text:
 Tapahtumia
 14. maaliskuuta – Helsingin Raitiotie- ja Omnibusosakeyhtiö aloitti hevosomnibusliikenteen Helsingissä. Hevosraitiotieliikenne alkoi 1891 ja sähköraitiotieliikenne 1900.
 11. huhtikuuta – Amsterdamin Concertgebouw avattiin yleisölle.
 13. toukokuuta – Brasilian keisarikunta lakkautti orjuuden.
 29. heinäkuuta – Münchenin kaupunginmuseo perustettiin.
 5. elokuuta – Karl Benzin vaimo Berta Benz teki ensimmäisen ”pitkän automatkan” Mannheimista Pforzheimiin. Mittaa matkalle tuli 64 kilometriä.
 15. elokuuta – 26. syyskuuta – Norjalainen naparetkeilijä Fridtjof Nansen hiihti Grönlannin poikki.
 31. elokuuta – 5. marraskuuta – Viiltäjä-Jack tappoi Lontoossa ainakin viisi prostituoitua.
 4. syyskuuta – George Eastman rekisteröi Kodak-tavaramerkin ja sai patentin filmirullaa käyttävälle kameralle.
 8. syyskuuta – Englannin jalkapalloliiga alkoi.
 14. lokakuuta – Louis Le Prince kuvasi ensimmäisenä elävää kuvaa Roundhayssa, Englannissa. Filmi oli nimeltään Roundhay Garden Scene, ja se sisälsi kaksi sekuntia ja 18 kuvaruutua (frame).
 17. marraskuuta – Säveltäjä Pjotr Tšaikovski johti viidennen sinfoniansa ensiesityksen Pietarissa.
 23. joulukuuta – Taiteilija Vincent van Gogh leikkasi osan vasemmasta korvastaan riideltyään ystävänsä Paul Gauguinin kanssa eteläranskalaisessa bordellissa. Hänet kuljetettiin Arlesin sairaalaan.
 Tuntematon päivämäärä
 Naurusta tehtiin osa Saksan Uuden-Guinean siirtokuntaa.
 Long Beach perustettiin.
 Saksan historiassa vuotta 1888 sanotaan kolmen keisarin vuodeksi, koska Vilhelm I:n jälkeen keisariksi tullut Fredrik III kuoli jo saman vuoden aikana ja uudeksi keisariksi tuli Vilhelm II.
 Washington-monumentti paljastettiin Washingtonissa.
 Tallinnan ensimmäinen raitiovaunulinja otettiin käyttöön Virossa.
 Yhdysvaltalainen lingvisti John Martin Crawford julkaisi Kalevalan ensi kertaa englanniksi. Ensi kertaa Kalevala käännettiin englanniksi vuonna 1868.
 Syntyneitä
 Tammikuu–maaliskuu
 2. tammikuuta – Lauri Saari, suomalainen taidemaalari (k. 1953)
 3. tammikuuta – Herbert Morrison, brittiläinen työväenpuolueen poliitikko (k. 1965)
 5. tammikuuta – Lauri Pihkala, suomalainen urheilija ja pesäpallon keksijä (k. 1981)
 7. tammikuuta (?) – Mariam Amash, israelilainen maailman vanhimmaksi väitetty ihminen (k. 2012)
 8. tammikuuta – Boris Verlinski, ukrainalais-venäläinen shakin kansainvälinen mestari (k. 1950)
 15. tammikuuta – Virginia Balistrieri, italialainen näyttelijä (k. 1960)
 17. tammikuuta – Vilho Annala, suomalainen poliitikko, professori (k. 1960)
 17. tammikuuta – Ronald Knox, englantilainen pappi ja kirjailija (k. 1957)
 17. tammikuuta – Carl Gustaf Möller, suomalainen juristi, oikeuskansleri 1950–1955 (k. 1969)
 24. tammikuuta – Ernst Heinkel, saksalainen lentokoneinsinööri ja lentokonetehtaan omistaja (k. 1958)
