Et mine de rien) avant d'être définitivement abandonnés par leurs auteurs, au grand regret de Will :
 Après l'abandon de la série, Will reprend Tif et Tondu avec l'épisode Choc au Louvre dès 1964. Quelques années plus tard, en 1969, il reviendra pourtant à sa veine fantaisiste et poétique dÉric et Artimon en créant la série Isabelle avec Yvan Delporte et Raymond Macherot, qu'il animera régulièrement jusqu'en 1994.
 Description
 Résumé général
 Éric, un petit garçon très gourmand et amateur de sucreries, spécialement de celles fabriquées par Monsieur Groisoison, et son oncle Artimon, capitaine d'un bateau, vivent des aventures extravagantes.
 Dans Le tyran en acier chromé, Hernando Lababal, tyran mégalomane qui a pris le pouvoir sur l'île de Matamor, a commandé la construction d'une statue géante en acier chromé à son effigie. Artimon, qui est chargé de la livraison à bord de son bateau, doit faire face aux révolutionnaires de Matamor qui sont décidés à détruire cette statue.
 Dans Toute la gomme, Monsieur Groisoison, confiseur du village de Palapon-sur-mer où vivent Éric et Artimon, toujours à la recherche de nouveautés, invente des gommes permettant de faire des ballons de diverses formes (animaux, êtres humains...). Monsieur Glouton, un confiseur concurrent, charge Max et Alex Toupetti, deux hommes de mains, de lui dérober son secret.
 Dans l'histoire courte Et mine de rien, le Capitaine Lepoulpe, un concurrent d'Artimon, cherche à le faire disparaître avec la complicité de Max et Alex Toupetti.
 Personnages
 Éric : jeune garçon très gourmand
 Artimon : oncle d’Éric, il est capitaine de bateau
 Hernando Lababal : dictateur qui a pris le pouvoir sur l’île de Matamor
 Monsieur Groisoison : confiseur-inventeur qui crée des bonbons farfelus
 Monsieur Glouton : confiseur concurrent de M. Groisoison
 Max et Alex Toupetti : hommes de main au service de M. Glouton puis du capitaine Lepoulpe
 Le capitaine Lepoulpe : un concurrent d'Artimon
 Publications
 Dans des périodiques
 La série a été publiée dans le journal Spirou.
 En albums
 Toute la gomme, 44 planches, noir et blanc, album broché, couverture souple, Albin Michel, (1976) (DL 10/1976)
 Le Tyran en acier chromé''''', 44 planches, noir et blanc, cartonné, Magic Strip, (1983) (DL 01/1983)
 Annexes
 Bibliographie
 .
 Liens externes
 .
 .
 Notes
 Série Albin Michel
 Bande dessinée franco-belge
 Série de bande dessinée belge
 Série publiée dans Spirou dans les années 1960


type: caselaw

text:
 22.9.2007
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 C 223/11
 Esimese Astme Kohtu 9 juuli 2007. aasta määrus — De Smedt versus komisjon
 (Kohtuasi T-415/06 P) (1)
 (Apellatsioonkaebus - Avalik teenistus - Lepingulised töötajad - Endine abiteenistuja - Teenistusse võtmisel määratud palgaastme ülevaatamise taotlus - Ilmselgelt põhjendamatu apellatsioonkaebus)
 (2007/C 223/15)
 Kohtumenetluse keel: prantsuse
 Pooled
 Apellatsioonkaebuse esitaja: Elisabeth De Smedt (Wezembeek-Oppem, Belgia) (esindajad: advokaadid L. Vogel ja R. Kechiche)
 Teised menetlusosalised: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: J. Currall ja G. Berscheid) ja Euroopa Liidu Nõukogu (esindajad: M. Arpio Santacruz ja I. Sulce)
 Ese
 Apellatsioonkaebus, mis esitati Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu 19. oktoobri 2006. aasta otsuse peale kohtuasjas F-59/05: De Smedt vs. komisjon (kohtulahendite kogumikus veel avaldamata) ja milles taotleti selle kohtuotsuse tühistamist.
 Resolutiivosa
 1.
 Jätta apellatsioonkaebus rahuldamata.
 2.
 Mõista komisjoni kohtukulud välja Elisabeth De Smedt'ilt, kes ühtlasi kannab ise oma kohtukulud.
 3.
 Jätta nõukogu kohtukulud tema enda kanda.
 (1) ELT C 42, 24.2.2007.


text:
 10.3.2007
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 56/3
 Wyrok Trybunału (pierwsza izba) z dnia 25 stycznia 2007 r. — Salzgitter Mannesmann GmbH, dawna Mannesmannröhren-Werke GmbH przeciwko Komisji Wspólnot Europejskich
 (Sprawa C-411/04 P) (1)
 (Odwołanie - Konkurencja - Kartel - Rynek rur stalowych bez szwu - Rzetelny proces sądowy - Dowody z anonimowego źródła - Grzywna - Współpraca - Równość traktowania)
 (2007/C 56/05)
 Język postępowania: niemiecki
 Strony
 Wnoszący odwołanie: Salzgitter Mannesmann GmbH, dawna Mannesmannröhren-Werke GmbH (przedstawiciele: M. Klusmann i F. Wiemer, Rechtsanwälte)
 Druga strona postępowania: Komisja Wspólnot Europejskich (przedstawiciele: pełnomocnicy A. Whelan i H. Fading oraz H.-J. Freund, Rechtsanwalt)
 Przedmiot
 Odwołanie od wyroku Sądu Pierwszej Instancji Wspólnot Europejskich (druga izba) z dnia 8 lipca 2004 r. w sprawie Mannesmannröhren-Werke przeciwko Komisji (T-44/00) w zakresie, w którym wyrok ten oddala skargę o stwierdzenie nieważności decyzji Komisji 2003/382/WE z dnia 8 grudnia 1999 r. dotyczącej postępowania na podstawie art. 81 traktatu WE (sprawa IV-1/35.860.B — Rury stalowe bez szwów) (Dz. U. L 140, str. 1) — Prawo do rzetelnego procesu — Stosowanie art. 81 WE — Zasada równego traktowania
 Sentencja
 1)
 Odwołanie zostaje oddalone.
 2)
 Salzgitter Mannesmann GmbH zostaje obciążona kosztami postępowania.
 (1) Dz.U. C 273 z 6.11.2004.


text:
 16.11.2017
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 L 300/25
 EMP ÜHISKOMITEE OTSUS
 nr 81/2016,
 29. aprill 2016,
 millega muudetakse EMP lepingu II lisa „Tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine“ [2017/2031]
 EMP ÜHISKOMITEE,
 võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artiklit 98,
 ning arvestades järgmist:
 (1)
 EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 17. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2062, millega muudetakse määrust (EL) nr 37/2010 seoses toimeaine sisaproniiliga (1).
 (2)
 Seetõttu tuleks EMP lepingu II lisa vastavalt muuta,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 EMP lepingu II lisa XIII peatüki punkti 13 (komisjoni määrus (EL) nr 37/2010) lisatakse järgmine taane:
 „—
 32015 R 2062: komisjoni 17. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2062 (ELT L 301, 18.11.2015, lk 7).“
 Artikkel 2
 Rakendusmääruse (EL) 2015/2062 islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.
 Artikkel 3
 Käesolev otsus jõustub 30. aprillil 2016, tingimusel et kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated on edastatud (*1).
 Artikkel 4
 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.
 Brüssel, 29. aprill 2016
 EMP ühiskomitee nimel
 eesistuja
 Claude MAERTEN
 (1) ELT L 301, 18.11.2015, lk 7.
 (*1) Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.


type: other

text:
Sajtóközlemény a Kúria Polgári Kollégiumának az új Polgári Törvénykönyvre tett észrevételeiről | K Ú R I A
 Sajtóközlemény a Kúria Polgári Kollégiumának az új Polgári Törvénykönyvre tett észrevételeiről
 A rendszerváltást követő jogalkotás egyik kiemelkedő vállalkozása az új, korszerű Polgári Törvénykönyv megalkotása, amely évtizedekre meghatározza a magánjog körébe tartozó alapvető személyi és vagyoni viszonyok szabályozását, ez által a polgárok mindennapi életére is jelentős kihatással lesz.
 A Kúria Polgári Kollégiuma – amelynek több bírája éveken keresztül személyesen is résztvett a kodifikációban – igen fontosnak tartja, hogy e kulcsfontosságú törvény minél magasabb szakmai színvonalon kerüljön megalkotásra. Ennek érdekében a törvény tervezetének most folyó társadalmiszakmai vitája keretében a kollégium a napokban elkészítette és továbbította javaslatait és észrevételeit.
 A Kúria Polgári Kollégiuma észrevételében kezdeményezte az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló, Rómában, 1950. november 4-én kelt Egyezmény 6. cikkében biztosított tisztességes eljáráshoz való jog elhelyezését az egyes nevesített személyiségi jogok között, az e jog megsértése miatt méltányos elégtételt biztosító kártérítés iránti igényt megalapozó, 2000. január 1-je óta hatályos Pp. 2.§ (3) bekezdésének alkalmazásával kapcsolatos jogi kérdések megnyugtató rendezése érdekében.
