text:
 Narození
 Lucius Varius Rufus (někdy se udává 70 př. n. l.), římský epický a tragický básník († pravděpodobně 14 př. n. l., někdy se udává 15 př. n. l.)
 Hlavy států
 Pontus – Mithridatés VI. Pontský (doba vlády asi 120 př. n. l. – 63 př. n. l.)
 Parthská říše – Sinatrukés (78/77 – 71/70 př. n. l.)
 Egypt – Ptolemaios XII. Neos Dionýsos (80 – 51 př. n. l.)
 Čína – Čao-ti (dynastie Západní Chan)
 starověká Arménie – Tigranés Veliký (doba vlády 95 př. n. l. – 55. př. n. l.)
 Odkazy
 Reference
 Externí odkazy
 1. století př. n. l.


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2018 02 14
 COM(2018) 64 final
 2018/0031(NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl papildomų taisyklių dėl išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonės kaip Vidaus saugumo fondo dalies 2014–2020 m. laikotarpiu pasirašymo Europos Sąjungos vardu
 AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS
 2014 m. gegužės 21 d. įsigaliojo 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 515/2014, kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis nustatoma išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonė ir panaikinamas Sprendimas Nr. 574/2007/EB; jis pradėtas taikyti 2014 m. sausio 1 d.
 1
 2014 m. gegužės 21 d. taip pat įsigaliojo 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 514/2014, kuriuo nustatomos Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo ir policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos, kovos su juo ir krizių valdymo finansinės paramos priemonės bendrosios nuostatos; jis taip pat pradėtas taikyti 2014 m. sausio 1 d.
 2
 Pagal Reglamento (ES) Nr. 515/2014 19 straipsnį išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonei kaip Vidaus saugumo fondo daliai (toliau – VSF sienų ir vizų priemonė) taikomos Reglamento (ES) Nr. 514/2014 nuostatos.
 VSF sienų ir vizų priemonės tikslas – nustatyti solidarumo mechanizmą, kuris dalyvaujančias šalis įpareigotų atsižvelgiant į viena kitos interesus ir viena kitos vardu laikytis tokių pačių Europos išorės sienų kontrolės taisyklių. VSF sienų ir vizų priemonė padės įgyvendinti pagrindinį Šengeno acquis tikslą – dalytis atsakomybe, kad būtų užtikrinta „veiksminga, aukšto lygio ir vienoda kontrolė prie išorės sienų“, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/399 15 straipsnyje
 3
 . Tad šia priemone plėtojamas Šengeno acquis.
 Reglamento (ES) Nr. 515/2014 5 straipsnio 7 dalyje nustatyta, kad pagal jo nuostatas taikant priemonę dalyvauja su Šengeno acquis įgyvendinimu, taikymu ir plėtojimu susijusios šalys ir kad turi būti sudaromi jų finansinių įnašų susitarimai ir nustatomos tokiam dalyvavimui būtinos papildomos taisyklės, įskaitant nuostatas, kuriomis užtikrinama Sąjungos finansinių interesų apsauga ir Audito Rūmų audito įgaliojimai, nes atitinkamuose asociacijos susitarimuose tokios taisyklės nenustatytos.
 Susitarimo su Šveicarija projekto tikslas – sudaryti Reglamento (ES) Nr. 515/2014 5 straipsnio 7 dalyje nurodytus susitarimus, leisti Komisijai prisiimti galutinę atsakomybę už priemonės biudžeto įgyvendinimą šioje asocijuotojoje šalyje ir nustatyti jos su šia priemone susijusį įnašą į Sąjungos biudžetą.
 Dėl biudžeto ir finansų kontrolės valstybėms narėms galioja horizontaliosios prievolės (pvz., Audito Rūmų ir Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) kompetencija), nustatytos tiesiogiai Sutartyje arba antrinėje Sąjungos teisėje. Šios prievolės valstybėms narėms galioja tiesiogiai, todėl Reglamente (ES) Nr. 515/2014 jos neišdėstytos. Tačiau pagal Reglamento (ES) Nr. 515/2014 5 straipsnio 7 dalį jų galiojimas susitarimo projektu turi būti išplėstas ir asocijuotajai šaliai.
 Kad Sąjungos finansiniai interesai būtų apsaugoti nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų, Reglamente (ES) Nr. 514/2014 nustatyta, kad Komisijos, Audito Rūmų ir OLAF darbuotojams turi būti suteikiamos tinkamos galimybės vykdyti kontrolę. Reglamento (ES) Nr. 514/2014 5 straipsnio 9 dalyje taip pat nurodyta, kad bendradarbiavimo susitarimais su trečiosiomis šalimis Komisijai, Audito Rūmams ir OLAF bus aiškiai suteikiami įgaliojimai atlikti auditą, patikras vietoje ir tyrimus. Todėl tai numatyta šiame susitarimo projekte.
 2.TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
 •Teisinis pagrindas
 Siekiant sudaryti Sąjungos ir Šveicarijos susitarimus dėl šios šalies įnašo į išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonę 2014–2020 m. laikotarpiu ir dėl tokiam dalyvavimui būtinų papildomų taisyklių, šis pasiūlymas dėl susitarimo pasirašymo grindžiamas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 77 straipsnio 2 dalimi ir 218 straipsnio 5 dalimi.
 •Siūlomo sprendimo būtinumas
 Remiantis Reglamento (ES) Nr. 515/2014 5 straipsnio 7 dalimi, būtina sudaryti susitarimą su Šveicarija, kad būtų galima sudaryti susitarimus dėl šios šalies įnašo į išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonę 2014–2020 m. laikotarpiu ir dėl tokiam dalyvavimui būtinų papildomų taisyklių.
 Nors parafuoto susitarimo 19 straipsnio 4 dalyje numatyta galimybė laikinai taikyti susitarimą nuo kitos dienos po jo pasirašymo, nedarant poveikio konstituciniams reikalavimams, Šveicarijos valdžios institucijos pranešė Komisijai, kad pagal Šveicarijos valdžios ir administracinės sistemos teisę toks laikinas taikymas neįmanomas. Todėl į dabartinį pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo neįtrauktas laikinas susitarimo taikymas. Susitarimas įsigalios jo 19 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytomis sąlygomis pirmą mėnesio, einančio po to, kai pateikiamas paskutinis pranešimas apie ratifikavimo procedūros užbaigimą, dieną.
 •Proporcingumo principas
 Netaikoma.
 •Priemonės pasirinkimas
 Netaikoma.
 3.KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
 •Derybų rezultatai
 2014 m. gegužės 28 d. Komisija pateikė Tarybai rekomendaciją įgalioti Komisiją pradėti derybas su Norvegija, Islandija, Šveicarija ir Lichtenšteinu dėl tarptautinio susitarimo, kuriuo būtų nustatytos tokios papildomos taisyklės.
 2014 m. liepos 14 d. Komisija gavo Tarybos įgaliojimą pradėti derybas su Norvegija, Islandija, Šveicarija ir Lichtenšteinu dėl susitarimo dėl šių šalių dalyvavimo taikant Vidaus saugumo fondo sienų ir vizų priemonę tvarkos.
 Derybos vykdytos bendrai su visomis asocijuotosiomis šalimis. Įvyko du derybų etapai. Galutinis susitarimo su Šveicarija projekto tekstas parafuotas 2017 m. balandžio 21 d.
 Komisija mano, kad Tarybos derybiniuose nurodymuose išdėstyti tikslai buvo pasiekti ir susitarimo projektas Sąjungai priimtinas.
 Valstybės narės buvo informuojamos ir su jomis buvo konsultuojamasi atitinkamose Tarybos darbo grupėse.
 Galutinį susitarimo turinį galima apibendrinti taip, kaip išdėstyta toliau.
 Susitarimo projektu numatomas metinis Šveicarijos finansinis įnašas į Vidaus saugumo fondo sienų ir vizų priemonės biudžetą – metinė suma, apskaičiuota remiantis jos BVP, kaip visų fonde dalyvaujančių valstybių BVP procentine dalimi (10 straipsnis ir priedas). Metiniai mokėjimai nurodyti 11 straipsnyje.
 Be to, susitarimo projekte numatyta atsakingos institucijos skyrimo ir metinių ataskaitų teikimo tvarka.
 Į susitarimą taip pat įtrauktos nuostatos dėl Sąjungos finansinių interesų apsaugos nuo sukčiavimo ir priemonės, skirtos atitikčiai nuostatoms, susijusioms su finansų valdymu ir kontrole, užtikrinti, kaip nustatyta Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) ir SESV grindžiamuose Sąjungos teisės aktuose.
 •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas
 Netaikoma.
 •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis
 Netaikoma.
 •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas
 Netaikoma.
 •Poveikio vertinimas
 Netaikoma, kadangi pasiūlymas susijęs su programos valdymu ir juo siekiama pasirašyti tarptautinį susitarimą, dėl kurio buvo deramasi remiantis Tarybos patvirtintais derybiniais nurodymais.
 •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas
 Netaikoma.
 •Pagrindinės teisės
 Netaikoma.
 4.POVEIKIS BIUDŽETUI
 Susitarimo projekto 10 straipsnyje ir priede pateikiamos nuostatos, susijusios su asocijuotosios šalies metiniais finansiniais įnašais į Vidaus saugumo fondo sienų ir vizų priemonės biudžetą, ir nurodoma, kaip jas galima priderinti prie priede aprašytos padėties.
 5.KITI ELEMENTAI
 •Teritorinis taikymas
 Reglamentu (ES) Nr. 515/2014 plėtojamas Šengeno acquis. Dėl to šis susitarimas su Šveicarija taip pat grindžiamas Šengeno acquis.
 Pagal prie ES sutarties ir SESV pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nebus jai privalomas ar taikomas. Pagal pirmiau nurodyto protokolo 4 straipsnį per šešis mėnesius po to, kai Taryba priims šį pasiūlymą, Danija nuspręs, ar ji siūlomą sprendimą įtrauks į savo nacionalinę teisę.