 27. tammikuuta – Victor Goldschmidt, sveitsiläis-norjalainen mineralogi ja geokemisti (k. 1947)
 6. helmikuuta – Elmo Kaila, suomalainen oikeistopoliitikko, Sota-arkiston hoitaja ja Akateemisen Karjala-Seuran puheenjohtaja (k. 1935)
 6. helmikuuta – Camillo Pilotto, italialainen näyttelijä (k. 1963)
 7. helmikuuta – N. J. Toivonen, suomalainen kemisti (k. 1961)
 8. helmikuuta – Eric Malmberg, ruotsalainen elokuvaohjaaja ja näyttelijä (k. 1951)
 17. helmikuuta – Otto Stern, vuoden 1943 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut saksalainen fyysikko (k. 1969)
 25. helmikuuta – John Foster Dulles, yhdysvaltalainen poliitikko ja ministeri (k. 1959)
 26. helmikuuta – Pekka Lempiäinen, suomalainen näytelmäkirjailija (k. 1939)
 27. helmikuuta – Roberto Assagioli, italialainen psykiatri, humanistisen ja transpersonaalisen psykologian pioneeri (k. 1974)
 27. helmikuuta – Lotte Lehmann, saksalainen oopperalaulaja (k. 1976)
 7. maaliskuuta – W. W. Tuomioja, suomalainen päätoimittaja ja Edistyspuolueen kansanedustaja (k. 1931)
 9. maaliskuuta – Emil Luukkonen, suomalainen teatterinjohtaja (k. 1952)
 10. maaliskuuta – Barry Fitzgerald, irlantilainen näyttelijä (k. 1961)
 22. maaliskuuta − Kalle Väänänen, suomalainen kirjailija (k. 1960)
 24. maaliskuuta − Pekka Railo, suomalainen SDP:n kansanedustaja ja Helsingin apulaiskaupunginjohtaja (k. 1975)
 26. maaliskuuta – Elsa Brändström, ruotsalainen sotasairaanhoitaja (k. 1948)
 Huhtikuu–kesäkuu
 1. huhtikuuta – Kai Donner, suomalainen kielitieteilijä, antropologi ja itsenäisyysaktivisti (k. 1935)
 6. huhtikuuta – Dan Andersson, ruotsalainen työläiskirjailija ja runoilija (k. 1920)
 19. huhtikuuta – Aarne Lang, suomalainen jääkärieverstiluutnantti ja tilanomistaja (k. 1960)
 22. huhtikuuta – Carlo Agostini, italialainen katolinen piispa (k. 1952)
 24. huhtikuuta – Wilho Ilmari, suomalainen teatteriohjaaja (k. 1983)
 26. huhtikuuta – Sievä Juuri-Oja, suomalainen näyttelijä (k. 1972)
 2. toukokuuta − Elsa Grashorn, suomalainen kirjailija (k. 1973)
 3. toukokuuta – Juhani Siljo, suomalainen kirjailija ja runoilija (k. 1918)
 5. toukokuuta (?) – Hanna Barysevitš, valkovenäläinen maailman pitkäikäisimpiin kuulunut henkilö (k. 2007)
 8. toukokuuta – Lauri Malmberg, suomalainen jääkärikenraaliluutnantti, suojeluskuntien komentaja ja puolustusministeri (k. 1948)
 11. toukokuuta – Irving Berlin, yhdysvaltalainen säveltäjä (k. 1989)
 12. toukokuuta − Theodor Reik, itävaltalais-saksalainen kirjallisuustieteilijä ja psykoanalyytikko (k. 1969)
 30. toukokuuta − James Farley, yhdysvaltalainen liikemies, demokraattipoliitikko ja Yhdysvaltain postilaitoksen pääjohtaja (k. 1976)
 6. kesäkuuta – Kaarlo Linkola, suomalainen kasvitieteilijä, professori ja Helsingin yliopiston rehtori (k. 1942)