 A Kúria Polgári Kollégiumának a bírósági, ügyészségi jogkörben okozott kár megtérítésével kapcsolatos szabályok kapcsán előterjesztett javaslatai azt célozzák, hogy egyértelművé váljék: a bírósági, ügyészségi eljárásban elkövetett jogsértésekért nem személyében a bírót, az ügyészt, hanem a jogi személy bíróságot, ügyészséget lehet csak perelni.
 A Kúria Polgári Kollégiuma aggodalmát fejezte ki amiatt, hogy a zálogjogi szabályok nem biztosítják kellőképpen a zálogjogosult és a zálogkötelezett egyenjogúságát és mellérendeltségét a kielégítési jog gyakorlása során, ezért javasolta olyan biztosítékok beiktatását, amelyek – a zálogjogosult méltányolható érdekeinek sérelme nélkül – biztosítják a zálogkötelezettek jogos érdekeinek védelmét, különös tekintettel azokra, akiknek a lakóingatlanát terheli zálogjog, mert ők ingatlan értékesítést megelőző kiürítése vagy nem megfelelő áron történő értékesítése esetén hajléktalanná válhatnak.
 A Kúria Polgári Kollégiuma ugyanakkor üdvözölte a telekkönyvi anyagi jog szabályainak beépítését az új Polgári Törvénykönyvbe, és reményét fejezte ki, hogy a telekkönyv vezetése mielőbb közvetlen bírósági hatáskörbe kerül, amely a jogorvoslati fórumrendszer megkettőződésének megszüntetése, az ingatlanon fennálló dologi jogok nyilvántartásának végrehajtó hatalomtól független szerv hatáskörébe utalása és a bírósági szakértelem kiaknázása révén jelentősen erősíteni fogja a jogbiztonságot.
 A Kúria Polgári Kollégiuma végül a törvényes öröklés tervezett szabályai kapcsán felhívta a figyelmet arra, hogy a túlélő házastárs illetve élettárs számára biztosított haszonélvezeti, illetve használati jog korlátozásának és a túlélő házastárssal illetve élettárssal szembeni megváltásának általános tilalma, tekintettel arra is, hogy a túlélő házastárs illetve élettárs számára biztosított haszonélvezeti, illetve használati jog az újabb házasságkötéssel nem szűnik meg, továbbá a szülők túlélő házastárssal együttes öröklése számos, a gyakorlatban sokszor előforduló élethelyzettel nem számol, ezért a gyakorlatban komoly vitákat okozhat.
 A Kúria Polgári Kollégiuma a fentieken túlmenően is számos egyéb javaslatot, észrevételt fogalmazott meg, figyelemmel az új Polgári Törvénykönyv Javaslatának szövegével kapcsolatban felvetődő jogdogmatikai, értelmezési és gyakorlati kérdésekre. Összességében azonban a Kúria Polgári Kollégiuma véleménye szerint a Javaslat és az azzal kapcsolatos szakmai vita eredményeként egy olyan korszerű, szakmailag magas színvonalú, ugyanakkor gyakorlatias Polgári törvénykönyv születhet, amely mind a jogalkalmazói gyakorlat, mind a tudományos kritika próbáját kiállja majd.


text:
Il concetto del soddisfacimento di tutte le necessità primarie legate all'abitazione ha sviluppato, agli inizi del Novecento in Germania soprattutto, una nuova corrente che ha avuto esponenti illustri quali progettisti.
 Alcuni di essi hanno sviluppato una branca dell'existenzminimum legata ad una clientela che, potendo contare su risorse economiche maggiori, non voleva rinunciare ad ottimizzarle riducendo gli sprechi.
 È quindi l'inizio dell'analisi ergonomica, del risparmio energetico ed anche della stessa edilizia bioclimatica e del riuso dei materiali da costruzione degli edifici, legata all'ottimizzazione delle risorse impiegate durante la realizzazione, l'uso e manutenzione degli involucri stessi.
 Existenzminimum, ossia l’Abitazione per il livello minimo di esistenza. Questo era il titolo del II CIAM (Congresso Internazionale Architettura Moderna) tenutosi nel 1929 a Francoforte. In occasione di questo evento si è discusso sull’organizzazione degli spazi domestici, analizzando questioni morfologiche, dimensionali e distributive nell’obiettivo di realizzare alloggi, come disse Ernst May, fatti in modo da soddisfare le esigenze materiali e spirituali dei loro abitanti.
 La crisi economica del 2008 e il conseguente aumento dei prezzi degli appartamenti metropolitani ha portato sempre più persone, per lo più single, a doversi adattare a monolocali o bilocali di piccola metratura, stretti, sottodimensionati e talvolta mal progettati. Tuttavia i bravi architetti hanno colto la sfida e trasformato un disagio in un’opportunità. Oggi le microcase sono diventate uno status symbol: arredi a scomparsa, spazi ibridi, moduli multifunzione e su misura. Super tecnologiche, innovative, smart e dotate di ogni comfort.
 Nel 2013 Renzo Piano all’interno del Vitra Campus a Weil am Rhein ha progettato Diogene, una mini casa sperimentale, per testarne le potenzialità. Spazi minimi, alleati di una visione devota all’essenziale e all’etica sostenibile, sono celebrati negli ultimi anni da movimenti americani quali Tiny House Movement o Small House Society che cercano di spiegare come la vita semplice, composta da pochi metri quadri, pochi oggetti, poche spese, sia più libera. Anche il Giappone, sulla scia delle capsule residenziali di Ginza di Kishō Kurokawa degli anni 70, studia micro case dalle forme curiose e dal design futuristico.
 Alcuni esempi, tra Milano, Rotterdam e Taipei.
 Abitazioni


text:
 Biografia
 Attone apparteneva ad una famiglia nobile della Svevia e venne probabilmente educato all'abbazia di Reichenau, della quale divenne abate nel 888. Fu inoltre abate dell'abbazia di Ellwangen.
 Attone divenne noto alle cronache dal momento che Arnolfo di Carinzia lo nominò arcivescovo di Magonza nell'891, divenendo così suo uomo di fiducia e leale consigliere. Presiedette il concilio di Trebur nell'895 ed accompagnò il re nella sua visita in Italia tra l'894 e l'895, venendo accolto con grandi onori da papa Formoso. Nel 899, quando Arnolfo morì, Attone divenne reggente dell'impero e tutore del giovane re, Ludovico IV il Fanciullo, autorità che condivise con Sventiboldo, duca di Lorena e figlio illegittimo di Arnolfo.
 Durante questi anni Attone non venne meno ad ogni modo ai propri interessi e nel 896 si assicurò l'abbazia di Ellwangen e nell'898 quella di Lorsch. Assistette la famiglia francona dei Corradinidi nelle loro faide contro i vecchi Babenberg per ottenere la supremazia in Franconia; dopo la battaglia di Fritzlar del 9 settembre 906 tra i vecchi Babenberg ed i Corradinidi organizzò la cattura e l'esecuzione del conte Adalberto di Babenberg, venendo meno alla promessa fatta di salvarlo. Attone mantenne la propria influenza durante l'intero regno di Ludovico IV sino alla morte del re nel 911 e pertanto promosse altrettanto largamente l'elezione di Corrado, duca di Franconia, al trono vacante. Quando sorsero dei contrasti tra Corrado ed il duca Enrico di Sassonia, Attone mediò ancora una volta e riuscì a garantire ulteriori possedimenti alla propria diocesi. Venne accusato di complicità nell'assassinio di Enrico I di Sassonia.
 Morì il 15 maggio 913, secondo una leggenda, colpito da un fulmine; secondo un'altra leggenda venne gettato ancora vivo dal demonio nel cratere dell'Etna. La sua memoria è stata a lungo considerata in Sassonia con grande ripugnanza, e storie di crudeltà e tradimento si sono raccolte intorno al suo nome.
 La leggenda della Torre dei topi a Bingen è legata ad Attone I e Attone II, che fu arcivescovo di Magonza dal 968 al 970. Quest'ultimo Attone costruì la chiesa di San Giorgio sull'isola di Reichenau, fu generoso con la sede di Magonza e con le abbazie di Fulda e Reichenau, e fu patrono del cronista Reginone, abate di Prum.
 Bibliografia
 Vitichindo di Corvey, Trois livres sur l'histoire des Saxons, Presses Universitaires de Rennes, 2009.
 Widukind di Corvey, Le imprese dei Sassoni, traduzione di Paolo Rossi, Pisa, Pisa University Press, 2021, .