 Šiuo pasiūlymu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Jungtinė Karalystė ir Airija nedalyvauja, todėl atitinkamai pagal Tarybos sprendimus 2000/365/EB
 4
 ir 2002/192/EB
 5
 jis nebus joms privalomas ar taikomas.
 •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka
 Susitarimo 17 straipsnyje nustatoma taikytina ataskaitų teikimo ir stebėsenos tvarka. Iki 2022 m. (imtinai) iki kiekvienų metų vasario 15 d. Šveicarija turi Komisijai pateikti metinę praėjusių finansinių metų įgyvendinimo ataskaitą.
 •Aiškinamieji dokumentai (direktyvoms)
 Netaikoma.
 •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas
 Nereikalinga.
 Atsižvelgdama į tai, kas nurodyta pirmiau, Komisija siūlo Tarybai priimti sprendimą pasirašyti susitarimą Sąjungos vardu ir įgalioti Tarybos pirmininką paskirti asmenį (-is), tinkamai įgaliotą (-us) pasirašyti Sąjungos vardu.
 Komisija pateikė atskirą pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dėl pridedamo Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl papildomų taisyklių dėl išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonės kaip Vidaus saugumo fondo dalies 2014–2020 m. laikotarpiu
 6
 sudarymo. Taryba šį sprendimą priima gavusi Europos Parlamento pritarimą.
 2018/0031 (NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl papildomų taisyklių dėl išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonės kaip Vidaus saugumo fondo dalies 2014–2020 m. laikotarpiu pasirašymo Europos Sąjungos vardu
 EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 77 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 5 dalimi,
 atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
 kadangi:
 (1)Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 515/2014
 7
 numatyta, kad taikant išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonę turi dalyvauti su Šengeno acquis įgyvendinimu, taikymu ir plėtojimu susijusios šalys ir kad turi būti sudaromi jų finansinių įnašų susitarimai ir nustatomos tokiam dalyvavimui būtinos papildomos taisyklės, įskaitant nuostatas, kuriomis užtikrinama Sąjungos finansinių interesų apsauga ir Audito Rūmų audito įgaliojimai;
 (2)2014 m. liepos 14 d. Taryba įgaliojo Komisiją pradėti derybas su Norvegijos Karalyste, Islandijos Respublika, Šveicarijos Konfederacija ir Lichtenšteino Kunigaikštyste dėl susitarimo dėl jų dalyvavimo taikant Vidaus saugumo fondo sienų ir vizų priemonę tvarkos. Derybos buvo sėkmingai užbaigtos 2017 m. balandžio 21 d. parafavus susitarimo su Šveicarijos Konfederacija tekstą;
 (3)pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas. Kadangi šis sprendimas grindžiamas Šengeno acquis, remdamasi to protokolo 4 straipsniu, per šešis mėnesius po to, kai Taryba nusprendžia dėl šio sprendimo, Danija nusprendžia, ar jį įtrauks į savo nacionalinę teisę;
 (4)šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Jungtinė Karalystė nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2000/365/EB
 8
 . Todėl Jungtinė Karalystė nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;
 (5)šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Airija nedalyvauja pagal Tarybos sprendimą 2002/192/EB
 9
 . Todėl Airija nedalyvauja priimant šį sprendimą ir jis nėra jai privalomas ar taikomas;
 (6)susitarimas turėtų būti pasirašytas Sąjungos vardu su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau,
 PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
 1 straipsnis
 Patvirtinamas Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl papildomų taisyklių dėl išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonės kaip Vidaus saugumo fondo dalies 2014–2020 m. laikotarpiu pasirašymas Europos Sąjungos vardu su sąlyga, kad minėtas susitarimas bus sudarytas.
 Pasirašytino susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.
 2 straipsnis
 Tarybos generalinis sekretoriatas parengia įgaliojamąjį raštą, kuriuo susitarimo derybininko nurodytam (-iems) asmeniui (-ims) suteikiami įgaliojimai pasirašyti susitarimą su sąlyga, kad jis bus sudarytas.
 3 straipsnis
 Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
 Priimta Briuselyje
 Tarybos vardu
 Pirmininkas
 (1)
 OL L 150, 2014 5 20, p. 143.
 (2)
 OL L 150, 2014 5 20, p. 112.
 (3)
 OL L 77, 2016 3 23, p. 1.
 (4)
 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimas dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (OL L 131, 2000 6 1, p. 43).
 (5)
 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimas dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (OL L 64, 2002 3 7, p. 20).
 (6)
 Pasiūlymas dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl papildomų taisyklių dėl išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonės kaip Vidaus saugumo fondo dalies 2014–2020 m. laikotarpiu sudarymo Europos Sąjungos vardu, COM(2016) XXX final [reference to be inserted later when a number is assigned by SG].
 (7)
 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 515/2014, kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis nustatoma išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonė ir panaikinamas Sprendimas Nr. 574/2007/EB (OL L 150, 2014 5 20, p. 143).
 (8)
 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimas dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (OL L 131, 2000 6 1, p. 43).
 (9)
 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimas dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas (OL L 64, 2002 3 7, p. 20).
 ---documentbreak---
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis,2018 02 14
 COM(2018) 64 final
 PRIEDAS
 prie
 Pasiūlymo dėl TARYBOS SPRENDIMO
 dėl Europos Sąjungos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl papildomų taisyklių dėl išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonės kaip Vidaus saugumo fondo dalies 2014–2020 m. laikotarpiu pasirašymo Europos Sąjungos vardu
 PRIEDAS
 EUROPOS SĄJUNGA, toliau – Sąjunga,
 ir
 ŠVEICARIJOS KONFEDERACIJA, toliau – Šveicarija,
 toliau – Šalys,
 ATSIŽVELGDAMOS į Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis
 1
 (toliau – Asociacijos susitarimas su Šveicarija),
 KADANGI:
 (1)Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 515/2014
 2
 Sąjunga kaip Vidaus saugumo fondo dalį nustatė išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonę;
 (2)Reglamentu (ES) Nr. 515/2014 plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Asociacijos susitarime su Šveicarija;
 (3)Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 514/2014
 3
 daro tiesioginį poveikį Reglamento (ES) Nr. 515/2014 nuostatų taikymui ir todėl turi įtakos jo teisinei sistemai, be to, priimant Reglamentą (ES) Nr. 514/2014 taikytos Asociacijos susitarime su Šveicarija išdėstytos procedūros (apie tai Šveicarijai pranešta), todėl Šalys pripažįsta, kad Reglamentu (ES) Nr. 514/2014 plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Asociacijos susitarime su Šveicarija, tiek, kiek tai būtina Reglamentui (ES) Nr. 515/2014 įgyvendinti;
 (4)Reglamento (ES) Nr. 515/2014 5 straipsnio 7 dalyje nustatyta, kad pagal jo nuostatas taikant priemonę dalyvauja su Šengeno acquis įgyvendinimu, taikymu ir plėtojimu susijusios šalys (tarp jų – Šveicarija) ir kad turėtų būti sudaromi susitarimai, kuriais apibrėžiamas šių šalių finansinių įnašų dydis ir nustatomos tokiam dalyvavimui būtinos papildomos taisyklės, įskaitant nuostatas, kuriomis užtikrinama Sąjungos finansinių interesų apsauga ir Audito Rūmų audito įgaliojimai;
 (5)išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonė kaip Vidaus saugumo fondo dalis (toliau – VSF sienų ir vizų priemonė) yra speciali Šengeno acquis priemonė, kurios paskirtis – užtikrinti, kad valstybėse narėse ir asocijuotosiose valstybėse vykdant išorės sienų ir vizų politiką būtų dalijamasi našta ir jos įgyvendinimas būtų finansiškai remiamas;
 (6)Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012
 4
 60 straipsnyje numatytos netiesioginio valdymo taisyklės, taikomos tada, kai trečiosioms šalims (įskaitant asocijuotąsias valstybes) pavedamos biudžeto vykdymo užduotys;
 (7)
 Reglamento (ES) Nr. 514/2014 17 straipsnio 4 dalyje numatyta, kad išlaidos, kurias oficialiai dar nepaskirta atsakinga institucija apmokėjo 2014 m., yra tinkamos finansuoti; taip užtikrinamas sklandus perėjimas nuo Išorės sienų fondo prie Vidaus saugumo fondo. Taip pat svarbu užtikrinti, kad toks pats rūpestis dėl sklandaus perėjimo atsispindėtų šiame susitarime. Kadangi šis susitarimas neįsigaliojo iki 2014 m. pabaigos, labai svarbu, kad būtų užtikrintas anksčiau ir prieš oficialiai paskiriant atsakingą instituciją apmokėtų išlaidų tinkamumas finansuoti, su sąlyga, kad anksčiau taikytos valdymo ir kontrolės sistemos iš principo yra tokios pačios kaip tos, kurios įsigalios oficialiai paskyrus atsakingą instituciją;
 (8)kad būtų lengviau apskaičiuoti ir panaudoti metinius Šveicarijos įnašus į VSF sienų ir vizų priemonę, šios šalies 2014–2020 m. laikotarpio įnašai nuo 2016 m. iki 2020 m. bus mokami penkiomis metinėmis dalimis. Už 2016–2018 m. mokėtini fiksuotos sumos metiniai įnašai, o už 2019 m. ir 2020 m. mokėtinas įnašas bus nustatytas 2019 m. pagal visų taikant VSF sienų ir vizų priemonę dalyvaujančių valstybių bendrąjį vidaus produktą, atsižvelgiant į faktinius mokėjimus,
 SUSITARĖ:
 1 straipsnis
 Taikymo sritis
 Šiuo susitarimu nustatomos Šveicarijai dalyvauti taikant VSF sienų ir vizų priemonę pagal Reglamentą (ES) Nr. 515/2014 būtinos papildomos taisyklės.
 2 straipsnis
 Finansų valdymas ir kontrolė
 1.