 9. kesäkuuta – Åke Gartz, suomalainen poliitikko ja ministeri (k. 1974)
 9. kesäkuuta – Ida Outhwaite, australialainen kuvittaja, kirjailija ja taiteilija (k. 1960)
 13. kesäkuuta – Fernando Pessoa, portugalilainen runoilija ja kirjailija (k. 1935)
 16. kesäkuuta – Aleksandr Fridman, venäläinen kosmologi ja matemaatikko (k. 1925)
 24. kesäkuuta – Tyyne Jauri, suomalainen näyttelijä (k. 1957)
 Heinäkuu–syyskuu
 5. heinäkuuta – Herbert Gasser, vuoden 1944 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen tutkija (k. 1963)
 7. heinäkuuta (?) – José Aguinelo dos Santos, maailman vanhimmaksi väitetty brasilialainen mies
 10. heinäkuuta – Alpo Kupiainen, suomalainen toimittaja ja kirjallisuuden suomentaja (k. 1937)
 16. heinäkuuta – Frits Zernike vuoden 1953 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut alankomaalainen fyysikko (k. 1966)
 17. heinäkuuta – Samuel Josef Agnon, vuoden 1966 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut israelilainen kirjailija (k. 1970)
 22. heinäkuuta – Selman Waksman, vuoden 1952 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut yhdysvaltalainen biokemisti (k. 1973)
 27. heinäkuuta – Oskar, Saksan prinssi (k. 1958)
 27. heinäkuuta – Juho Niukkanen, suomalainen kansanedustaja ja ministeri (k. 1954)
 27. heinäkuuta – Torsten Westerlund, suomalainen yritysjohtaja ja diplomi-insinööri (k. 1963)
 28. heinäkuuta – Toivo Vähäkallio, suomalainen diplomi-insinööri ja professori (k. 1962)
 4. elokuuta – Andrée Krogius (”Maud Morris”), suomenruotsalainen kirjailija (k. 1940)
 9. elokuuta − Hans Oster, saksalainen kenraali ja tiedustelupalvelu Abwehrin apulaispäällikkö (k. 1945)
 9. elokuuta − Eduard von Schleich, saksalainen Luftwaffen kenraali ja hävittäjälentäjä (k. 1947)
 10. elokuuta – Lauri Ikonen, suomalainen säveltäjä (k. 1966)
 11. elokuuta − Väinö Airola, suomalainen kirjailija (k. 1931)
 12. elokuuta – Axel, Tanskan ja Islannin prinssi, kuningas Kristian IX:n pojanpoika (k. 1964)
 16. elokuuta – T. E. Lawrence, Arabian Lawrence, brittiläinen arkeologi, kirjailija ja sotapäällikkö (k. 1935)
 17. elokuuta – Salme Pekkala-Dutt, virolaissyntyinen kommunisti (k. 1964)
 19. elokuuta – Tôn Đức Thắng, Pohjois-Vietnamin presidentti 1969–1976 (k. 1980)
 26. elokuuta – Kaarle Ellilä, suomalainen poliitikko ja pääjohtaja (k. 1957)
 28. elokuuta – Eduardo Santos, Kolumbian presidentti 1938–1942 (k. 1974)
 5. syyskuuta – Sarvepalli Radhakrishnan, intialainen filosofi, Intian presidentti 1962–1967 (k. 1975)
 6. syyskuuta – Joseph P. Kennedy, yhdysvaltalainen liikemies, poliitikko ja diplomaatti, presidentti John F. Kennedyn isä (k. 1969)
 6. syyskuuta – Heikki Suvanto, suomalainen taidemaalari (k. 1929)
 7. syyskuuta – Santeri Vahtonen, suomalainen näyttelijä (k. ?)