 Altri progetti


text:
Drillrap, een subgenre van hiphop
 Drill (Amerikaanse band), een alternatieverockband uit New York
 Drill (Britse band), een industrialrockband uit Newcastle upon Tyne
 The Drill (band), een electrohouseband van de Israëlisch-Britse producer Matt Schwartz
 The Drill (album), een album uit 1991 van de Britse postpunkgroep Wire
 Drill (ep), een ep uit 1992 van de Engelse alternatieverockband Radiohead
 Drill (album van Drill), het debuutalbum uit 1996 van de Amerikaanse alternatieverockband Drill
 Drill (album van Noise Unit), een album uit 1996 van de Canadese industrialband Noise Unit
 Zie ook
 Dril (doorverwijspagina)


type: legislation

text:
 |
 52011PC0335
 Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl Europos saugumo nuo nusikalstamumo statistikos /* KOM/2011/0335 galutinis - COD 2011/0146 */
 AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIŪLYMO APLINKYBĖS- Pasiūlymo tikslai ir uždaviniaiŠio pasiūlymo tikslas – Europos Sąjungoje atlikti namų ūkiams ir (arba) asmenims skirtą apklausą, susijusią su saugumu nuo nusikalstamumo. Ją atlikus būtų gauta informacijos apie atskirų rūšių nusikaltimų paplitimą (nukentėjimo nuo nusikalstamos veiklos rodikliai) ir kitus aspektus, susijusius su piliečių saugumo jausmu. Tai papildytų pagal administracinius šaltinius (kaip antai policijos ataskaitas) gautus valstybių narių nusikaltimų duomenis, kuriuos labai sunku palyginti.- Bendrosios aplinkybės2005 m. Hagos programoje Europos Vadovų Taryba pabrėžė palygintinos ES lygmens informacijos apie nusikalstamumą trūkumą. Reaguodama į tai, Komisija sudarė 2006–2010 m. nusikalstamumo vertinimo metodų tobulinimo veiksmų planą, kuriame numatyta parengti ES namų ūkių apklausą dėl nukentėjimo nuo nusikalstamos veiklos. 2009 m. Stokholmo programoje pabrėžtas poreikis praktiškai įgyvendinti šią užduotį. Todėl siūloma 2013 m. atlikti ES lygmens apklausą, pagrįstą metodika, dėl kurios jau sutarė suinteresuotosios šalys.- Su pasiūlyme nurodytu klausimu susijusios nuostatosNėra galiojančių nuostatų, susijusių su pasiūlyme nurodytu klausimu.- Suderinamumas su kitomis ES politikos sritimis ir tikslaisPasiūlymu siekiama supaprastinti esamą padėtį, nes dabar taikomos nacionalinės apklausos, kiekviena iš jų siekiant įvertinti nusikalstamumą ir saugumą nacionaliniu lygmeniu. Labai tikėtina, kad valstybėms narėms nesudarius galimybės taikyti bendrą modelį jos rengs daugiau tokių apklausų. Taikant glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis parengtą modelį bus užtikrinamas palyginamų duomenų gavimas ir pašalinama galima išteklių švaistymo rizika, atsirandanti valstybėms narėms dubliuojant veiklą. Pagal šį modelį siūloma supaprastinti Europos statistiką, kaip pabrėžta Komisijos komunikate Europos Parlamentui ir Tarybai dėl ES statistikos rengimo metodo (ateinančio dešimtmečio vizija). Jame įtvirtinami Europos statistikos praktikos kodekso principai, susiję su įsipareigojimu dėl kokybės, patikima metodika, sąnaudų veiksmingumu, tinkamumu, tikslumu ir patikimumu, suderinamumu ir palyginamumu.2007 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1578/2007/EB dėl 2008–2012 m. Bendrijos statistikos programos[1] numatyta rengti Europos nusikalstamumo ir nukentėjimo atvejų statistiką. 2011 m. metinėje statistikos darbo programoje konkrečiai nurodyta įgyvendinti namų ūkių ir (arba) asmenų apklausas dėl nukentėjimo nuo nusikalstamos veiklos.Iki šiol visos ES lygmeniu nėra gauta jokių asmenų ir namų ūkių apklausos dėl nusikalstamumo ir saugumo duomenų. Administraciniai nusikalstamumo duomenys (pagrįsti policijos ataskaitomis ir pan.) buvo neoficialiai renkami ir skelbiami nuo 2006 m. Visuotinai sutariama, kad tokius duomenis gana sunku palyginti dėl skirtingų valstybių narių teisinių sistemų ir rinkimo metodų, o pašalinti šias kliūtis gana sudėtinga. Atliekant apklausą galima surinkti palyginamą informaciją, pagrįstą bendru klausimynu ir metodika.Taikant šią statistinę priemonę surinkta informacija bus labiausiai naudinga teisingumo ir vidaus reikalų sritims. Tai tiesiogiai atitinka Hagos ir Stokholmo programose nustatytus politikos principus.Vis dažniau pripažįstama, kad saugumas nuo nusikalstamumo ir nuo asmeninio nesaugumo jausmo yra svarbus piliečių gerovės aspektas. Ekonominės veiklos ir socialinės pažangos vertinimo komisijos ataskaitoje (Stiglitzo ataskaita, 2009 m.) teigta, kad siekiant atsverti labiau įprastus ekonominės raidos rodiklius (kaip antai BVP), reikėtų parengti naujus socialinės gerovės rodiklius. Ataskaitoje siūlomi gyvenimo kokybės rodikliai, įvertinant įvairius aspektus, pvz., asmens saugumo jausmas ir nukentėjimo nuo nusikalstamos veiklos atvejai; be to, ataskaitoje atskirai aptariamas taikomų namų ūkių apklausų vaidmuo tokiems reiškiniams vertinti. Taikant ES apklausą bus įmanoma tinkamai ir palyginamai išnagrinėti šį aspektą visos Europos mastu.KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS REZULTATAI IR POVEIKIO VERTINIMAS- Komisijos tarnybų keitimasis nuomonėmis ir diskusijosRengiant apklausą pagrindinės susijusios tarnybos buvo tuometinis Teisingumo, laisvės ir saugumo GD ir Eurostatas. Neseniai Teisingumo, laisvės ir saugumo GD vaidmuo atiteko Vidaus reikalų GD. Rengiant pasiūlymą buvo dažnai ir reguliariai bendradarbiaujama, įskaitant dvišales diskusijas ir abiejų pusių dalyvavimą susitikimuose su toliau nurodytomis suinteresuotosiomis šalimis.- Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimisPagal Komisijos 2006–2010 m. veiksmų planą dėl nusikalstamumo ir baudžiamosios teisenos vertinimo buvo sudaryta ekspertų grupė. Ją sudarė teisingumo ir vidaus reikalų srities nacionaliniai ekspertai iš visų valstybių narių, taip pat akademinio sluoksnio, tarptautinių organizacijų ir kt. ekspertai. Kiekviename kasmetiniame ekspertų grupės susitikime buvo aptarti apklausos reikalavimai ir rengtini rodikliai. Informacija buvo keičiamasi naudojantis specialia svetaine CIRCA. Išsamūs klausimai išnagrinėti grupės konsultacijose raštu.Remiantis ekspertų grupei pateiktu klausimynu, sudarytas pagrindinių rodiklių sąrašas, įskaitant nuorodų dažnumą ir atitinkamą jų svarbą. Tokie rodikliai susiję ir su tradiciškai svarbiais klausimais (vagystė įsilaužiant, vagystė, fizinis smurtas ir kt.), ir susirūpinimu dėl naujų nusikaltimų, kaip antai kompiuterinių nusikaltimų ir įvairių rūšių apgaulės. Kiti klausimai buvo susiję su visuomenei svarbiais saugumo klausimais ir saugumo jausmu. Atliekant rengimo veiklą šiems rodikliams buvo skiriamas didžiausias dėmesys, prireikus jie buvo atnaujinami reguliariose konsultacijose.- Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimasReikiamą kompetenciją užtikrino po konkurso atrinkti tarptautiniai ekspertai. Dalyvavę ekspertai – JT agentūra HEUNI, sudariusi pradinį klausimyną, ir vienintelio ankstesnio bandymo surengti tarptautinį nusikalstamumo tyrimą, t. y. Tarptautinio nusikaltimų aukų tyrimo (angl. ICVS) rengėjai. Taip pat buvo glaudžiai bendradarbiaujama su Jungtinių Tautų narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biuru (angl. UNODC) ir Jungtinių Tautų Europos ekonomine komisija (angl. UNECE), pradėjusiais panašų procesą tarptautiniu lygmeniu.Metodikos koncepciją nustatė Eurostato nusikalstamumo statistikos darbo grupė, o tolesnio rengimo užduotis patikėta valstybių narių darbo grupei. Todėl buvo galima panaudoti nacionalines apklausas atlikusių šalių (maždaug dešimties) įgytą patirtį.Be reguliarių susitikimų, informacija buvo platinama per specialią svetainę CIRCA. Europos socialinės statistikos srities vadovams ir Europos statistikos sistemos komitetui buvo nuolat pranešama apie padarytą pažangą.Nustatyta metodika buvo iš esmės pagrįsta Jungtinių Tautų vadovu, kurį rengiant dalyvavo Eurostatas ir kelios ES valstybės narės. Siūlomas apklausos modelis išbandytas 2008–2009 m. šešiolikoje valstybių narių suteikus Komisijos veiklos dotacijas.Bandomųjų veiksmų rezultatus įvertino tarptautiniai ekspertai; jie pateikti darbo grupėms. Pagal šią patirtį siūlomas modelis buvo tobulinamas 2010 m. surengtuose susitikimuose ir konsultacijose.