 Šveicarija imasi būtinų atitikties su finansų valdymu ir kontrole susijusioms nuostatoms užtikrinimo priemonių, kaip nustatyta Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) ir SESV grindžiamuose ES teisės aktuose.
 Pirmoje šios dalies pastraipoje nurodytos SESV ir antrinės teisės nuostatos yra šios:
 (a)SESV 287 straipsnio 1, 2 ir 3 dalys;
 (b)Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 30, 32 ir 57 straipsniai, 58 straipsnio 1 dalies c punkto i papunktis, 60 straipsnis, 79 straipsnio 2 dalis ir 108 straipsnio 2 dalis;
 (c)Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1268/2012
 5
 32, 38, 42, 84, 88, 142 ir 144 straipsniai;
 (d)Tarybos reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96
 6
 ;
 (e)Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013
 7
 .
 Abipusiu sutarimu Šalys gali nuspręsti iš dalies keisti šį sąrašą.
 2.
 Pagal šį susitarimą 1 dalyje nurodytas nuostatas Šveicarija taiko savo teritorijoje.
 3 straipsnis
 Patikimo finansų valdymo principo laikymasis
 Šveicarijai pagal VSF sienų ir vizų priemonę skirtos lėšos naudojamos vadovaujantis patikimo finansų valdymo principu.
 4 straipsnis
 Su interesų konfliktu susijusio principo laikymasis
 Visiems finansų pareigūnams ir kitiems su biudžeto vykdymu ir valdymu, įskaitant parengiamuosius veiksmus, taip pat auditu arba kontrole susijusiems asmenims, veikiantiems Šveicarijos teritorijoje, draudžiama imtis veiksmų, dėl kurių gali kilti jų ir Sąjungos interesų konfliktas.
 5 straipsnis
 Vykdymo užtikrinimas
 Komisijos priimti sprendimai, kuriais nustatomos piniginės prievolės asmenims, kurie nėra valstybės, vykdomi Šveicarijos teritorijoje.
 Vykdymo užtikrinimas reglamentuojamas Šveicarijoje galiojančiomis civilinio proceso taisyklėmis. Nacionalinė institucija, kurią tuo tikslu paskiria Šveicarijos vyriausybė ir apie kurią ji praneša Komisijai, prie sprendimo prideda vykdomąjį raštą, neatlikdama jokių formalumų, tik patikrinusi sprendimo autentiškumą.
 Kai baigiami šie Komisijos prašymu atliekami formalumai, Komisija gali pradėti sprendimo vykdymo užtikrinimo procedūrą pagal nacionalinę teisę, tiesiogiai kreipdamasi į kompetentingą instituciją.
 Vykdymo užtikrinimą galima sustabdyti tik Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimu. Tačiau Šveicarijos teismų jurisdikcijai priklauso nagrinėti skundus dėl vykdymo užtikrinimo pažeidimų.
 6 straipsnis
 Sąjungos finansinių interesų apsauga nuo sukčiavimo
 1.Šveicarija
 (a)kovoja su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu ir kitomis neteisėtomis veikomis taikydama priemones, kurių paskirtis yra atgrasyti ir Šveicarijoje užtikrinti veiksmingą apsaugą;
 (b)prieš Sąjungos finansiniams interesams kenkiantį sukčiavimą imasi tų pačių priemonių, kurių ji imasi prieš savo pačios finansiniams interesams kenkiantį sukčiavimą ir
 (c)derina savo veiksmus, skirtus Sąjungos finansiniams interesams apsaugoti nuo sukčiavimo, su valstybėmis narėmis ir Komisija.
 2.Šveicarija imasi priemonių, lygiaverčių pagal SESV 325 straipsnio 4 dalį Sąjungos priimtoms ir šio susitarimo pasirašymo momentu galiojančioms priemonėms.
 Abipusiu sutarimu Šalys gali nuspręsti imtis priemonių, lygiaverčių vėliau pagal šį straipsnį Sąjungos priimtoms priemonėms.
 7 straipsnis
 Komisijos (OLAF) atliekami patikrinimai ir inspektavimai vietoje
 Nedarydama poveikio savo teisėms pagal Reglamento (ES) Nr. 514/2014 5 straipsnio 8 dalį, Komisija (Europos kovos su sukčiavimu tarnyba, OLAF) įgaliojama, laikantis Reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 nustatytų sąlygų ir reikalavimų, Šveicarijos teritorijoje atlikti patikrinimus ir inspektavimus vietoje, susijusius su VSF sienų ir vizų priemone.
 Šveicarijos valdžios institucijos padeda atlikti patikrinimus ir inspektavimus vietoje, kurie valdžios institucijų pageidavimu gali būti atliekami kartu su jomis.
 8 straipsnis
 Audito Rūmai
 Kaip nustatyta SESV 287 straipsnio 3 dalyje ir Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 pirmos dalies X antraštinės dalies 1 skyriuje, Audito Rūmai turi galimybę atlikti auditą vietoje bet kurios įstaigos, Šveicarijos teritorijoje Sąjungos vardu tvarkančios su VSF sienų ir vizų priemone susijusias pajamas arba išlaidas, patalpose, taip pat bet kurio išmokas iš biudžeto gavusio fizinio arba juridinio asmens patalpose.
 Audito Rūmai auditą Šveicarijoje atlieka kartu su nacionalinėmis audito įstaigomis arba, jei šios įstaigos neturi reikiamų įgaliojimų, su kompetentingomis nacionalinėmis tarnybomis. Audito Rūmai ir Šveicarijos nacionalinės audito įstaigos bendradarbiauja, vadovaudamiesi pasitikėjimo principu ir išlaikydami nepriklausomumą. Šios įstaigos arba tarnybos Audito Rūmus informuoja, ar ketina dalyvauti atliekant auditą.
 Kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 514/2014 5 straipsnio 7 dalyje ir šio susitarimo 7 straipsnyje, Audito Rūmai turi bent tokias pat teises kaip Komisija.
 9 straipsnis
 Viešieji pirkimai
 Šveicarija savo viešųjų pirkimų nacionalinę teisę taiko remdamasi Pasaulio prekybos organizacijos steigimo sutarties (Sutarties dėl viešųjų pirkimų)
 8
 4 priedu ir Susitarimu tarp Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos dėl Vyriausybės vykdomų viešųjų pirkimų tam tikrų aspektų
 9
 .
 Šveicarija pateikia Komisijai savo viešųjų pirkimų procedūrų aprašą.
 Be to, informaciją apie taikomas viešųjų pirkimų procedūras ji pateikia kiekvienoje metinėje įgyvendinimo ataskaitoje, nurodytoje Reglamento (ES) Nr. 514/2014 54 straipsnyje.
 10 straipsnis
 Finansiniai įnašai
 1.Šveicarija metinius mokėjimus į VSF sienų ir vizų priemonės biudžetą už 2016–2018 m. atlieka pagal toliau pateikiamą lentelę:
 (visos sumos EUR)
 2016 m.
 2017 m.
 2018 m.
 Šveicarija
 25 106 140
 25 106 140
 25 106 140
 2.Šveicarijos 2019 m. ir 2020 m. įnašai apskaičiuojami pagal jos bendrąjį vidaus produktą (BVP) kaip visų taikant VSF sienų ir vizų priemonę dalyvaujančių valstybių BVP procentinė dalis pagal priede pateiktą formulę.
 3.Šiame straipsnyje nurodytus finansinius įnašus Šveicarija moka nepriklausomai nuo Reglamento (ES) Nr. 514/2014 14 straipsnyje nurodytos nacionalinės programos priėmimo datos.
 11 straipsnis
 Finansinių įnašų naudojimas
 1.Bendra 2016 m. ir 2017 m. metinių mokėjimų suma paskirstoma taip:
 (a)75 % Reglamento (ES) Nr. 515/2014 8 straipsnyje nurodytai laikotarpio vidurio peržiūrai;
 (b)15 % Reglamento (ES) Nr. 515/2014 15 straipsnyje nurodytoms IT sistemoms plėtoti su sąlyga, kad iki 2017 m. birželio 30 d. bus priimti atitinkami Sąjungos teisėkūros procedūra priimami teisės aktai;
 (c)10 % Reglamento (ES) Nr. 515/2014 13 straipsnyje nurodytiems Sąjungos veiksmams ir Reglamento (ES) Nr. 515/2014 14 straipsnyje nurodytai paramai ekstremaliosios situacijos atveju.
 Jei b punkte nurodyta suma nėra skirta ar išleista, Komisija, taikydama Reglamento (ES) Nr. 515/2014 5 straipsnio 5 dalies b punkto antroje pastraipoje nustatytą procedūrą, perskiria ją Reglamento (ES) Nr. 515/2014 7 straipsnyje nurodytiems konkretiems veiksmams.
 Jei šis susitarimas neįsigalioja arba nepradedamas laikinai taikyti iki 2017 m. birželio 1 d., visas Šveicarijos įnašas naudojamas pagal šio straipsnio 2 dalį.
 2.Bendra 2018 m., 2019 m. ir 2020 m. metinių mokėjimų suma paskirstoma taip:
 (a)40 % Reglamento (ES) Nr. 515/2014 7 straipsnyje nurodytiems konkretiems veiksmams;
 (b)50 % Reglamento (ES) Nr. 515/2014 15 straipsnyje nurodytoms IT sistemoms plėtoti su sąlyga, kad iki 2018 m. gruodžio 31 d. bus priimti atitinkami Sąjungos teisėkūros procedūra priimami teisės aktai;
 (c)10 % Reglamento (ES) Nr. 515/2014 13 straipsnyje nurodytiems Sąjungos veiksmams ir Reglamento (ES) Nr. 515/2014 14 straipsnyje nurodytai paramai ekstremaliosios situacijos atveju.
 Jei b punkte nurodyta suma nėra skirta ar išleista, Komisija, taikydama Reglamento (ES) Nr. 515/2014 5 straipsnio 5 dalies b punkto antroje pastraipoje nustatytą procedūrą, perskiria ją Reglamento (ES) Nr. 515/2014 7 straipsnyje nurodytiems konkretiems veiksmams.