 12. syyskuuta – Maurice Chevalier, ranskalainen laulaja ja näyttelijä (k. 1972)
 12. syyskuuta – Lauri Keso, suomalainen tekniikan tutkija ja salaojituksen kehittäjä (k. 1954)
 13. syyskuuta – Johannes Björklund, suomalainen sotarovasti ja kenttäpiispa (k. 1962)
 16. syyskuuta – Frans Emil Sillanpää, vuoden 1939 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut suomalainen kirjailija (k. (1964)
 23. syyskuuta – Urho Somersalmi, suomalainen näyttelijä (k. 1962)
 26. syyskuuta – T. S. Eliot, vuoden 1948 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut englantilainen runoilija ja näytelmäkirjailija (k. 1965)
 26. syyskuuta – Allan Sinisalo, suomalainen uskonnollinen runoilija (k. 1981)
 Lokakuu–joulukuu
 4. lokakuuta – Friedrich Olbricht, saksalainen jalkaväenkenraali, heinäkuun 20. päivän salaliiton jäsen (k. 1921)
 8. lokakuuta – Friedrich Fromm, saksalainen kenraalieversti (k. 1945)
 9. lokakuuta – Nikolai Buharin, neuvostoliittolainen poliitikko ja ideologi (k. 1938)
 13. lokakuuta – Aku Valtakoski, suomalainen näyttelijä ja teatterinjohtaja (k. 1945)
 16. lokakuuta – Eugene O'Neill, vuoden 1936 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut yhdysvaltalainen näytelmäkirjailija (Pitkän päivän matka yöhön) (k. 1953)
 25. lokakuuta – Richard E. Byrd, yhdysvaltalainen kontra-amiraali, lentäjä ja naparetkeilijä (k. 1957)
 26. lokakuuta – Runar Schildt, suomalainen kirjailija (k. 1925)
 29. lokakuuta - Li Dazhao, toinen Kiinan kommunistisen puolueen perustajista (Chen Duxiun ohella) (k. 1927)
 8. marraskuuta – Alex Matson, suomalainen kirjailija (k. 1972)
 9. marraskuuta – Jean Monnet, ranskalainen talouspoliitikko, Euroopan yhteisön ”isä” (k. 1979)
 15. marraskuuta – Chandrasekhara Raman, vuoden 1930 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut intialainen fyysikko (k. 1970)
 19. marraskuuta – Aukusti Turunen, suomalainen sosialistipoliitikko (k. 1967)
 23. marraskuuta – Lassi Hiekkala, suomalainen lehtimies ja kirjailija (k. 1951)
 23. marraskuuta – Harpo Marx, yhdysvaltalainen koomikko (k. 1964)
 26. marraskuuta – Alma Mattila, suomalainen kirjailija (k. 1973)
 1. joulukuuta – Ejnar Kohlmann, suomalainen jääkärikapteeni ja taidemaalari (k. 1968)
 5. joulukuuta – Algoth Niska, suomalainen jalkapalloilija ja pirtun salakuljettaja (k. 1954)
 7. joulukuuta – Hamilton Fish III, yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko (k. 1991)
 15. joulukuuta – Artturi Leinonen, kirjailija (k. 1963)
 16. joulukuuta – Aleksanteri I, Jugoslavian kuningas (k. 1934)
 21. joulukuuta – Lauri Kanto, suomalainen yritysjohtaja ja diplomi-insinööri (k. 1966)
 28. joulukuuta – F. W. Murnau, saksalainen elokuvaohjaaja (k. 1931)
 30. joulukuuta – Toivo Tapanainen, suomalainen pankkiiri ja asianajaja (k. 1971)
 Kuolleita
 Tammikuu–maaliskuu
 2. tammikuuta – Isaac R. Trimble, yhdysvaltalainen rautateiden rakennustarkastaja ja Etelävaltioiden kenraali Yhdysvaltain sisällissodassa (s. 1802)