- Poveikio ir rezultatų analizėTaikant siūlomą apklausą apie nusikalstamumą ir saugumą pirmą kartą iš kiekvienos valstybės narės bus gauta informacijos apie sritį, kuri ypač svarbi ES politikai. Taikant bendrus metodus ir ataskaitų formatą, gauti duomenys bus nuoseklūs, palyginami ir todėl tinkami tiek Europos lygmens, tiek nacionalinio lygmens naudotojams. Atliekant šią užduotį svarbiausias vaidmuo teks valstybėms narėms – bus įtraukiamos nacionalinės statistikos institucijos, taikančios nusistovėjusias tyrimų duomenų rinkimo ir apdorojimo procedūras.TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI- Siūlomų veiksmų santraukaŠio reglamento tikslas – nustatyti bendrą Europos saugumo nuo nusikalstamumo statistikos rengimo sistemą, pagal kurią valstybės narės renka, rengia, apdoroja ir perduoda suderintus Europos nusikalstamumo ir saugumo duomenis, gautus atlikus namų ūkių ir (arba) asmenų apklausą.- Teisinis pagrindasEuropos statistikos teisinis pagrindas – Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 338 straipsnis. Europos Parlamentas ir Taryba pagal įprastinę teisėkūros procedūrą nustato statistikos rengimo priemones, jeigu tai būtina vykdant Sąjungos veiklą. Tame straipsnyje nustatomi Europos statistikos rengimo reikalavimai – ji turi būti rengiama laikantis nešališkumo, patikimumo, objektyvumo, mokslinio nepriklausomumo, išlaidų efektyvumo ir statistinio konfidencialumo principų. Ji neturi tapti papildoma našta ūkinės veiklos vykdytojams.- Subsidiarumo principasSubsidiarumo principas taikomas, nes pasiūlymas nepriklauso išimtinei Europos Sąjungos kompetencijai.Valstybės narės negali deramai pasiekti pasiūlymo tikslų dėl toliau nurodytos priežasties.Vienas iš pagrindinių klausimų dėl statistinių duomenų kokybės yra nuoseklumas ir palyginamumas. Valstybės narės to negali užtikrinti, jei nėra aiškios Europos sistemos, t. y. ES teisės aktų, kuriuose būtų nustatytos bendrosios statistikos sąvokos, ataskaitų teikimo būdai ir kokybės reikalavimai. Šiuo tikslu siūlomas apklausos dėl nusikalstamumo ir saugumo modelis. Jis apimtų įtraukiamų kintamųjų sąrašą ir klausimyno pavyzdį.Vien tik valstybių narių veiksmai turėtų neigiamos įtakos jų interesams dėl toliau nurodytų priežasčių.Dauguma šalių, dar netaikančių nacionalinių apklausų dėl nusikalstamumo ir saugumo pageidauja parengti tokias priemones politikos tikslais. Jei jos visos rengtų savo apklausas, būtų taikomi skirtingi metodai ir skirtingi klausimynai. Tai reikštų, kad ES lygmeniu nebūtų galima palyginti rezultatų. Valstybės narės pačios pageidauja palyginti savo duomenis su kitų ES valstybių narių duomenimis. Nenustačius bendros Europos sistemos, pagrįstos bendromis sąvokomis ir bendrais ataskaitų teikimo būdais, taip pat mažėtų arba išnyktų galimybė keistis palyginama statistika.Europos Sąjungos lygmens veiksmai leis geriau siekti pasiūlymo tikslų dėl toliau nurodytų priežasčių.Pasiūlymo tikslus galima geriau įgyvendinti Europos Sąjungos lygmeniu remiantis Europos teisės aktu, nes tik Komisija ES lygmeniu gali koordinuoti statistinės informacijos derinimą. Tačiau duomenų rinkimą ir palyginamų statistinių duomenų apie saugumą nuo nusikalstamumo rinkimą valstybės narės gali organizuoti naudodamos tinkamus šaltinius ir metodus reikiamai informacijai pateikti. Todėl ES gali imtis veiksmų šiems klausimams spręsti, remdamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatytu subsidiarumo principu.Pasiūlymu siekiama suderinti sąvokas, tiriamuosius objektus, reikiamos informacijos požymius, aprėptį, kokybės kriterijus, ataskaitų teikimo terminus ir rezultatus, kad Europos statistika būtų reikalinga, teikiama laiku, palyginama ir išsami.Valstybės narės surinks duomenis naudodamos savo nacionalinius imties sąrašus ir pasirinks apklausos pobūdį (tiesioginė apklausa, telefonu, paštu, internetu ir kt.) pagal nusistovėjusią nacionalinę patirtį.Todėl pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą.- Proporcingumo principasPasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytų priežasčių.Šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina jo tikslui pasiekti.Juo siūloma prireikus atlikti naują apklausą, bet leidžiama valstybėms narėms išpildyti reikalavimus pakeičiant taikomas nacionalines apklausas.- Pasirinktos priemonėsSiūloma priemonė – Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas.Kitos priemonės nebūtų tinkamos dėl toliau nurodytos priežasties.Priemonės pasirinkimas priklauso nuo teisės akto tikslo. Atsižvelgiant į informacijos poreikį Europos lygmeniu, Europos statistikos srityje vyrauja tendencija kaip pagrindinius aktus dažniau naudoti reglamentus nei direktyvas. Reglamentas yra priimtinesnis, kadangi jame nustatomos visai Europos Sąjungai taikomos vienodos teisės nuostatos užtikrinant, kad valstybės narės jį taiko visą ir suderintai. Jis taikomas tiesiogiai, todėl jo nereikia perkelti į nacionalinę teisę. Direktyvos, kurios skirtos derinti nacionalinius teisės aktus, priešingai, yra privalomos valstybėms narėms, kiek tai susiję su jų tikslais, bet nacionalinės institucijos gali pasirinkti formą, taikomą šiems tikslams įgyvendinti. Be to, direktyvos turi būti perkeltos į nacionalinę teisę. Reglamentas dera su kitais Europos statistikos teisės aktais, priimtais nuo 1997 m.POVEIKIS BIUDŽETUIPasiūlymas finansuojamas iš 2012 m. ES biudžeto skiriant 12 mln. EUR.Pagal pasiūlymą valstybės narės turi rengti naujas apklausas (arba, kai kuriais atvejais, pakeisti taikomas apklausas). Susijęs metodinis darbas yra labai brangus, be to socialinės apklausos visuomet brangiai kainuoja, nes reikia mokėti atlyginimą apklausą atliekantiems asmenims, padengti kelionės išlaidas ir pan. Stokholmo programoje politinis prioritetas priskiriamas laisvės, saugumo ir teisingumo sričiai, todėl iki 90 proc. tinkamų finansuoti valstybių narių sąnaudų gali būti padengiama iš ES biudžeto.PAPILDOMA INFORMACIJA- Galiojančių teisės aktų panaikinimasPriėmus šį pasiūlymą galiojantys teisės aktai nebus panaikinti.- Europos ekonominė erdvėSiūlomas teisės aktas yra susijęs su EEE, todėl turėtų būti jai taikomas.2011/0146 (COD)PasiūlymasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTASdėl Europos saugumo nuo nusikalstamumo statistikos(tekstas svarbus EEE)EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 338 straipsnio 1 dalį,atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,teisės akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,atsižvelgdami į Europos duomenų apsaugos pareigūno nuomonę[2],laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,kadangi:1. Europos Vadovų Taryba patvirtina Hagos programoje[3] nustatytą pirmenybę, teikiamą laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės vystymui, atsižvelgdama į valstybių piliečių bendrai Sąjungoje išreikštą susirūpinimą ir šioje programoje pritaria Komisijos iniciatyvai nustatyti Europos priemones informacijos apie nusikalstamumo ir saugumo klausimus valstybėse narėse rinkimui, analizavimui ir palyginimui. Joje Komisijai (Eurostatui) skiriama užduotis apibrėžti ir surinkti informaciją iš valstybių narių.2. Statistinių priemonių, skirtų rūpimiems saugumo klausimams įvertinti, rengimas yra vienas iš 2006–2010 m. Sąjungos veiksmų plano rengti išsamią ir darnią Sąjungos strategiją, skirtą nusikalstamumui ir baudžiamajai teisenai įvertinti, pagrindinių tikslų, Komisijos pasiūlytų siekiant Hagos programoje išdėstytų tikslų.3. Stokholmo programoje[4] pabrėžiamas Europos Vadovų Tarybos įsipareigojimas kurti atvirą ir saugią Europą, tarnaujančią savo piliečiams ir juos ginančią, o Komisija raginama toliau kurti statistines priemones, skirtas įvertinti nusikalstamumą ir nusikalstamą veiklą, ir toliau rengti veiksmus, kurie nurodyti ir iš dalies įgyvendinti 2006–2010 m. Sąjungos veiksmų plane, atsižvelgiant į padidėjusį tokios statistikos poreikį kai kuriose srityse, susijusiose su laisve, saugumu ir teisingumu. Be to, pagal 2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1513/2002/EB dėl Europos bendrijos šeštosios pamatinės mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos programos, prisidedančios prie Europos mokslinių tyrimų srities kūrimo ir naujovių (2002-2006 m.)[5] priimtą Šeštąją bendrąją programą ir 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlemento ir Tarybos sprendimu Nr. 1982/2006/EB dėl Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintosios bendrosios programos (2007–2013 m.)