 3.Laikotarpio vidurio peržiūrai, Sąjungos veiksmams, konkretiems veiksmams ar IT sistemų plėtotės programai skirtos papildomos sumos naudojamos taikant atitinkamą procedūrą, kuri nustatyta vienoje iš toliau nurodytų nuostatų:
 (a)Reglamento (ES) Nr. 514/2014 6 straipsnio 2 dalyje;
 (b)Reglamento (ES) Nr. 515/2014 8 straipsnio 7 dalyje;
 (c)Reglamento (ES) Nr. 515/2014 7 straipsnio 3 dalyje;
 (d)Reglamento (ES) Nr. 515/2014 15 straipsnio antroje pastraipoje.
 4.
 Kasmet Komisija gali panaudoti iki 181 424 EUR Šveicarijos atliktų mokėjimų administracinėms išlaidoms, susijusioms su darbuotojais arba išorės darbuotojais, reikalingais padėti Šveicarijai įgyvendinti Reglamentą (ES) Nr. 515/2014 ir šį susitarimą, finansuoti.
 12 straipsnis
 Konfidencialumas
 Pagal šį susitarimą bet kokia forma perduota arba gauta informacija laikoma profesine paslaptimi ir saugoma taip pat, kaip analogiška informacija saugoma Sąjungos institucijoms taikomomis nuostatomis ir Šveicarijos įstatymais. Tokia informacija teikiama tik tiems asmenims, kuriems ją reikia žinoti vykdant pareigas Sąjungos institucijose, valstybėse narėse ar Šveicarijoje, ir gali būti panaudota tik veiksmingos Šalių finansinių interesų apsaugos tikslais.
 13 straipsnis
 Atsakingos institucijos paskyrimas
 1.
 Šveicarija Komisijai praneša apie oficialų atsakingos institucijos, atsakingos už išlaidų, susijusių su VSF sienų ir vizų priemone, valdymą ir kontrolę, paskyrimą ministerijų lygiu kuo greičiau po to, kai patvirtinama nacionalinė programa.
 2.
 Institucija paskiriama, kaip nurodyta 1 dalyje, jeigu ji atitinka Reglamente (ES) Nr. 514/2014 arba juo remiantis nustatytus paskyrimo kriterijus, susijusius su vidaus aplinka, kontrole, informavimu bei komunikacija ir stebėsena.
 3.
 Atsakingos institucijos paskyrimas grindžiamas audito įstaigos, kuri gali būti audito institucija ir kuri įvertina, ar atsakinga institucija atitinka paskyrimo kriterijus, nuomone. Ta įstaiga gali būti savarankiška valstybės institucija, atsakinga už administravimo stebėseną, vertinimą ir auditą. Audito įstaiga veikia nepriklausomai nuo atsakingos institucijos ir vykdo savo darbą pagal tarptautiniu mastu pripažintus audito standartus. Šveicarija savo sprendimą dėl paskyrimo gali pagrįsti remdamasi informacija apie tai, ar valdymo ir kontrolės sistemos iš esmės yra tos pačios, kurios buvo ankstesniu laikotarpiu, ir ar jos veikė veiksmingai. Jeigu esami audito ir kontrolės rezultatai rodo, kad paskirtoji įstaiga nebeatitinka paskyrimo kriterijų, Šveicarija imasi būtinų priemonių siekdama užtikrinti, kad tos įstaigos užduočių vykdymo trūkumai būtų pašalinti, be kita ko, gali panaikinti paskyrimą.
 14 straipsnis
 Finansinių metų apibrėžtis
 Šiame susitarime finansiniai metai, nurodyti Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 60 straipsnio 5 dalyje, apima nuo N-1 metų spalio 16 d. iki N metų spalio 15 d. į atsakingos institucijos sąskaitas įrašytas apmokėtas išlaidas ir gautas pajamas.
 15 straipsnis
 Išlaidų tinkamumas finansuoti
 Nukrypstant nuo Reglamento (ES) Nr. 514/2014 17 straipsnio 3 dalies b punkto ir 4 dalies, išlaidos, kurias atsakinga institucija apmokėjo iki ją oficialiai paskiriant pagal šio susitarimo 13 straipsnį, yra tinkamos finansuoti, jeigu anksčiau taikytos valdymo ir kontrolės sistemos iš esmės yra tokios pačios kaip tos, kurios galioja oficialiai paskyrus atsakingą instituciją.
 16 straipsnis
 Metinio likučio mokėjimo prašymas
 1.
 Šveicarija iki kitų metų, einančių po finansinių metų, vasario 15 d. pateikia Komisijai dokumentus ir informaciją, kurių reikalaujama pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 60 straipsnio 5 dalies pirmos pastraipos b ir c punktus.
 Nukrypstant nuo Reglamento (ES) Nr. 514/2014 44 straipsnio 1 dalies ir pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 60 straipsnio 5 dalies trečią pastraipą Šveicarija iki kitų metų, einančių po finansinių metų, kovo 15 d. pateikia Komisijai nuomonę, nurodytą Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 60 straipsnio 5 dalies antroje pastraipoje.
 Šioje dalyje nurodyti pateikti dokumentai laikomi metinio likučio mokėjimo prašymu.
 2.
 1 dalyje nurodyti dokumentai rengiami pagal Komisijos patvirtintus pavyzdžius, remiantis Reglamento (ES) Nr. 514/2014 44 straipsnio 3 dalimi.
 17 straipsnis
 Įgyvendinimo ataskaita
 Nukrypstant nuo Reglamento (ES) Nr. 514/2014 54 straipsnio 1 dalies ir pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 60 straipsnio 5 dalies trečią pastraipą Šveicarija kasmet (iki 2022 m. imtinai) iki vasario 15 d. Komisijai pateikia metinę nacionalinės programos įgyvendinimo ankstesniais finansiniais metais ataskaitą ir gali atitinkamu lygiu paskelbti šią informaciją.
 Pirmoji metinė nacionalinės programos įgyvendinimo ataskaita pateikiama vasario 15 d. po šio susitarimo įsigaliojimo arba jo laikino taikymo pradžios.
 Pirmoji ataskaita apima visus finansinius metus nuo 2014 m. iki finansinių metų, einančių prieš pirmąją metinę ataskaitą, kurią reikėjo pateikti pagal antrą pastraipą.
 Šveicarija galutinę nacionalinės programos įgyvendinimo ataskaitą pateikia ne vėliau kaip 2023 m. gruodžio 31 d.
 18 straipsnis
 Elektroninio keitimosi duomenimis sistema
 Pagal Reglamento (ES) Nr. 514/2014 24 straipsnio 5 dalį visa oficialia informacija Šveicarija ir Komisija keičiasi naudodamosi Komisijos šiuo tikslu pateikta elektroninio keitimosi duomenimis sistema.
 19 straipsnis
 Įsigaliojimas
 1.Šio susitarimo depozitaras yra Sąjungos Tarybos generalinis sekretorius.
 2.Šį susitarimą Šalys patvirtina pagal savo nustatytas procedūras. Jos viena kitai praneša apie tų procedūrų užbaigimą.
 3.Šis susitarimas įsigalioja pirmą mėnesio, einančio po to, kai pateikiamas paskutinis 2 dalyje nurodytas pranešimas, dieną.
 4.Nedarant poveikio konstituciniams reikalavimams, Šalys pradeda laikinai taikyti šį susitarimą, išskyrus jo 5 straipsnį, kitą dieną po jo pasirašymo.
 20 straipsnis
 Galiojimas ir nutraukimas
 1.Sąjunga arba Šveicarija gali šį susitarimą nutraukti, apie savo sprendimą pranešusios kitai Šaliai. Susitarimas nustoja galioti praėjus trims mėnesiams po tokio pranešimo dienos. Nutraukimo metu vykdyti projektai ir veikla tęsiami laikantis šiame susitarime nustatytų sąlygų. Abipusiu sutarimu Šalys sprendžia kitų susitarimo nutraukimo pasekmių klausimą.
 2.Šis susitarimas nutraukiamas, kai nutraukiamas Asociacijos susitarimas su Šveicarija pagal to susitarimo 7 straipsnio 4 dalį, 10 straipsnio 3 dalį arba 17 straipsnį.
 21 straipsnis
 Kalbos
 Šis susitarimas sudaromas vienu originaliu egzemplioriumi anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, kroatų, latvių, lietuvių, lenkų, maltiečių, nyderlandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų ir vokiečių kalbomis; visi tekstai yra vienodai autentiški.
 PRIEDAS
 Formulė, skirta 2019 m. ir 2020 m. finansiniams įnašams apskaičiuoti, ir mokėjimo duomenys
 (1)Reglamento (ES) Nr. 515/2014 5 straipsnio 7 dalies antroje ir trečioje pastraipose nurodyti Šveicarijos 2019 m. ir 2020 m. finansiniai įnašai į VSF sienų ir vizų priemonę apskaičiuojami taip:
 galutiniai Šveicarijos kiekvienų metų nuo 2013 m. iki 2017 m. bendrojo vidaus produkto (BVP) duomenys, turimi 2019 m. kovo 31 d., padalijami iš visų valstybių, dalyvaujančių VSF sienų ir vizų priemonės veikloje, BVP sumos atitinkamais metais. 2013–2017 m. penkių procentinių dalių vidurkis taikomas 2014–2019 m. VSF sienų ir vizų priemonės faktinių metinių asignavimų ir 2020 m. VSF sienų ir vizų priemonės metinių įsipareigojimų asignavimų, įtrauktų į Komisijos priimtą 2020 m. finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto projektą, sumai ir taip gaunama visa Šveicarijos per visą VSF sienų ir vizų priemonės įgyvendinimo laikotarpį mokėtina suma. Iš šios sumos atimami faktiškai pagal šio susitarimo 10 straipsnio 1 dalį Šveicarijos atlikti metiniai mokėjimai ir taip gaunama bendra jos 2019 m. ir 2020 m. įnašų suma. Pusė šios sumos mokama 2019 m., likusi pusė – 2020 m.