 2. tammikuuta – Uno Cygnaeus, suomalainen koulumies ja pappi, Suomen kansakoulun isä (s. 1810)
 4. tammikuuta – Joaquín Guillermo González, kolumbialainen katolinen piispa (s. 1822)
 4. tammikuuta – Henri Herz, itävaltalainen pianisti ja säveltäjä (s. 1803)
 10. tammikuuta – Gustaf Fredrik Gejtel, suomalainen senaattori ja lääninsihteeri (s. 1821)
 14. tammikuuta – Stephen Heller, unkarilainen säveltäjä ja pianisti (s. 1813)
 17. tammikuuta – Big Bear, cree-intiaanien päällikkö (s. 1825)
 21. tammikuuta – Walter M. Gibson, yhdysvaltalainen seikkailija ja Havaijin hallituksen ministeri (s. 1822)
 21. tammikuuta – George Robert Waterhouse, englantilainen lintu- ja hyönteistieteilijä (s. 1810)
 25. tammikuuta – Konstantin Kiseleff, suomalainen arkkitehti (s. 1834)
 25. tammikuuta – David Whitmer, yhdysvaltalainen mormonikirkon vaikuttaja (s. 1805)
 29. tammikuuta – Jean-Baptiste André Godin, ranskalainen teollisuusjohtaja ja filantrooppi (s. 1817)
 29. tammikuuta – Edward Lear, brittiläinen taiteilija, kuvittaja ja runoilija (s. 1812)
 30. tammikuuta – Asa Gray, yhdysvaltalainen kasvitieteilijä (s. 1810)
 31. tammikuuta – Giovanni Bosco, italialainen pappi, ammattikoulun perustaja ja pyhimys (s. 1815)
 3. helmikuuta – Henry Maine, brittiläinen juristi, vertailevan oikeustieteen uranuurtaja (s. 1822)
 5. helmikuuta – Anton Mauve, alankomaalainen taidemaalari (s. 1838)
 13. helmikuuta – Cosme Marrodán y Rubio, espanjalainen katolinen piispa (s. 1802)
 22. helmikuuta – Jean-Delphin Alard, ranskalainen viulisti ja säveltäjä (s. 1815)
 25. helmikuuta – Josif Pančić, serbialainen kasvitieteilijä (s. 1814)
 28. helmikuuta – Nils Abraham Gyldén, suomalainen filologi, taiteen harrastaja ja professori (s. 1805)
 29. helmikuuta – Frans Edvard Conradi, suomalainen opettaja ja seminaarin johtaja (s. 1812)
 1. maaliskuuta – I. E. Wik, suomenruotsalainen opettaja ja kirjailija (s. 1850)
 6. maaliskuuta – Louisa May Alcott, yhdysvaltalainen kirjailija (Pikku naisia) (s. 1832)
 12. maaliskuuta – Thomas Abel Brimage Spratt, englantilainen vara-amiraali, geologi ja hydrografi (s. 1811)
 14. maaliskuuta – Augusta Heurlin, suomalainen koulunjohtaja (s. 1826)
 16. maaliskuuta – Modest Bogdanov, venäläinen tutkimusmatkailija ja eläintieteilijä (s. 1841)
 18. maaliskuuta – Ruggero Blundo, italialainen katolinen piispa (s. 1801)
 22. maaliskuuta – Vilhelm I, Saksan keisari (s. 1797)
 26. maaliskuuta – Bargash bin Said, Sansibarin sulttaani (s. 1833)
 27. maaliskuuta – C. J. von Heideken, ruotsalais-suomalainen arkkitehti (s. 1832)
 29. maaliskuuta – Charles-Valentin Alkan, ranskalainen säveltäjä ja pianisti (s. 1813)
 Huhtikuu–kesäkuu
 5. huhtikuuta – Vsevolod Garšin, venäläinen kirjailija (s. 1855)
 12. huhtikuuta – Ludvig Nobel, ruotsalais-venäläinen insinööri ja teollisuusmies, Venäjän öljyteollisuuden perustaja (s. 1831)