[6] priimtą Septintąją bendrąją programą, Komisija finansavo kelis tyrimų projektus, susijusius su saugumo ir pasitikėjimo policija ir teisingumo sistema suvokimu, į kuriuos taip pat turėtų būti atsižvelgiama.4. Valstybės narės turi parengti reikiamas statistines priemones, skirtas įvertinti nusikalstamumą ir baudžiamąją teiseną, o su šiuo procesu susijusios išlaidos yra tokios, kad iki 90 proc. tinkamų finansuoti valstybių narių sąnaudų gali būti padengiama iš Sąjungos biudžeto.5. 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos[7] nustatytas Europos statistikos rengimo pagrindas, įskaitant 5 straipsnyje išdėstytą dotacijų skyrimo nacionalinėms institucijoms procedūrą. Visų pirma jame reikalaujama laikytis profesinio nepriklausomumo, nešališkumo, objektyvumo, patikimumo, statistikos duomenų konfidencialumo ir išlaidų efektyvumo principų.6. Pagal šį reglamentą užtikrinama teisė į tai, kad būtų gerbiamas asmeninis ir šeimos gyvenimas, ir teisė į asmens duomenų apsaugą, kaip išdėstyta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos[8] 7 ir 8 straipsniuose.7. Šio reglamento kontekste taikoma 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo[9] bei 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo[10].8. Pagal šį reglamentą nacionalinės statistikos institucijos ir Komisija (Eurostatas), rengdamos ir platindamos Europos statistiką turėtų atsižvelgti į Europos statistikos praktikos kodekse, patvirtintame 2005 m. gegužės 25 d. Komisijos rekomendacijoje dėl nacionalinių ir Bendrijos statistikos institucijų nepriklausomumo, vientisumo ir atskaitomybės, nustatytus principus.9. Kadangi šio reglamento tikslo, t. y. sudaryti bendrą teisinį Europos saugumo nuo nusikalstamumo statistikos rengimo, renkant informaciją iš atrinktų asmenų, pagrindą, valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl siūlomo veiksmo masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina tam tikslui pasiekti.10. Siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, įgyvendinimo įgaliojimai, susiję su praktiniais keitimosi mikroduomenimis klausimais, teikimo būdais ir išsamia kokybės ataskaitų struktūra bei kodų sistema, turėtų būti suteikti Komisijai. Šie įgaliojimai turėtų būti įgyvendinami vadovaujantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EU) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai[11].11. Pasikonsultavę su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu ir Europos statistikos sistemos komitetu,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisDalykasŠiuo reglamentu nustatomas palyginamos Europos saugumo nuo nusikalstamumo statistikos, pagrįstos namų ūkių arba asmenų apklausa, vystymo, rengimo ir platinimo pagrindas.2 straipsnisApibrėžtysŠiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:a) „Namų ūkis“ – asmuo, gyvenantis vienas, arba grupė kartu tame pačiame privačiame būste gyvenančių asmenų, kurie dalijasi išlaidas, įskaitant bendrą apsirūpinimą gyvenimui būtinomis priemonėmis; ši apibrėžtis netaikoma kolektyviniams namų ūkiams, kaip antai ligoninėms, slaugos arba globos namams, kareivinėms, religinėms įstaigoms, internatams arba bendrabučiams.b) „Nuolatinė gyvenamoji vieta“ – vieta, kurioje asmuo paprastai yra kasdien poilsio metu, nepaisant laikinojo išvykimo poilsiauti, atostogauti, į svečius, verslo reikalais, gydytis arba keliaujant religijos tikslais į šventąsias vietas, arba, jei nėra duomenų, teisėta ar registruota gyvenamoji vieta.Atitinkamos geografinės vietovės rezidentais yra laikomi tik asmenys, kurie:i) iki ataskaitinės dienos savo nuolatinėje gyvenamojoje vietoje nuolat gyveno ne trumpiau kaip dvylika mėnesių arbaii) per paskutinius dvylika mėnesių iki ataskaitinės dienos atvyko į savo nuolatinę gyvenamąją vietą ketindami joje pasilikti ne trumpiau kaip metus.Jei i ar ii papunkčiuose išdėstytų aplinkybių neįmanoma nustatyti, „nuolatinė gyvenamoji vieta“ reiškia teisinę arba registruotą gyvenamąją vietą.c) „Saugumas“ reiškia piliečių saugumo nuo kito asmens, namų ūkio arba nuosavybės keliamos grėsmės, susijusios su nusikalstomosiomis priežastimis, jausmą.d) „Kito asmens atsakymas“ reiškia informaciją apie asmenį, kurią pateikė kitas to asmens namų ūkio narys.e) „Mikroduomenys“ – individualūs statistiniai įrašai.f) „Kokybės metaduomenys“ – informacija, kurią pateikė duomenis teikiantys asmenys ir kuri laikoma naudinga šiems duomenims interpretuoti.3 straipsnisTaikymo sritis12. Kiekviena valstybė narė Komisijai (Eurostatui) pateikia I priede nurodytus duomenis.13. Klausimai apie seksualinį smurtą užduodami atskirai ir nėra privalomi.14. Taikant išimtį, Prancūzijoje ir Airijoje nereikalaujama rinkti duomenų apie to paties namų ūkio narių smurtą.4 straipsnisDuomenų charakteristikos ir laikotarpis1. Duomenys renkami iš atrinktų namų ūkių arba asmenų, kaip nurodyta 5 straipsnyje.2. Duomenys renkami 2013 m.3. Stebėjimo laikotarpis yra dvylika mėnesių prieš duomenų rinkimą.5 straipsnisImtis ir imties dydis1. Duomenys grindžiami nacionaliniu mastu reprezentatyviomis tikimybinėmis imtimis.2. Siektinas imties dydis, apskaičiuotas pagal paprastos atsitiktinės atrankos prielaidą, turėtų būti ne mažesnis kaip:a) 8 000 asmenų valstybėse narėse, kuriose 16 metų ir vyresnių gyventojų skaičius viršija 10 mln.;b) 7 000 asmenų valstybėse narėse, kuriose 16 metų ir vyresnių gyventojų skaičius viršija 5 mln. ir yra mažesnis nei 10 mln.;c) 6 000 asmenų valstybėse narėse, kuriose 16 metų ir vyresnių gyventojų skaičius viršija 1,5 mln. ir yra mažesnis nei 5 mln.;d) 5 000 asmenų valstybėse narėse, kuriose 16 metų ir vyresnių gyventojų skaičius viršija 0,5 mln. ir yra mažesnis nei 1,5 mln.;e) 3 000 asmenų valstybėse narėse, kuriose 16 metų ir vyresnių gyventojų skaičius neviršija 0,5 mln.6 straipsnisRinkimo vienetas1. Tyrimo grupė – visi asmenys, gyvenantys namų ūkiuose, kurių nuolatinė gyvenamoji vieta duomenų rinkimo metu yra valstybės narės teritorijoje.2. Nedidelėse nacionalinės teritorijos dalyse, kuriose nuolat gyvena ne daugiau kaip 2 proc. šalies gyventojų, ir II priede išvardytose nacionalinėse teritorijose apklausos galima netaikyti.3. Duomenys susiję su 16 metų ir vyresniais asmenimis.4. Negalima naudoti kitų asmenų atsakymų.7 straipsnisDuomenų perdavimas ir tvarkymas1. Valstybės narės perduoda konfidencialius mikroduomenis Komisijai (Eurostatui) pagal Reglamente (EB) Nr. 223/2009 išdėstytas nuostatas dėl konfidencialių duomenų perdavimo atsižvelgiant. Valstybės narės užtikrina, kad perduoti duomenys nesudaro galimybės tiesiogiai atpažinti namų ūkių arba asmenų.2. Valstybės narės perduoda mikroduomenis ne vėliau kaip 2014 m. liepos 31 d. Kartu su mikroduomenimis pateikiamas nurodytų lentelių rinkinys, kuriose nurodyti paplitimo rodikliai per paskutiniuosius 12 mėnesių, pagal nusikaltimo rūšį ir saugumo jausmą.8 straipsnisDuomenų ir metaduomenų teikimas1. Valstybės narės teikia mikroduomenis ir susijusius kokybės metaduomenis pagal Komisijos (Eurostato) nustatytą keitimosi duomenimis standartą. Mikroduomenys ir kokybės metaduomenys pateikiami Komisijai (Eurostatui) elektroninėmis priemonėmis per vieną bendrą Komisijos (Eurostato) duomenų prieigą.2. Komisija įgyvendinimo aktais nustato praktinę keitimosi mikroduomenimis procedūrą. Minėti įgyvendinimo aktai priimami pagal 12 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.9 straipsnisDuomenų platinimas ir galimybė gauti konfidencialius duomenis mokslo reikmėms1. Komisija (Eurostatas) platina statistinius saugumo nuo nusikalstamumo duomenis ne vėliau kaip iki 2014 m. gruodžio 31 d.2. Komisija (Eurostatas) gali suteikti prieigą prie konfidencialių perduotų duomenų pagal šio reglamento nuostatas, laikydamasi Reglamente (EB) Nr. 831/2002 išdėstytų sąlygų.10 straipsnisKokybės vertinimas1. Valstybės narės užtikrina perduotų mikroduomenų kokybę.2. Taikant šį reglamentą, perduotiniems duomenims taikomi Reglamento (EB) Nr. 223/2009 12 straipsnio 1 dalyje nurodyti kokybės kriterijai.3. Valstybės narės pateikia Komisijai (Eurostatui) mikroduomenų kokybės ataskaitą. Ataskaita pateikiama ne vėliau kaip per vieną mėnesį po duomenų pateikimo.4. Taikydama šiame reglamente