 (2)Finansinis įnašas mokamas eurais.
 (3)Šveicarija savo finansinį įnašą sumoka ne vėliau kaip per 45 dienas nuo debetinio dokumento gavimo. Pavėlavusi sumokėti įmoką Šveicarija nuo įmokos mokėjimo dienos turi mokėti delspinigius nuo nesumokėtos sumos. Delspinigiai apskaičiuojami pagal Europos Centrinio Banko savo pagrindinėms refinansavimo operacijoms taikomą normą, kuri skelbiama Europos Sąjungos oficialiojo leidinio C serijoje ir kuri galiojo mėnesio, kurį sueina mokėjimo terminas, pirmą kalendorinę dieną, padidinus ją 3,5 procentinio punkto.
 (1)
 OL L 53, 2008 2 27, p. 52.
 (2)
 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 515/2014, kuriuo kaip Vidaus saugumo fondo dalis nustatoma išorės sienų ir vizų finansinės paramos priemonė ir panaikinamas Sprendimas Nr. 574/2007/EB (OL L 150, 2014 5 20, p. 143).
 (3)
 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 514/2014, kuriuo nustatomos Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo ir policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos, kovos su juo ir krizių valdymo finansinės paramos priemonės bendrosios nuostatos (OL L 150, 2014 5 20, p. 112).
 (4)
 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 298, 2012 10 26, p. 1), su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2014 m. gegužės 15 d. Reglamentu (ES, Euratomas) Nr. 547/2014 (OL L 163, 2014 5 29, p. 18).
 (5)
 Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 1268/2012 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių taikymo taisyklių (OL L 362, 2012 12 31, p. 1).
 (6)
 Tarybos reglamentas (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų (OL L 292, 1996 11 15, p. 2).
 (7)
 2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 ir Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999 (OL L 248, 2013 9 18, p. 1).
 (8)
 OL L 336, 1994 12 23, p. 273.
 (9)
 OL L 114, 2002 4 30, p. 430.


type: caselaw

text:
 10.5.2022
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 C 191/21
 Iarraidh ar réamhrialú ón Spetsializiran nakazatelen sad (an Bhulgáir), arna taisceadh an 8 Márta 2022 – Imeachtaí coiriúla i gcoinne BK agus ZhP
 (Cás C-176/22)
 (2022/C 191/32)
 Teanga an cháis: an Bhulgáiris
 An chúirt a rinne an tarchur
 Spetsializiran nakazatelen sad
 Páirtithe sna príomhimeachtaí
 BZ agus ZhP
 An cheist a tharchuirtear
 An bhfuil Airteagal 23 de Reacht Chúirt Bhreithiúnais an Aontais Eorpaigh le léirmhíniú sa chaoi go gcuirtear d’oibleagáid leis ar chúirt náisiúnta, a thaisc iarraidh ar réamhrialú de bhun Airteagal 267 CFAE bac a chur ar na príomhimeachtaí ina n-iomláine, nó an leor bac a chur ar an gcuid de na príomhimeachtaí atá ábhartha maidir leis an gceist a tharchuirtear?


type: contracts

text:
 Avis juridique important
 |
 21981D0831(22)
 Décision n° 4/81 du comité mixte CEE-Autriche, du 24 juin 1981, modifiant l'article 8 du protocole n° 3 relatif à la définition de la notion de «produits originaires» et aux méthodes de coopération administrative en ce qui concerne les produits faisant l'objet de petits envois adressés à des particuliers
 Journal officiel n° L 247 du 31/08/1981 p. 0051 - 0051
 DÉCISION No 4/81 DU COMITÉ MIXTE du 24 juin 1981 modifiant l'article 8 du protocole no 3 relatif à la définition de la notion de «produits originaires» et aux méthodes de coopération administrative en ce qui concerne les produits faisant l'objet de petits envois adressés à des particuliersLE COMITÉ MIXTE,vu l'accord entre la Communauté économique européenne et la république d'Autriche, signé à Bruxelles le 22 juillet 1972,vu le protocole no 3 relatif à la définition de la notion de «produits originaires» et aux méthodes de coopération administrative, et notamment son article 28,considérant que, l'article 8 paragraphe 2 de ce protocole n'ayant pas été interprété uniformément, il apparaît nécessaire d'en modifier le texte pour assurer que toutes les opérations commerciales à l'exportation sont traitées de la même manière,DÉCIDE:Article premierÀ l'article 8 du protocole no 3, le paragraphe 2 est remplacé par le texte suivant:«2. Les produits ci-après, originaires au sens du présent protocole, sont admis lors de leur importation dans la Communauté ou en Autriche au bénéfice de l'accord, sans qu'il y ait lieu de présenter l'un des documents visés au paragraphe 1:a) produits faisant l'objet de petits envois adressés à des particuliers par des particuliers et dont la valeur n'est pas supérieure à 190 Écus;b) produits qui sont contenus dans les bagages personnels des voyageurs et dont la valeur n'est pas supérieure à 550 Écus.Ces dispositions ne sont appliquées que pour autant qu'il s'agisse d'importations dépourvues de tout caractère commercial, déclarées comme répondant aux conditions requises pour l'application de l'accord, et qu'il n'existe aucun doute quant à la sincérité de cette déclaration.Sont considérées comme dépourvues de tout caractère commercial les importations qui présentent un caractère occasionnel et qui portent uniquement sur des marchandises réservées à l'usage personnel ou familial des destinataires ou des voyageurs, ces marchandises ne devant traduire, par leur nature et leur quantité, aucune préoccupation d'ordre commercial».Article 2La présente décision entre en vigueur le 1er janvier 1982.Fait à Bruxelles, le 24 juin 1981.Par le comité mixteLe présidentJosef MEISL


text:
 |
 52011PC0888
 Togra le haghaidh RIALACHÁIN Ó PHARLAIMINT NA hEORPA AGUS ÓN gCOMHAIRLE maidir le bearta áirithe i ndáil le tíortha a cheadaíonn iascaireacht neamhinbhuanaithe chun stoic éisc a chaomhnú /* COIM/2011/0888 leagan deireanach - 2011/0434 (COD) */
 MEABHRÁN MÍNIÚCHÁIN
 1. COMHTHÉACS AN TOGRA
 Ceanglaíonn Coinbhinsiún na Náisiún Aontaithe
 maidir le Dlí na Farraige[1]
 agus Comhaontú na Náisiún Aontaithe maidir le Stoic Éisc[2] ar Stáit chósta agus ar Stáit a
 n‐iascann a gcabhlaigh na stoic sin i bhfarraigí arda atá tadhlach
 comhoibriú maidir le bainistiú freagrach a dhéanamh ar stoic éisc traslimistéir
 agus ar stoic éisc mhórimircigh chun a n‐inbhuanaitheacht fhadtéarmach a
 áirithiú, trí chomhairliúchán díreach eatarthu nó trí na heagraíochtaí
 réigiúnacha um bainistíocht iascaigh (RFMOanna) is iomchuí.
 Is minic gur deacair teacht ar chomhaontú
 maidir le bainistíocht stoc éisc traslimistéir agus mhórimircigh agus is gá na
 Stáit ar fad lena mbaineann a bheith toilteanach i bhfírinne dul i gcomhar le
 chéile chuige sin. De dheasca beart aontaobhach arna nglacadh ag Stáit áirithe
 nach bhfuil sásta oibriú i dtreo beart comhaontaithe, d'fhéadfaí an stoc éisc i
 gceist a ídiú go mór fiú dá maolódh Stáit eile a n‐iarrachtaí
 iascaireachta.
 Ós rud é gur margadh brabúsach é an AE mar
 cheann scríbe do tháirgí iascaigh, tá freagracht ar leith air a áirithiú go n‐urramófar
 an oibleagáid chomhair thuasluaite. Dá bhrí sin, is gá modh a thabhairt don AE
 bearta éifeachtacha a ghlacadh i gcoinne Stát nach gcomhoibríonn de mheon macánta
 le glacadh beart bainistíochta nó i gcoinne Stát atá freagrach as bearta agus
 cleachtais ar cúis le róshaothrú stoc iad, chun an iascaireacht neamh‐inbhuanaithe
 sin a dhídhreasú. Is é aidhm an togra seo sásra mear agus éifeachtach a leagan
 amach chun bearta trádála agus eile a úsáid i gcásanna ar nós na gcásanna
 thuasluaite. Bheadh sé mar aidhm ag na bearta sin comhar idir na Stáit i
 dtrácht a chur chun cinn maidir le bearta iomchuí agus, an oiread is féidir,
 comhaontaithe a ghlacadh ar son chaomhnú na stoc i gceist d'fhonn a áirithiú go
 mbainfear úsáid optamach as na stoic sin.
 2. TORTHAÍ COMHAIRLIÚCHÁN LEIS NA PÁIRTITHE
 LEASMHARA AGUS NA MEASÚNUITHE TIONCHAIR
 Tríd na comhairliúcháin bhliantúla le Stáit
 chósta nach bhfuil san AE maidir le bainistíocht stoc ar leas coiteann iad,
 faightear deis dul i gcomhairle le geallsealbhóirí i dtaobh na mbeart is cóir a
 dhéanamh sa chás nach bhfuil tríú tír sásta comhoibriú. Go ginearálta, iarrann
 geallsealbhóirí ar an gCoimisiún srianta ar thrádáil a ghlacadh agus bearta de
 chineálacha eile a dhéanamh d'fhonn brú a chur ar na tíortha sin ionas go
 mbeidh siad sásta dul i mbun caiblíochtaí fiúntacha agus teacht ar réiteach
 cothrom a d'áiritheoidh inbhuanaitheacht na stoc ar leas coiteann iad.
 Sular ullmhaíodh measúnú tionchair i gcomhair
 an togra seo, chuathas i mbun comhairliúcháin spriocdhírithe maidir le húsáid
 beart trádála agus beart de chineálacha eile chun laghdú a fháil ar dhéine na
 hiascaireachta á deanamh ag tríú tíortha a cheadaíonn iascaireacht neamh‐inbhuanaithe.