 13. huhtikuuta – Fredrika Wilhelmina Carstens, suomalainen kirjailija (s. 1808)
 14. huhtikuuta – Nikolai Mikluho-Maklai, venäläinen tutkimusmatkailija ja kansatieteilijä (s. 1846)
 15. huhtikuuta – Matthew Arnold, englantilainen runoilija, yhteiskunta- ja kirjallisuuskriitikko (s. 1822)
 18. huhtikuuta – Roscoe Conkling, yhdysvaltalainen poliitikko ja lakimies (s. 1829)
 20. huhtikuuta – Johan Hahnsson, suomalainen kielitieteilijä (s. 1834)
 26. huhtikuuta – Fredrika Pietilä, suomalainen opettaja ja kirjailija (s. 1837)
 1. toukokuuta – Carl Frans Gabriel von Haartman, suomalainen lääketieteilijä, salaneuvos ja keisarinna Aleksandra Fjodorovnan henkilääkäri (s. 1819)
 20. toukokuuta – Seyid Əzim Şirvani, azerbaidžanilainen runoilija ja kansanvalistaja (s. 1835)
 10. kesäkuuta – Arvid Hjalmar Brotherus, suomalainen opettaja, luonnontutkija ja amanuenssi (s. 1855)
 15. kesäkuuta – Fredrik III, Saksan keisari (s. 1831)
 20. kesäkuuta – Johannes Zukertort, saksalais-puolalainen shakkimestari, muusikko, journalisti ja poliitikko (s. 1842)
 21. kesäkuuta – Amalie Adlerberg, saksalais-suomalainen hyväntekeväisyyden harjoittaja, Suomen kenraalikuvernööri Nikolai Adlerbergin puoliso (s. 1808)
 Heinäkuu–syyskuu
 14. heinäkuuta – Johannes Brand, Oranjen vapaavaltion presidentti (s. 1823)
 14. heinäkuuta – Wladimir Swertschkoff, venäläissyntyinen taiteilija (s. 1821)
 20. heinäkuuta – Thomas L. Young, yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko (s. 1832)
 21. heinäkuuta – Victoria Benedictsson, ruotsalainen kirjailija (s. 1850)
 21. heinäkuuta – Charles Duclerc, ranskalainen poliitikko ja pääministeri (s. 1812)
 23. heinäkuuta – K. J. G. Sirelius, Suomen Lähetysseuran ensimmäinen lähetysjohtaja (s. 1818)
 27. heinäkuuta – Thomas Henry Potts, brittiläinen luonnontieteilijä (s. 1824)
 3. elokuuta – Benjamin Goodrich, yhdysvaltalainen liikemies, kumiyhtiö B. F. Goodrichin perustaja (s. 1841)
 5. elokuuta – Philip Sheridan, yhdysvaltalainen kenraali (s. 1831)
 14. elokuuta – Carl Christian Hall, tanskalainen poliitikko, pääministeri 1857–1859 ja 1860–1863 (s. 1812)
 16. elokuuta – John Pemberton, yhdysvaltalainen farmaseutti, Coca-Colan keksijä (s. 1831)
 23. elokuuta – Philip Henry Gosse, englantilainen luonnontieteilijä, taidemaalari ja tieteen popularisoija (s. 1810)
 24. elokuuta – Rudolf Clausius, saksalainen fyysikko, termodynamiikan tutkija (s. 1822)
 28. elokuuta – Julius Krohn suomalainen kansanrunouden tutkija, professori, runoilija, suomentaja ja lehtimies (s. 1835)
 Viiltäjä-Jackin surmaamat brittiläiset naiset:
 31. elokuuta – Mary Ann Nichols (s. 1845)
 8. syyskuuta – Annie Chapman (s. 1841)
 30. syyskuuta – Elizabeth Stride, alk. Elisabeth Gustafsdotter, ruotsalaissyntyinen, (s. 1843)
 30. syyskuuta – Catherine Eddowes (s. 1842)
 9. marraskuuta – Mary Jane Kelly, irlantilaissyntyinen (s. 1863?)