nurodytiems duomenims 2 dalyje išvardytus kokybės kriterijus, Komisija įgyvendinimo aktais nustato kokybės metaduomenų rinkinių teikimo būdus ir išsamią struktūrą bei duomenų kodavimo sistemą. Minėti įgyvendinimo aktai priimami pagal 12 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą.5. Komisija (Eurostatas) pagal 3 dalyje nurodytas ataskaitas įvertina pateiktų duomenų kokybę, ypatingą dėmesį skirdama valstybių narių duomenų palyginamumui.11 straipsnisFinansavimas1. Tyrimui įgyvendinti Komisija skiria dotaciją valstybėms narėms, siekdama padengti duomenų rinkimo, tvarkymo ir perdavimo sąnaudas, įskaitant nacionalinių administracijų darbuotojų darbo užmokesčio sąnaudas, pagal susitarime dėl dotacijos išdėstytas sąlygas. Dotacija skiriama nacionalinėms statistikos institucijoms ir kitoms nacionalinėms institucijoms, nurodytoms Reglamento (EB) Nr. 223/2009 5 straipsnio 2 dalyje.2. Didžiausia Sąjungos bendro finansavimo suma negali viršyti 90 proc. visų tinkamų finansuoti projekto sąnaudų.3. Skiriamos lėšos priklauso nuo Sąjungos biudžeto skirtų asignavimų.4. Pagal šį reglamentą finansuojamiems veiksmams negali būti teikiama parama pagal kitas Sąjungos finansines priemones. Naudos gavėjai pateikia Komisijai duomenis apie visą kitą gautą finansavimą ir apie pateiktas paraiškas finansavimui gauti.5. Komisija užtikrina, kad įgyvendinant pagal šį reglamentą finansuojamus veiksmus Sąjungos finansiniai interesai yra užtikrinami, taikant apsaugos nuo sukčiavimo, korupcijos ir kitos nelegalios veiklos priemones, atliekant veiksmingą tikrinimą ir susigrąžinant neteisėtai išmokėtas sumas, jei nustatoma pažeidimų, taip pat taikant veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias nuobaudas pagal Tarybos reglamentus (EB, Euratomas) Nr. 2988/95[12] ir (Euratomas, EB) Nr. 2185/96[13], kartu su Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1073/1999[14].6. Pagal šį reglamentą finansuojamiems veiksmams taikoma Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 1 straipsnio 2 dalyje pateikta „pažeidimo“ sąvokos apibrėžtis, pagal kurią pažeidimu laikomas bet kuris pažeidimas arba bet kuris sutartinio įsipareigojimo nevykdymas, susijęs su ekonominės veiklos vykdytojo veiksmu arba neveikimu, dėl kurio nepagrįstomis išlaidomis yra arba būtų padaryta žalos Sąjungos bendrajam biudžetui arba jos valdomiems biudžetams.7. Pagal šį reglamentą sudarytose sutartyse ir susitarimuose, be kitų dalykų, numatoma Komisijos (ar bet kurio jos įgaliotojo atstovo) vykdoma priežiūra, finansų kontrolė ir Audito Rūmų auditas, jei reikia, atliekamas vietoje.12 straipsnisKomiteto procedūra1. Komisijai padeda Reglamentu (EB) Nr. 223/2009 įsteigtas Europos statistikos sistemos komitetas. Šis komitetas yra komitetas, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.2. Jei daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.13 straipsnisĮsigaliojimas ir taikymasŠis reglamentas įsigalioja dvidešimtąją dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas galios iki 2015 m. birželio 30 d.Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeEuropos Parlamento vardu Tarybos varduPirmininkas PirmininkasI PRIEDASKOMISIJAI (EUROSTATUI) TEIKTINI DUOMENYS15. Patirti nusikaltimai (pagal rūšis):16. Su transporto priemone susiję nusikaltimai:(1) automobilio vagystė,(2) vagystė iš automobilio,(3) motociklo vagystė,(4) dviračio vagystė;17. Su namų ūkiu susijęs nusikaltimas: plėšimas įsilaužiant į pagrindinius namus;18. Su asmeniu susiję nusikaltimai:(1) apiplėšimas,(2) asmeninės nuosavybės vagystė;19. Nestandartiniai nusikaltimai:(1) vartotojo apgaulė,(2) neteisėtas pasinaudojimas kortele arba internetine bankininkyste;(3) kyšis;20. Nusikaltimo aplinkybės:21. kiekvienam 1.1–1.4 punktuose nurodytam nusikaltimui surenkami tokie duomenys:22. ar įvykis (-iai) įvyko per pastaruosius 5 metus (neprivaloma),23. ar įvykis (-iai) įvyko per pastaruosius 12 mėnesių,24. kaip dažnai tai įvyko per pastaruosius 12 mėnesių,25. ar apie paskutinį atvejį pranešta policijai (arba kitai institucijai vartotojo apgaulės, neteisėto pasinaudojimo kortele arba internetine bankininkyste ir kyšio atveju),26. ar policijos reagavimo veiksmai dėl paskutinio pranešto įvykio buvo patenkinami;27. be 2.1 punkte nurodytų aplinkybių, taip pat renkama tokia informacija apie paskutinį kiekvieno iš nusikaltimų atvejį:(1) su transporto priemonėmis susijusių nusikaltimų, su asmenimis susijusių nusikaltimų arba nestandartinių nusikaltimų atveju:- kur įvyko paskutinis įvykis;(2) automobilio vagystės atveju:- ar automobilis buvo grąžintas;(3) plėšimo įsilaužiant į pagrindinius namus atveju:- kodėl nebuvo pranešta policijai,- kodėl respondentas nepatenkintas policijos reagavimo veiksmais,- ar respondentas kreipėsi pagalbos nusikaltimo aukoms,- ar pagalba nusikaltimo aukoms būtų buvusi naudinga;(4) apiplėšimo atveju:- ar kas nors buvo pavogta,- ar nusikaltėlis naudojo ginklą,- kokį ginklą naudojo nusikaltėlis,- ar respondentas buvo sužeistas,- ar dėl sužeidimo kreiptasi į medikus,- kokį emocinį poveikį respondentas patyrė dėl įvykio;(5) asmeninės nuosavybės vagystės atveju:- ar respondentas laikė arba nešėsi pavogtus daiktus;(6) vartotojo apgaulės atveju:- ar apgaulė buvo susijusi su prekių arba paslaugų pirkimu,- ar apgaulė buvo susijusi su internetu arba e. paštu;(7) neteisėto pasinaudojimo kortele arba internetine bankininkyste atveju:- ar tai buvo neteisėto pasinaudojimo kortele, ar internetine bankininkyste atvejis;(8) kyšio atveju:- dalyvavę subjektai;- Respondentų požiūris į teisėsaugą ir saugumo priemones:- ar respondentas turėjo su narkotikais susijusių problemų,- ar respondentas įsirengęs įsilaužimo signalizaciją,- ar respondentas įsistatęs specialias duris arba spynas,- ar respondentas vengia tam tikrų vietų tamsiu paros metu,- ar respondentas turi ginklą,- ginklo turėjo priežastis,- respondento nuomonė apie policijos veiklą,- respondento nuomonė apie teismų veiklą,- respondento nuomonė apie tinkamas nuobaudas už plėšimą įsilaužiant;- Respondento saugumo jausmas ir susirūpinimas dėl nusikalstamumo:- saugumo jausmas išėjus vienam naktį,- susirūpinimas dėl galimo fizinio užpuolimo,- susirūpinimas dėl terorizmo,- plėšimo įsilaužiant tikimybė;- Respondento socialinė ir demografinė padėtis:- lytis,- amžius,- gimimo šalis,- motinos gimimo šalis,- tėvo gimimo šalis,- pilietybė,- civilinė būklė,- de facto civilinė būklė,- buvę santykiai,- užimtumo statusas,- dirbas visą darbo laiką arba ne visą darbo laiką,- profesinis statusas,- darbinė veikla,- vietinio vieneto ekonominė veikla,- aukščiausias sėkmingai įgytas švietimo arba mokymo lygis,- namų ūkio pajamų lygis;- Techniniai kintamieji:- gyvenamosios vietos šalis,- gyvenamosios vietos regionas;- vietovės, kurioje įsikūręs namų ūkis, urbanizacijos laipsnis,- ataskaitiniai tyrimo metai,- tyrimo mėnuo,- respondento identifikacija,- namų ūkio svorinis daugiklis,- asmenų svorinis daugiklis,- naudotas duomenų rinkimo metodas,- atliekant apklausą taikytas klaidingo įvykio datos suvokimo tikrinimo metodas,- apklausos kalba,- namų ūkyje gyvenančių asmenų skaičius, įskaitant respondentą,- Smurtiniai nusikaltimai (apklausiama taikant atskirą modulį apklausos pabaigoje):(1) ne partnerio naudotas fizinis smurtas:- ar kas nors, pvz., kas nors mokykloje arba darbe, draugas, kaimynas arba nepažįstamasis, kada nors sudavė, metė kokį nors daiktą, pastūmė arba pešė plaukus,- ar kas nors iš minėtų asmenų sudavė kumščiu arba kuo nors kitu, arba spyrė, tempė arba sumušė,- ar kas nors iš minėtų asmenų smaugė arba degino, grasino ginklu arba peiliu arba jį panaudojo;(2) ne partnerio naudotas seksualinis smurtas (neprivaloma):- ar kas nors, pvz., kas nors mokykloje arba darbe, draugas, kaimynas arba nepažįstamasis, kada nors vertė užsiimti nepageidaujamais lytiniais santykiais, pvz., grasindamas, sulaikydamas arba sudarydamas tokią padėtį, kurioje nebuvo įmanoma pasipriešinti,- ar kas nors iš minėtų asmenų bandė priversti užsiimti nepageidaujamais lytiniais santykiais arba atlikti nepageidaujamą lytinį aktą arba užsiimti kita nepageidaujama seksualine veikla;(3) partnerio naudotas fizinis smurtas:- ar dabartinis partneris arba buvęs partneris, pvz., buvęs vyras, buvęs vaikinas ar buvusi