 Bhí formhór na ngeallsealbhóirí, ach amháin an tionscal próiseála b'fhéidir, i
 bhfabhar bearta trádála agus bearta de chineálacha eile a ghlacadh.
 Rinneadh measúnú tionchair i gcomhair an togra
 seo agus tá an achoimre feidhmiúcháin ag gabháil leis an togra. Go bunúsach,
 rinneadh anailís sa mheasúnú tionchair ar an tionchar comhshaoil, eacnamaíoch
 agus sóisialta a bheadh ag bearta ar raon ó "rogha nialais" go
 toirmeasc iomlán ar allmhairiú an éisc agus an dtáirgí éisc i gceist, agus lena
 n‐áirítear bearta a d'fhéadfadh dul níos faide ná bearta trádála agus cur
 chuige neamhreachtach araon. Ba é conclúid an mheasúnaithe tionchair gurbh
 iomchuí uirlis a thabhairt don AE chun bearta a ghlacadh go mear, agus bearta
 trádála den chuid is mó. Thabharfaí na bearta isteach i gcoinne tíortha a
 cheadaíonn iascaireacht a dhéantar ar bhealach neamh‐inbhuanaithe a
 chuireann caomhnú stoc éisc i mbaol. Tugadh tásca ar an bhfoirm agus ar an
 ábhar a d'fhéadfadh a bheith sna hionstraimí sin sa mheasúnú tionchair. As deireadh
 ullmhú an bhirt, is léir gur cheart Airteagal 43(2) agus Airteagal 207
 CFAE a bheith mar bhunús dlí leis an togra ós rud é gurb é bunchuspóir an
 Rialacháin seo caomhnú stoc éisc a chur chun cinn agus ós rud é nach bhfuil
 raon na mbeart atáthar a mheas teoranta go bearta trádála amháin.
 3. EILIMINTÍ DLÍ AN TOGRA
 Sainítear príomhchuspóir an Rialacháin seo in Airteagal 1:
 nós imeachta a leagan amach ionas go bhféadfar bearta cothromasacha
 costéifeachtacha a dhéanamh chun inbhuanaitheacht iascaigh a chur chun cinn.
 In Airteagal 2 go hAirteagal 5
 tugtar tuairisc ar na tíortha a ndíreofar na bearta orthu (tíortha a cheadaíonn
 iascaireacht neamh‐inbhuanaithe), ar na cineálacha éagsúla beart a
 fhéadfar a ghlacadh agus ar na coinníollacha a chinnfidh cá háit agus cathain a
 fhéadfar iad a ghlacadh. Ordaítear in Airteagal 4 go háirithe go nglacfar
 na bearta mar ghníomhartha tarmligthe de chuid an Choimisiúin (bheadh an nós
 imeachta scrúdúcháin infheidhme go ginearálta). I gcás ina luafar ceanglas
 maidir le bearta a bheith comhsheasmhach le gealltanas idirnáisiúnta an AE, is
 éard atá i gceist leis sin go luífidh na bearta le hoibleagáidí an AE faoi
 Chomhaontú na hEagraíochta Domhanda Trádála, go háirithe a mhéid a bhaineann le
 srianta trádála.
 Sainítear in Airteagal 6 céimeanna
 áirithe de phróiseas cuí a dhéanfar sula nglacfar na bearta i leith na dtíortha
 a cheadaíonn iascaireacht neamh‐inbhuanaithe. Ba cheart do na bearta sin
 éisteacht a thabhairt do na tíortha i dtrácht agus deis a thabhairt dóibh a
 ngníomhaíochtaí a chur ina gceart. Cinntear tréimhse chur i bhfeidhm na mbeart
 in Airteagal 7, faoi réir beart ceartaitheach a ghlacfaidh na tíortha lena
 mbaineann.
 Sainítear an Coiste a bheidh de chúnamh ag an
 gCoimisiún i gcur chun feidhme an Rialacháin in Airteagal 8.
 Tá teacht i bhfeidhm an Rialacháin leagtha
 amach in Airteagal 9 mar 20 lá tar éis lá a fhoilsithe.
 4. IMPLEACHT BHUISÉADACH
 Níl aon impleacht don bhuiséad i gceist.
 2011/0434 (COD)
 Togra le haghaidh
 RIALACHÁIN Ó PHARLAIMINT NA hEORPA AGUS
 ÓN gCOMHAIRLE
 maidir le bearta áirithe i ndáil le tíortha a
 cheadaíonn iascaireacht neamh‐inbhuanaithe chun stoic éisc a chaomhnú
 TÁ PARLAIMINT NA hEORPA AGUS
 COMHAIRLE AN AONTAIS EORPAIGH,
 Ag féachaint don Chonradh ar Fheidhmiú an
 Aontais Eorpaigh, agus go háirithe Airteagal 43(2) agus Airteagal 207 de,
 Ag féachaint don togra ón gCoimisiún Eorpach,
 Ag féachaint don tuairim ó Choiste Eacnamaíoch
 agus Sóisialta na hEorpa[3],
 Ag gníomhú dóibh i gcomhréir leis an
 ngnáthnós imeachta reachtach,
 De bharr an méid seo a leanas:
 (1)
 De réir mar a fhoráiltear i gCoinbhinsiún na
 Náisiún Aontaithe maidir le Dlí na Farraige an 10 Nollaig 1982 (dá ngairtear
 "UNCLOS" anseo feasta) agus i gComhaontú na Náisiún Aontaithe maidir
 le Forálacha Choinbhinsiún na Náisiún Aontaithe maidir le Dlí na Farraige an 10
 Nollaig 1982 i ndáil le Caomhnú agus le Bainistiú Stoc Éisc Traslimistéir agus
 Stoc Éisc Mhórimircigh a chur chun feidhme an 4 Lúnasa 1995 (dá ngairtear
 "Comhaontú na Náisiún Aontaithe maidir le Stoic Éisc" anseo feasta),
 chun stoic éisc traslimistéir áirithe agus stoic éisc mhórimircigh áirithe a
 bhainistiú teastaíonn comhar gach tíre a saothraíonn a cabhlaigh an stoc sin.
 Féadfaidh an comhar sin a bhunú faoi chuimsiú na n‐eagraíochtaí
 réigiúnacha um bainistíocht iascaigh (RFMOanna) nó, mura bhfuil inniúlacht ag
 RFMOanna maidir leis an stoc i gceist, trí bhíthin socruithe ad‐hoc
 i measc na dtíortha a bhfuil leas san iascach sin acu.
 (2)
 Tríú tíortha a bhfuil leas acu in iascach lena
 mbaineann stoic ar leas coiteann don tír sin agus don Aontas é, i gcás ina
 ndéanfaidh tír den sórt sin, gan aird chuí a thabhairt ar na modhanna
 iascaireachta atá ann cheana féin agus/nó ar chearta, dualgais agus leasanna
 Stát eile agus an Aontais, gníomhaíochtaí iascaireachta a chuirfidh
 inbhuanaitheacht an stoic i mbaol, agus mainníonn siad comhoibriú leis an
 Aontas chun é a bhainistiú, ba cheart bearta sonracha a ghlacadh chun cuidiú na
 dtíortha sin le caomhnú an stoic a chur chun cinn.
 (3)
 Ba cheart a mheas go bhfuil stoic éisc i staid
 inbhuanaithe i gcás ina gcoinnítear iad go leanúnach ar na leibhéil, nó os
 coinn na leibhéal, ar féidir leo uastáirgeacht inbhuanaithe a tháirgeadh dá
 dtagraítear in Airteagal 61(3) agus in Airteagal 119(1) de UNCLOS
 agus in Airteagal 5(b) de Chomhaontú na Náisiún Aontaithe maidir le Stoic Éisc.
 (4)
 Is gá na coinníollacha a shainiú faoinar féidir a
 mheas go gceadaíonn tír iascaireacht neamh‐inbhuanaithe agus faoinar
 féidir í a chur faoi réir beart faoin Rialacháin seo, lena n‐áirítear
 próiseas a thabharfaidh ceart éisteacht a fháil do na tíortha lena mbaineann
 agus a thabharfaidh deis dóibh bearta ceartaitheacha a dhéanamh.
 (5)
 Thairis sin, is gá a shainiú an cineál beart is
 féidir a dhéanamh i ndáil le tíortha a cheadaíonn iascaireacht neamh‐inbhuanaithe
 agus coinníollacha ginearálta a bhunú chun bearta den sórt sin a ghlacadh ionas
 go mbeidh siad bunaithe ar chritéir oibiachtúla chothromasacha
 chostéifeachtacha atá i gcomhréir le dlí idirnáisiúnta, go háirithe leis an
 gComhaontú lenar bunaíodh an Eagraíocht Dhomhanda Trádála.
 (6)
 Ba cheart na bearta sin a bheith dírithe ar dhíchur
 na ndreasachtaí atá ann do chabhlaigh na tíre a cheadaíonn iascaireacht neamh‐inbhuanaithe,
 iascaireacht a dhéanamh ar an stoc ar leas coiteann é. Féadfar é sin a bhaint
 amach, mar shampla, trí shrian a chur ar allmhairithe táirgí éisc arna ngabháil
 ag soithí a dhéanann iascaireacht ar stoc ar leas coiteann é faoi mhortabháil
 tíre a cheadaíonn iascaireacht neamh‐inbhuanaithe, trí shrian a chur ar
 sholáthar seirbhísí calafoirt do na soithí sin, nó trína sheachaint go n‐úsáidfí
 soithí iascaireachta ón AE nó trealamh iascaireachta ón AE chun iascaireacht a
 dhéanamh ar an stoc ar leas coiteann é faoi mhortabháil na tíre a cheadaíonn
 iascaireacht neamh‐inbhuanaithe.