 3. syyskuuta – Theodor Bruun, Suomen ministerivaltiosihteeri (s. 1821)
 28. syyskuuta – François Achille Bazaine ranskalainen marsalkka (s. 1811)
 29. syyskuuta – Lauri Hämäläinen, suomalainen säveltäjä, urkuri ja pianonvirittäjä (s. 1832)
 Lokakuu–joulukuu
 21. lokakuuta – Kaarlo Johan Blomstedt, suomalainen rehtori ja latinalaisen kirjallisuuden kääntäjä (s. 1839)
 25. lokakuuta – Edvard Engelbert Neovius, suomalainen Haminan kadettikoulun matematiikan ja topografian opettaja (s. 1823)
 1. marraskuuta – Nikolai Prževalski, venäläinen maantieteilijä ja tutkimusmatkailija (s. 1839)
 10. marraskuuta – George Bingham Lucan, brittiläinen sotamarsalkka (s. 1800)
 15. marraskuuta – Hermann von Rosenberg, saksalainen luonnontieteilijä (s. 1817)
 21. marraskuuta – Elias Erkko, suomalainen arvostelija, runoilija ja kirjallisuuden suomentaja (s. 1863)
 1. joulukuuta – Montague John Druitt, brittiläinen lakimies (epäilty kyseenalaisin perustein Viiltäjä-Jackiksi) (s. 1857)
 3. joulukuuta – Carl Zeiss, saksalainen hienomekaanikko ja linssien valmistuksen kehittäjä (s. 1816)
 17. joulukuuta – Leo von Thun und Hohenstein, itävaltalainen kreivi, valtiomies ja ministeri (s. 1811)
 24. joulukuuta – Mihail Loris-Melikov, venäläinen kenraali, poliitikko ja ministeri (s. 1826)
 Ali Rıza Efendi, turkkilainen tullivirkamies, Kemal Atatürkin isä (s. 1839)
 Vladimir Mainov, venäläinen kansatieteilijä ja tutkimusmatkailija (s. 1845)
 Gustaf Johan Silfversvan, suomalainen valtiopäivämies (s. 1819)
 Muuta
 Kirjallisuusvuosi 1888
 Aiheesta muualla


type: wikipedia

text:
Dozimetríja je področje fizike, ki se ukvarja z obravnavanjem sprememb v snovi pri obsevanju z ionizirajočim sevanjem ter z merjenjem doze ionizirajočega sevanja v snovi in tkivih.
 Absorbirana doza je na enoto mase preračunana energija, ki jo ionizirajoče sevanje na poti skozi snov preda tej snovi. Merimo jo v grejih (Gy). Za oceno škode, ki jo ionizirajoče sevanje povzroči v tkivu, je primernejša ekvivalentna doza, ki s faktorjem relativne biološke učinkovitosti upošteva, da so nekatere vrste ionizirajočega sevanja zaradi večje specifične ionizacije bolj škodljive kot druge. Merimo jo v sievertih (Sv). Merjenja doze ne smemo zamenjevati z merjenjem aktivnosti radioaktivnega izvira, ki jo izražamo v bekerelih (Bq).
 Svetovno povprečje naravnega ionizirajočega sevanja za ljudi znaša okoli 3,5 mSv na leto, za Slovenijo pa okoli 2,5 mSv na leto. Izvira pretežno iz naravnih radioaktivnih izotopov v zemlji in kozmičnega sevanja.
 Dozimetri
 Priprava za merjenje absorbiranje doze ionizirajočega sevanja je dozimeter. Ločimo plinske ionizacijske števce, kot so ionizacijska celica, proporcionalni števec in Geiger-Müllerjeva cev, polprevodniške števce in scintilacijske števce. Njihovo delovanje temelji na ionizaciji. Zdravniki in drugi delavci, ki delajo v bližini izvirov sevanja, pa pogosto uporabljajo tudi priročne, robustnejše in cenejše termoluminiscentne dozimetre. Njihovo delovanje ne temelji neposredno na ionizaciji, ampak na drugih fizikalnih pojavih, ki jo spremljajo, kot so termoluminiscenca in počrnitev fotografskega filma. Take dozimetre je treba pred uporabo umeriti z ionizacijskimi števci.
 Literatura
 Franc Cvelbar, Merjenje ionizirajočega sevanja, Društvo matematikov, fizikov in astronomov, Ljubljana 2003. (COBISS)
 Radiobiologija
 Radioterapija
 Jedrska fizika
 Medicinska fizika


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 21.1.2017
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 L 17/46
 Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika vahel sõlmitud vahepealse majanduspartnerluslepinguga ette nähtud
 MAJANDUSPARTNERLUSLEPINGU KOMITEE OTSUS nr 1/2016,
 15. detsember 2016,
 oma töökorra vastuvõtmise kohta [2017/108]
 MAJANDUSPARTNERLUSLEPINGU KOMITEE,
 võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika vahepealset majanduspartnerluslepingut („leping“), millele kirjutati alla 15. jaanuaril 2009 Brüsselis ja mida kohaldatakse ajutiselt alates 4. augustist 2014, ning eriti selle artiklit 92,
 ning arvestades järgmist:
 (1)
 Lepingus ja käesolevas otsuses käsitatakse Kesk-Aafrikana Kameruni Vabariiki.