žmona arba buvusi mergina sudavė arba metė kokį nors daiktą, galėjusį sužeisti, arba pastūmė ar pešė plaukus,- ar kas nors iš minėtų asmenų sudavė kumščiu arba kuo nors kitu, arba spyrė, tempė arba sumušė,- ar kas nors iš minėtų asmenų smaugė arba degino, grasino ginklu arba peiliu arba jį panaudojo;(4) partnerio naudotas seksualinis smurtas (neprivaloma):- ar respondentas turėjo nepageidaujamų lytinių santykių, nes jis bijojo dabartinio arba buvusio partnerio, pvz., buvusio vyro, buvusio vaikino arba buvusios žmonos arba merginos galimų veiksmų,- ar kas nors iš minėtų asmenų vertė respondentą užsiimti nepageidaujama seksualine veikla;- Ne partnerio arba partnerio naudoto fizinio smurto atveju renkami tokie duomenys:- ar įvykis (-iai) įvyko per pastaruosius 5 metus (neprivaloma),- ar įvykis (-iai) įvyko per pastaruosius 12 mėnesių,- kaip dažnai tai įvyko per pastaruosius 12 mėnesių,- kur įvyko paskutinis įvykis;- ar panaudotas ginklas,- koks ginklas panaudotas,- ar respondentas buvo sužeistas,- ar dėl sužeidimo kreiptasi į medikus,- kokį emocinį poveikį respondentas patyrė dėl įvykio;- kas tai atliko,- ar apie paskutinį atvejį pranešta policijai,- kodėl apie tai nebuvo pranešta,- ar policijos veiksmai dėl paskutinio pranešto įvykio buvo patenkinami,- kodėl respondentas buvo nepatenkintas policijos reagavimo veiksmais,- ar respondentas kreipėsi pagalbos nusikaltimo aukoms,- ar pagalba nusikaltimo aukoms būtų buvusi naudinga;- 7.1 punkte nurodytos aplinkybės yra neprivalomos seksualinio smurto nusikaltimų, kuriuos įvykdė partneris arba ne partneris, atveju.- Šalys, neužduodančios atrankos klausimų nusikaltimo atveju per pastaruosius 5 metus po apklausos datos, turėtų vengti pakartotinio pranešimo (dėl klaidingo įvykio datos suvokimo) užduodamos patikros klausimus, apimančius ne mažiau kaip dvejus metus arba patikrindamos tikslią respondento nurodytą įvykio datą.- II PRIEDASNACIONALINĖS TERITORIJOS, KURIOMS GALI BŪTI NETAIKOMAS TYRIMASŠalis | Nacionalinės teritorijos |Prancūzija | Prancūzijos užjūrio departamentai ir teritorijos |Nyderlandai | Karibų salos (Benairė, Sent Eustalijus ir Saba), Vakarų Fryzų salos, išskyrus Tekselį |Airija | Visos jūros salos, išskyrus Achill, Bull, Cruit, Gorumna, Inishnee, Lettermore, Lettermullan ir Valentia |Jungtinė Karalystė | Škotija, į šiaurę nuo Kaledonijos kanalo, Scilly salas |FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas1.2. Veikla grindžiamo valdymo (VGV) ir veikla grindžiamo biudžeto sudarymo (VGB) struktūros atitinkama (-os) politikos sritis (-ys)1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis1.4. Tikslas (-ai)1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas1.6. Trukmė ir finansinis poveikis1.7. Numatomas (-i) valdymo būdas (-ai)2. VALDYMO PRIEMONĖS2.1. Stebėsenos ir atskaitomybės taisyklės2.2. Valdymo ir kontrolės sistema2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS3.1. Susijusi (-ios) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės)3.2. Numatomas poveikis išlaidoms3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė3.2.2. Numatomas poveikis veiklos asignavimams3.2.3. Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams3.2.4. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa3.2.5. Trečiųjų šalių finansinis įnašas3.3. Numatomas poveikis pajamomsFINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimasEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) dėl Europos saugumo nuo nusikalstamumo statistikos1.2. Veikla grindžiamo valdymo (VGV) ir veikla grindžiamo biudžeto sudarymo (VGB) struktūros atitinkama (-os) politikos sritis (-ys)[15]3403- Statistinės informacijos rengimas1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdisx Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone( Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su po bandomojo projekto priimta nauja priemone / parengiamąja priemone [16].( Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės pratęsimu( Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonę1.4. Tikslai1.4.1. Pasiūlyme (iniciatyvoje) nurodytas (-i) Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai)2008–2012 m. Bendrijos statistikos programos IV antraštinė dalis. Vizų, prieglobsčio, imigracijos ir kitos su laisvu asmenų judėjimu susijusios politikos sritys.Europos Vadovų Tarybos Stokholmo programa ( Atvira ir saugi Europa piliečių labui ir saugumui ), OL C 115, 2010 5 4, p.1.2006 – 2010 m. Komisijos veiksmų planas dėl nusikalstamumo ir baudžiamosios teisenos vertinimo, COM (2006) 04371.4.2. Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla.. konkretus tikslas1 konkretus tikslas – duomenų rengimasVGV/VGBS susijusi (-ios) veiklos rūšis (-ys):3403- Statistinės informacijos rengimas1.4.3. Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikisNurodyti, koks būtų pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis naudos gavėjams / tikslinėms grupėmsGeriau palyginama informacija apie nusikalstamumą ir saugumą ES.Statistiniai duomenys, kuriais remiantis būtų formuojama politika, skirta saugumui remti ir užkirsti kelią nusikalstamumui.1.4.4. Rezultatų ir poveikio rodikliaiNurodyti pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius.Visų 27 valstybių narių ir EEE narių saugumo rodikliai ir mikroduomenys, palyginami ES lygmeniu.1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas1.5.1. Trumpalaikis (-iai) ir ilgalaikis (-iai) poreikis (-iai)Visų ES valstybių narių ir EEE šalių palyginami ES asmeninio saugumo jausmo ir nukentėjimo nuo nusikalstamos veiklos rodikliai.Mikroduomenų atskleidimas mokslo bendruomenei.1.5.2. Papildoma ES dalyvavimo naudaSaugumo nuo nusikalstamumo duomenų, pagal kuriuos formuojama patirtimi pagrįsta politika, palyginamumas ES lygmeniu.1.5.3. Panašios ankstesnės veiklos patirtisNetaikoma.1.5.4. Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmisNaudojant šiame tyrime gautus duomenis bus galima tinkamai įvertinti iš kitų šaltinių (pvz., policijos ataskaitų) gautą informaciją apie nusikalstamumą.1.6. Trukmė ir finansinis poveikisX Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ribota- ( Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo 2011 [MM DD] iki 2015 [MM DD]- ( Finansinis poveikis nuo 2012 m. iki 2015 m.( Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė neribota28. Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM iki MMMM29. po to veikimas visu pajėgumu.1.7. Numatytas (-i) valdymo metodas (-ai)[17]X Centralizuotas tiesioginis Komisijos valdymas .( Netiesioginis centralizuotas valdymas perduodant vykdymo užduotis:30. ( vykdomosioms įstaigoms31. ( Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[18]32. ( nacionalinei (-ėms) viešojo sektoriaus įstaigai (-oms) arba viešąsias paslaugas teikiančiai (-čioms) įstaigai (-oms)33. ( asmenims, kuriems patikėtas konkrečių veiksmų vykdymas pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį ir kurie nurodyti atitinkamame pagrindiniame teisės akte remiantis Finansinio reglamento 49 straipsniu( Pasidalijamasis valdymas su valstybėmis narėmis( Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis valstybėmis( Bendras valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti)Jei nurodomas daugiau kaip vienas valdymo metodas, papildomą išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų skiltyje..Pastabos2. VALDYMO PRIEMONĖS2.1. Stebėsenos ir atskaitomybės taisyklėsNurodyti dažnumą ir sąlygas.