 (7)
 Chun bearta éifeachtacha agus comhtháite ón Aontas
 a áirithiú chun stoic éisc a chaomhnú, tá sé den tábhacht go tabharfar ar aird
 na bearta atá leagtha amach in Rialachán (CE) Uimh. 1005/2008 an 29 Meán
 Fómhair 2008 lena mbunaítear córas Comhphobail chun iascaireacht
 neamhdhleathach, neamhthuairiscthe agus neamhrialáilte a chosc, a dhíspreagadh
 agus a dhíothú[4].
 (8)
 Is gá meastóireacht a dhéanamh ar na héifeachtaí
 comhshaoil, trádála, eacnamaíocha agus sóisialta a mbeifear ag súil leo de
 bharr beart den sórt sin, sula nglactar iad.
 (9)
 Ba cheart do na bearta arna nglacadh de bhun an
 Rialacháin seo scor d'fheidhm a bheith acu an tráth a ghlacfaidh an tír a
 cheadaíonn iascaireacht neamh‐inbhuanaithe na bearta is gá chun cuidiú le
 caomhnú an stoic ar leas coiteann é.
 (10)
 Chun dálaí aonfhoirmeacha a áirithiú chun an
 Rialachán seo a chur chun feidhme ba cheart cumhachtaí cur chun
 feidhme a thabhairt don Choimisiún. Ba cheart na cumhachtaí sin a
 fheidhmiú trí ghníomhartha cur chun feidhme lena bhforáiltear maidir leis an
 nós imeachta scrúdúcháin i gcomhréir le hAirteagal 2(2) de Rialachán (AE) Uimh. 182/2011
 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 16 Feabhra 2011 lena
 leagtar síos na rialacha agus na prionsabail ghinearálta a bhaineann leis na
 sásraí maidir le rialú ag na Ballstáit ar fheidhmiú cumhachtaí cur chun feidhme
 ag an gCoimisiún[5].
 Ar chúiseanna práinne áfach, na cinntí an scorfaidh na bearta d'fheidhm a
 bheith acu, ba cheart iad a ghlacadh mar ghníomhartha cur chun feidhme atá
 infheidhme gan mhoill i gcomhréir le hAirteagal 8 den Rialachán i dtrácht.
 (11)
 Ba cheart don Choimisiún bearta cur chun feidhme
 atá infheidhme gan mhoill a ghlacadh más rud é, i gcásanna cuí-réasúnaithe a
 bhaineann le deireadh cur i bhfeidhm beart arna ndéanamh de bhun an Rialacháin
 seo, gur gá sin ar mhórchúiseanna práinne,
 TAR ÉIS AN RIALACHÁN SEO A GHLACADH:
 Airteagal 1
 Ábhar agus raon feidhme
 1.
 Leis an Rialachán seo leagtar síos an creat chun
 bearta áirithe a ghlacadh maidir le gníomhaíochtaí a bhaineann le hiascach agus
 le beartais tríú tíortha d'fhonn inbhuanaitheacht fhadtéarmach a áirithiú i
 gcás stoc éisc ar leas coiteann iad don Aontas Eorpach agus do na tríú tíortha
 sin.
 2.
 Féadfaidh feidhm a bheith ag na bearta arna
 nglacadh de bhun an Rialacháin seo i ngach cás ina dteastaíonn comhoibriú leis
 an Aontas chun stoic ar leas coiteann iad a chomhbhainistiú, lena n‐áirítear
 cás ina ndéanfar an comhoibriú sin i gcomhthéacs eagraíochta réigiúnaí um
 bainistíocht iascaigh nó comhlachta inchurtha.
 Airteagal 2
 Sainmhínithe
 Chun críocha an Rialacháin seo, beidh feidhm
 ag na sainmhínithe seo a leanas:
 (a)
 ciallaíonn "stoc ar leas coiteann é" stoc
 éisc atá ar fáil do chabhlaigh Ballstát agus do thríú tíortha araon de bharr a
 dháilte gheografaigh agus ar stoc éisc é a theastaíonn comhar idir na tríú
 tíortha sin agus an tAontas chun é a bhainistiú;
 (b)
 ciallaíonn "speicis bhainteacha" aon
 speicis éisc arb ann dóibh in iascach measctha in éineacht le stoc ar leas
 coiteann é;
 (c)
 ciallaíonn "iascach measctha" iascach ina
 bhfuil níos mó ná speiceas amháin i láthair sa limistéar ina bhfuil
 iascaireacht ar siúl agus a bhfuil baol ann go ngabhfar iad sa trealamh
 iascaireachta.
 (d)
 ciallaíonn "eagraíocht réigiúnach um
 bainistíocht iascaigh" eagraíocht fhoréigiúnach nó réigiúnach nó
 eagraíocht inchurtha a bhfuil sé d'inniúlacht aici, arna aithint sin faoi dhlí
 idirnáisiúnta, bearta caomhnaithe agus bainistíochta a bhunú i gcomhair beo‐acmhainní
 muirí arna gcur faoina mortabháil de bhua an choinbhinsiúin nó an
 chomhaontaithe lenar bunaíodh í;
 (e)
 ciallaíonn "allmhairiú" iasc nó táirgí
 éisc a thabhairt isteach i gcríoch an Aontais, lena n‐áirítear lena dtrasloingsiú
 ag calafoirt ina chríoch;
 (f)
 ciallaíonn "trasloingsiú" na táirgí
 iascaigh go léir, nó cuid díobh, atá ar bord soithigh iascaireachta a dhíluchtú
 chuig soitheach iascaireachta eile;
 (g)
 ciallaíonn "uastáirgeacht inbhuanaithe"
 an ghabháil uasta is féidir a thógáil as stoc éisc ar feadh tréimhse éiginnte.
 Airteagal 3
 Tíortha cheadaíonn iascaireacht neamh‐inbhuanaithe
 1.
 Féadfaidh tríú tír a shainaithint mar thír a
 cheadaíonn iascaireacht neamh‐inbhuanaithe sa chás seo a leanas:
 (a)
 mainníonn sé comhoibriú leis an Aontas chun stoc ar
 leas coiteann é a bhainistiú i gcomhréir le forálacha Choinbhinsiún na Náisiún
 Aontaithe maidir le Dlí na Farraige ná le forálacha Chomhaontú na Náisiún
 Aontaithe maidir le Forálacha Choinbhinsiún na Náisiún Aontaithe maidir le Dlí
 na Farraige an 10 Nollaig 1982 i ndáil le Caomhnú agus le Bainistiú Stoc
 Éisc Traslimistéir agus Stoc Éisc Mhórimircigh a chur chun feidhme an 4 Lúnasa 1995,
 agus
 (b)
 is tríú tír í
 (a)
 a mhainnigh aon bhearta bainistíochta iascaigh a
 ghlacadh, nó
 (b)
 a ghlac bearta den sórt sin gan aird chuí ar
 thabhairt ar chearta, dualgais agus leasanna Stát eile ná an Aontais, agus ar
 bearta bainistíochta iascaigh iad a d'fhágfadh an stoc faoi bhun na leibhéal ar
 féidir leo uastáirgeacht inbhuanaithe a tháirgeadh, nuair a mheastar i dteannta
 bearta arna ndéanamh ag an Aontas go neamhspleách nó i gcomhar le tíortha eile
 iad.
 2.
 Chun críocha mhír 1(b)(ii), is ar bhonn na fianaise
 eolaíche is fearr dá bhfuil ar fáil a chinnfear na leibhéil stoic ar féidir leo
 uastáirgeacht inbhuanaithe a tháirgeadh.
 Airteagal 4
 Bearta a fhéadfar a ghlacadh i ndáil le tíortha a cheadaíonn iascaireacht neamh‐inbhuanaithe
 1.
 Féadfaidh an Coimisiún, trí bhíthin gníomhartha
 tarmligthe, na bearta seo a leanas a ghlacadh i ndáil le tíortha a cheadaíonn
 iascaireacht neamh‐inbhuanaithe:
 (a)
 na tíortha a cheadaíonn iascaireacht neamh‐inbhuanaithe
 a shainaithint;
 (b)
 na soithí sonracha nó na cabhlaigh shonracha a
 bhfuil feidhm ag bearta áirithe maidir leo a shainaithint, más gá;
 (c)
 srianta cainníochtúla a chur ar allmhairithe éisc
 isteach san Aontas d'iasc a thagann ón stoc ar leas coiteann é agus a gabhadh
 faoi rialú na tíre a cheadaíonn iascaireacht nach bhfuil inbhuanaithe, agus ar
 allmhairithe táirgí éisc atá déanta d'iasc nó ina bhfuil iasc den sórt sin;
 (d)
 srianta cainníochtúla a chur ar allmhairithe éisc
 d'aon speiceas bainteach isteach san Aontas sa chás gur gabhadh é linn
 iascaireacht a dhéanamh ar an stoc ar leas coiteann é faoi rialú na tíre a
 cheadaíonn iascaireacht nach bhfuil inbhuanaithe, agus ar allmhairithe táirgí
 éisc atá déanta d'iasc nó ina bhfuil iasc den sórt sin; i gcás den sórt sin,
 saineoidh an Coimisiún modhanna iomchuí chun a chinneadh cé na gabhálacha atá
 laistigh de raon feidhme an bhirt;
 (e)
 srianta a chur ar úsáid chalafoirt an Aontais ag
 soithí atá faoi bhratach na tíre a cheadaíonn iascaireacht neamh‐inbhuanaithe
 ar soithí iad a iascann an stoc ar leas coiteann é agus ag soithí a iompraíonn
 iasc agus táirgí éisc a thagann ón stoc ar leas coiteann é agus a ghabh soithí
 a bhí faoi bhratach na tíre a cheadaíonn iascaireacht neamhinbhuanaithe nó a
 ghabh soithí a bhí údaraithe ag an tír sin cé go raibh siad faoi bhratach eile;
 ní bheidh feidhm ag srianta den sórt sin i gcásanna force majeure ná i
 gcásanna éigeantais laistigh de bhrí Airteagal 18 de UNCLOS (force majeure
 nó éigeantas) maidir le seirbhísí is fíorghá chun na cásanna sin a leigheas;
 (f)
 toirmeasc a chur ar oibreoirí eacnamaíocha an
 Aontais soithí iascaireachta atá faoi bhratach tíortha a cheadaíonn
 iascaireacht neamh‐inbhuanaithe a cheannach;
 (g)
 toirmeasc a chur ar chlár loingseoireachta soithí
 atá faoi bhratach Ballstáit a aistriú go tíortha a cheadaíonn iascaireacht neamh‐inbhuanaithe;
 (h)
 toirmeasc a chur ar Bhallstáit a údarú go
 dtabharfaí comhaontuithe cairtfhostaithe i gcrích le hoibreoirí eacnamaíocha ó
 thíortha a cheadaíonn iascaireacht neamh‐inbhuanaithe;
 (i)
 toirmeasc a chur ar shoithí iascaireachta atá faoi
 bhratach Ballstáit, nó ar threalamh agus soláthairtí iascaireachta a bhfuil gá
 leo chun iascaireacht a dhéanamh ar an stoc ar leas coiteann é, a onnmhairiú
 chuig tíortha a cheadaíonn iascaireacht neamh‐inbhuanaithe;
 (j)
 toirmeasc a chur ar chomhaontuithe trádála
 príobháideacha a thabhairt i gcrích idir náisiúnaigh Ballstáit agus tíortha a
 cheadaíonn iascaireacht neamh‐inbhuanaithe a bhfuil sé d'aidhm acu ligean
 do shoitheach iascaireachta atá faoi bhratach an Bhallstáit sin leas a bhaint
 as deiseanna iascaireachta na dtíortha sin.
 (k)
 toirmeasc a chur ar chomhoibríochtaí iascaireachta
 ina bhfuil soithí iascaireachta atá faoi bhratach Ballstáit agus soithí
 iascaireachta atá faoi bhratach tíre a cheadaíonn iascaireacht neamh‐inbhuanaithe
 páirteach;
 2.
 Déanfar na gníomhartha cur chun feidhme sin a
 ghlacadh i gcomhréir leis an nós imeachta scrúdúcháin dá tagraítear in Airteagal 8(2).
 Airteagal 5
 Ceanglais ghinearálta maidir leis na bearta arna nglacadh de bhun an Rialacháin
 seo
 1.
 Na bearta arna nglacadh i gcomhréir leis an
 Rialachán seo:
 (a)
 bainfidh siad le caomhnú an stoic ar leas coiteann
 é;
 (b)
 tabharfar éifeacht dóibh i gcomhar le srianta ar
 iascaireacht ag soithí an Aontais nó ar tháirgeadh nó ar thomhailt laistigh den
 Aontas i ndáil le hiasc den speiceas ar glacadh na bearta de bhun an Rialacháin
 seo ina thaobh, agus i ndáil le táirgí éisc déanta d'iasc nó ina bhfuil iasc
 den sórt sin. Ní bheidh feidhm ag na srianta sin, i gcás speiceas bainteach,
 ach amháin nuair a ghabhtar na speicis sin i rith iascaireacht a dhéanamh ar an
 stoc ar leas coiteann é;
 (c)
 luífidh siad leis na hoibleagáidí arna bhforchur ag
 comhaontuithe idirnáisiúnta ar páirtí iontu an tAontas agus aon noirm ábhartha
 eile den dlí idirnáisiúnta.
 2.
 Sna bearta arna nglacadh i gcomhréir leis an
 Rialachán seo, cuirfear bearta a glacadh cheana de bhun Rialachán (CE) Uimh. 1005/2008
 san áireamh.
 3.
 Ní chuirfear na bearta arna nglacadh i gcomhréir
 leis an Rialachán seo i bhfeidhm ar bhealach go bhféadfaí áis a bhaint astu le
 haghaidh idirdhealú treallach ná idirdhealú gan bunús idir tíortha ina bhfuil
 na coinníollacha céanna i réim, ná chun srianadh faoi cheilt a dhéanamh ar an
 trádáil idirnáisiúnta.
 4.
 Agus bearta á nglacadh aige i gcomhréir leis an
 Rialachán seo, déanfaidh an Coimisiún meastóireacht ar na héifeachtaí
 comhshaoil, trádála, eacnamaíocha agus sóisialta a bheidh ag na bearta sin sa
 ghearrthéarma agus san fhadtéarma agus ar an ualach riaracháin a bhainfidh lena
 gcur chun feidhme.
 5.
 Leis na bearta arna nglacadh i gcomhréir leis an
 Rialachán seo, forálfar maidir le córas iomchuí i gcomhair a bhforghníomhaithe
 ag na húdaráis inniúla.
 Airteagal 6
 Nósanna imeachta sula nglacfar bearta i ndáil le tíortha a cheadaíonn
 iascaireacht neamh‐inbhuanaithe
 1.
 I gcás ina measfaidh sé gur gá bearta a ghlacadh de
 bhun Airteagal 4, tabharfaidh an Coimisiún fógra don tír i dtrácht go
 bhfuil sé beartaithe é a shainaithint mar thír a cheadaíonn iascaireacht neamh‐inbhuanaithe.
 2.
 Beidh faisnéis ar áireamh san fhógra sin maidir
 leis na fáthanna a bhfuil an tír sin arna sainaithint mar thír a cheadaíonn
 iascaireacht neamh‐inbhuanaithe agus tabharfar tuairisc ar na bearta a
 d'fhéadfaí a dhéanamh ina taobh i gcomhréir leis an Rialachán seo.
 3.
 Sula nglacfaidh sé bearta de bhun Airteagal 4,
 tabharfaidh an Coimisiún deis réasúnach don tríú tír i dtrácht freagra a
 thabhairt ar an bhfógra i scríbhinn agus an staid a leigheas.
 Airteagal 7
 Tréimhse chur i bhfeidhm na mbeart i ndáil le tíortha a cheadaíonn iascaireacht
 neamh‐inbhuanaithe
 1.
 Scoirfidh na bearta arna nglacadh i gcomhréir leis
 an Rialachán seo d'fheidhm a bheith acu tráth a ghlacfaidh an tír a cheadaíonn
 iascaireacht neamh‐inbhuanaithe bearta ceartaitheacha iomchuí chun an
 stoc ar leas coiteann é a bhainistiú, ar bearta iad:
 (a)
 a comhaontaíodh i gcomhthéacs comhairliúcháin leis
 an Aontas agus, más infheidhme, le tíortha eile lena mbaineann, nó
 (b)
 nach mbainfidh an bonn d'éifeacht beart arna
 nglacadh ag an AE go neamhspleách nó i gcomhar le tíortha eile maidir le caomhnú
 na stoc éisc lena mbaineann.
 2.
 Cinnfidh an Coimisiún, trí bhíthin gníomhartha cur
 chun feidhme, an bhfuil na coinníollacha atá leagtha síos i mír 1 arna
 gcomhlíonadh agus cinnfidh sé, más gá, go scoirfidh na bearta arna nglacadh de
 bhun Airteagal 4 d'fheidhm a bheith acu. Déanfar na gníomhartha cur chun
 feidhme sin a ghlacadh i gcomhréir leis an nós imeachta scrúdúcháin dá
 tagraítear in Airteagal 8(2).
 Ar mhórchúiseanna práinne
 cuí-réasúnaithe a bhaineann le briseadh eacnamaíoch nó sóisialta gan choinne,
 glacfaidh an Coimisiún gníomhartha cur chun feidhme a bheidh le cur i bhfeidhm
 gan mhoill chun a chinneadh go scoirfidh na bearta arna nglacadh de bhun Airteagal 4
 d'fheidhm a bheith acu. Déanfar na gníomhartha cur chun feidhme sin a ghlacadh
 i gcomhréir leis an nós imeachta scrúdúcháin dá tagraítear in Airteagal 8(3).
 Airteagal 8
 Nós imeachta coiste
 1.
 Beidh coiste de chúnamh ag an gCoimisiún. Is é a
 bheidh sa Choiste sin Coiste de réir bhrí Rialachán (AE) Uimh. 182/2011.
 2.
 I gcás ina ndéanfar tagairt don mhír seo, beidh
 feidhm ag Airteagal 5 de Rialachán (AE) Uimh. 182/2011.
 I gcás ina mbeidh tuairim an choiste le fáil
 trí nós imeachta i scríbhinn, cuirfear deireadh leis an nós imeachta sin gan
 toradh nuair a chinnfidh cathaoirleach an choiste amhlaidh, laistigh den
 teorainn ama chun tuairim a thabhairt, nó nuair a iarrfaidh tromlach simplí de
 chomhaltaí an choiste é.
 3.
 I gcás ina ndéanfar tagairt don mhír seo,
 beidh feidhm ag Airteagal 8 de Rialachán (AE) Uimh. 182/2011 i
 gcomhar le hAirteagal 5 den Rialachán sin.
 Airteagal 9
 Teacht i bhfeidhm
 Tiocfaidh an Rialachán seo i bhfeidhm an
 fichiú lá tar éis lá a fhoilsithe in Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh.
 Beidh an Rialachán seo ina cheangal
 go huile agus go hiomlán agus beidh sé infheidhme go díreach i ngach Ballstát.
 Arna dhéanamh sa Bhruiséil,
 Thar ceann Pharlaimint na hEorpa Thar
 ceann na Comhairle
 An tUachtarán An
 tUachtarán
 [1] Coinbhinsiún na Náisiún Aontaithe
 maidir le Dlí na Farraige an 10 Nollaig 1982.
 [2] Comhaontú na Náisiún Aontaithe
 maidir le Forálacha Choinbhinsiún na Náisiún Aontaithe maidir le Dlí na
 Farraige an 10 Nollaig 1982 i ndáil le Caomhnú agus le Bainistiú Stoc Éisc
 Traslimistéir agus Stoc Éisc Mhórimircigh a chur chun feidhme an 4 Lúnasa 1995.
 [3] IO C , , lch. .
 [4] IO L 286, 29.10.2008, lch. 1.
 [5] IO L 55, 28.2.2011, lch. 13.