Įgyvendinant apklausą bus rengiami reguliarūs darbo grupės susitikimai su valstybių narių atstovais, skirti stebėti apklausą ir dalytis patirtimi.Procesas bus stebimas remiantis apklausos kokybės ataskaita pagal konkrečias Eurostato taisykles.2.2. Valdymo ir kontrolės sistema2.2.1 Nustatyta rizikaFinansinių išteklių, būtinų valstybės narės įnašui apklausos sąnaudoms padengti, trūkumas nacionaliniu lygmeniu.2.2.2 Numatoma (-os) kontrolė priemonė (-ės)Europos Komisija bendrai finansuoja apklausos įgyvendinimą, atsižvelgdama į Europos Sąjungos biudžete numatytus asignavimus.2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonėsNurodyti esamas arba būsimas prevencijos ir apsaugos priemones.Taikoma kontrolė, taikant įprastines veiklos dotacijų procedūras.3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS3.1. Susijusi (-ios) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės)- Esamos biudžeto išlaidų eilutėsPagal daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes.Daugiametės finansinės programos kategorija | Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Įnašas |Skaičius [Pavadinimas..........] | DIF/INDIF ([19]) | iš ELPA[20] šalių | iš šalių kandidačių[21] | iš trečiųjų šalių | pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies a punkto a papunktį |[1a] | 2003 02 29 2008–2012 m. Bendrijos statistikos programa | DIF | Taip | Ne | Ne | Ne |[3a] | 2009 05 18 – Nusikalstamumo prevencijos ir kovos su nusikalstamumu programa arba ją pakeičianti programa | DIF | Ne | Taip (tik kaip partnerė) | Ne | Taip (tik valstybės narės ir jų viešosios įstaigos) |- Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutėsPagal daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes.Daugiametės finansinės programos kategorija | Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Įnašas |Skaičius [Pavadinimas..........] | DIF / NDIF | iš ELPA šalių | iš šalių kandidačių | iš trečiųjų šalių | pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies a punkto a papunktį |[XX.YY.YY.YY | TAIP/NE | TAIP/NE | TAIP/NE | TAIP/NE |3.2. NUMATOMAS POVEIKIS IšLAIDOMS3.2.1 Numatomo poveikio išlaidoms suvestinėmln. eurų (tūkstantųjų tikslumu)Daugiametės finansinės programos kategorija | Skaičius | 1a Konkurencingumas augimui |mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu)35. 3.2.3.2. Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai36. ( Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai nenaudojami37. X Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip:Įvertis turi būti išreikštas bendromis sumomis (arba daugiausia dešimtųjų tikslumu)N metai | N+1 metai | N+2 metai | N+3 metai | ... įterpti tiek metų, kiek reikia poveikio trukmei perteikti (žr. 1.6 punktą) |( Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) |29 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) | 2 | 2 | 2 | 2 |XX 01 01 02 (Delegacijos) |XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) |10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) |( Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalentas: FTE)[31] |XX 01 02 01 (S, AĮD, DNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) |XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT ir JED delegacijose) |10 01 05 02 (CA, INT, SNE – tiesioginių mokslinių tyrimų srityje) |Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) |IŠ VISO | 2 | 2 | 2 | 2 |XX yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis.Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus finansuojami šiai priemonei administruoti jau skirtomis ir (arba) generaliniame direktorate perskirstytomis lėšomis, o tam tikrais atvejais – papildomomis lėšomis, kurių administruojančiam generaliniam direktoratui gali būti skirta pagal metinių asignavimų procedūrą, atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.Vykdytinų užduočių aprašas:Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai | Informacijos, reikalingos valstybėms narėms atlikti apklausą, pateikimas. Informatikos priemonių, skirtų gauti, patvirtinti ir apdoroti duomenis, parengimas. Duomenų parengimas skelbti. |Išorės darbuotojai | Netaikytina |- 3.2.4. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa38. ( Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę finansinę programą.39. X( Atsižvelgiant į pasiūlymą, reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos išlaidų kategorijos programavimą.Visas biudžetas bus visiškai išnaudotas perskirstant darbuotojus.40. ( Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę programą[34].3.2.5. Trečiųjų šalių įnašai41. Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su trečiosiomis šalimis finansavimo3.3. Numatomas poveikis pajamoms42. X Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio pajamoms.[1] OL L 344, 2007 12 28, p. 15.[2] OL C [...], [...], p. [...].[3] OL C 53, 2005 3 3, p. 1.[4] OL C 115, 2010 5 4, p. 1.[5] OL L 232, 2002 8 29, p. 1.[6] OL L 412, 2006 12 30, p. 1.[7] OL L 87, 2009 3 31, p. 164.[8] OL C 303, 2007 12 14, p. 1.[9] OL L 281, 1995 11 23, p. 31.[10] OL L 8, 2001 1 12, p. 1.[11] OL L 55, 2011 2 28, p. 13.[12] OL L 312, 1995 12 23, p. 1.[13] OL L 292, 1996 11 15, p. 2.[14] OL L 136, 1999 5 31, p. 1.[15] VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla grindžiamas biudžeto sudarymas.[16] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies a arba b punktuose.[17] Išsamios informacijos apie valdymo metodus ir nuorodas į Finansinį reglamentą galima rasti BudgWeb svetainėje http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html[18] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 185 straipsnyje.[19] DIF – diferencijuotieji asignavimai / NDIF – nediferencijuotieji asignavimai.[20] ELPA: Europos laisvosios prekybos asociacija.[21] Šalių kandidačių ir prireikus Vakarų Balkanų galimų šalių kandidačių.[22] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai.[23] Techninė ir (arba) administracinė pagalba ir išlaidos ES programų ir (arba) priemonių įgyvendinimui (buvusios BA eilutės), netiesioginiams moksliniams tyrimams, tiesioginiams moksliniams tyrimams remti.[24] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai.[25] Techninė ir (arba) administracinė pagalba ir išlaidos ES programų ir (arba) priemonių įgyvendinimui (buvusios BA eilutės), netiesioginiams moksliniams tyrimams, tiesioginiams moksliniams tyrimams remti.[26] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai.[27] Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz., finansuotų studentų mainų skaičius, nutiestų kelių kilometrai ir kt.).[28] Kaip apibūdinta 1.4.2. skirsnyje. „Konkretus tikslas (-ai)...“[29] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai.[30] Techninė ir (arba) administracinė pagalba ir išlaidos ES programų ir (arba) priemonių įgyvendinimui (buvusios BA eilutės), netiesioginiams moksliniams tyrimams, tiesioginiams moksliniams tyrimams remti.[31] S – pagal sutartį dirbantis darbuotojas; AĮD – per agentūrą įdarbintas darbuotojas („Intérimaire“); JED – „Jeune Expert en Délégation“ (jaunesnysis ekspertas delegacijoje); VD – vietinis darbuotojas; DNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas.[32] Neviršijant ribos, nustatytos laikinai samdomiems darbuotojams, finansuojamiems iš veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių).[33] Aktualu struktūriniams fondams, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos žuvininkystės fondui (EŽF).[34] Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.


text:
 21.3.2009
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 C 69/53
 Žaloba podaná dne 3. února 2009 – Cachuera v. OHIM – Gelkaps (Ayanda)
 (Věc T-43/09)
 (2009/C 69/115)
 Jazyk, ve kterém byla podána žaloba: španělština
 Účastníci řízení
 Žalobkyně: La Cachuera, SA (Misiones, Argentina) (zástupce: E. Armijo Chávarri, advokát)
 Žalovaný: Úřad pro harmonizaci na vnitřním trhu (ochranné známky a vzory)
 Další účastnice řízení před odvolacím senátem: Gelkaps GmbH (Pritzwalk, Německo)
 Návrhové žádání žalobkyně
 —
 prohlásit žalobu proti rozhodnutí druhého odvolacího senátu Úřadu pro harmonizaci na vnitřním trhu (OHIM) ze dne 19. listopadu 2008 za podanou včas a v příslušné formě a vydat v příslušném řízení rozsudek, kterým bude uvedené rozhodnutí zrušeno a OHIM bude výslovně uložena náhrada nákladů řízení.
 Žalobní důvody a hlavní argumenty
 Přihlašovatel ochranné známky Společenství: Gelkaps GmbH
 Dotčená ochranná známka Společenství: slovní ochranná známka „AYANDA“ (přihláška č. 3 315 405) pro výrobky a služby tříd 3, 5, 28, 29, 30, 32 a 44
 Majitel ochranné známky nebo označení namítaných v námitkovém řízení: žalobkyně
 Namítaná ochranná známka nebo označení: španělská obrazová ochranná známka a španělská slovní ochranná známka „AMANDA“ pro výrobky třídy 30
 Rozhodnutí námitkového oddělení: částečné vyhovění námitce
 Rozhodnutí odvolacího senátu: zamítnutí odvolání
 Dovolávané žalobní důvody: nesprávné uplatnění čl. 8 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 40/94 o ochranné známce Společenství.