 (2)
 Lepingu kohaselt lepivad selle osalised kokku majanduspartnerluslepingu komitee koosseisus, selle töökorralduses ja tegevuses,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Majanduspartnerluslepingu komitee töökord on sätestatud lisas.
 Nimetatud töökord ei piira lepingus sätestatud või majanduspartnerluslepingu komitees kokku lepitavate erieeskirjade kohaldamist.
 Artikkel 2
 Käesolev otsus jõustub selle allkirjastamise päeval.
 Yaoundé, 15. detsember 2016
 Kameruni Vabariigi nimel
 Abdoulaye YAOUBA
 Euroopa Liidu nimel
 Cecilia MALMSTRÖM
 LISA
 Ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kesk-Aafrika vahel sõlmitud vahepealse majanduspartnerluslepinguga ette nähtud
 MAJANDUSPARTNERLUSLEPINGU KOMITEE TÖÖKORD
 I PEATÜKK
 ÜLDSÄTTED
 Artikkel 1
 Majanduspartnerluslepingu komitee ülesanded
 Majanduspartnerluslepingu komitee vastutab kõikide lepinguga hõlmatud valdkondade haldamise ja kõikide lepingus nimetatud ülesannete täitmise eest.
 Eelkõige on komiteel järgmised ülesanded.
 1.
 Kaubanduse valdkonnas:
 a)
 jälgida lepingu rakendamist ja kohaldamist ning tagada kummagi tegevuse nõuetekohasus. Selleks teeb komitee kindlaks esmatähtsad koostöövaldkonnad ja esitab nende kohta soovituse;
 b)
 hinnata lepingu raames saavutatud tulemusi ja täiustada lepingut vajaduse korral;
 c)
 teha kõik lepingu tõlgendamisest või kohaldamisest tulenevate vaidluste ärahoidmiseks ja/või nende lahendamiseks;
 d)
 jälgida piirkondliku integratsiooni ning lepinguosaliste majandus- ja kaubandussuhete arengut;
 e)
 jälgida ja hinnata lepingu rakendamise mõju lepinguosaliste säästvale arengule;
 f)
 arutada ja võtta meetmeid, mis edendavad lepinguosaliste vahel kaubandust, investeeringuid ja ettevõtlusvõimalusi;
 g)
 arutada lepinguga seotud või selle eesmärkide saavutamist takistada võivaid küsimusi.
 2.
 Arengukoostöö valdkonnas:
 a)
 tagada lepingu kohaldamisalasse kuuluvate arengukoostöö õigusnormide kohaldamine;
 b)
 jälgida koostööd käsitlevate lepingu sätete rakendamist ja koordineerida seda teiste partneritega;
 c)
 vaadata korrapäraselt läbi lepingus sätestatud esmatähtsad koostöövaldkonnad ja esitada vajaduse korral soovitusi uute esmatähtsate valdkondade lisamiseks;
 d)
 tagada lepingule lisatud suuniste rakendamine.
 II PEATÜKK
 TÖÖKORRALDUS
 Artikkel 2
 Koosseis ja eesistujad
 1. Majanduspartnerluslepingu komitee koosneb ühelt poolt Euroopa Liidu esindajatest ning teiselt poolt Kameruni Vabariigi esindajatest ministrite või kõrgemate ametnike tasemel.
 2. Käesolevas töökorras kasutatav mõiste „lepinguosalised“ vastab lepingu artiklis 95 esitatud määratlusele.
 3. Majanduspartnerluslepingu komitee eesistujaks on 12 kuu kaupa vaheldumisi Euroopa Komisjoni esindaja ja Kameruni Vabariigi esindaja. Esimesele eesistumise perioodile vastav mandaat algab komitee esimese koosoleku toimumise kuupäeval ja lõpeb järgneva aasta 31. detsembril. Esimeseks eesistujaks on Kameruni Vabariigi esindaja.
 Artikkel 3
 Vaatlejad
 1. Kõikidele majanduspartnerluslepingu komitee koosolekutele kutsutakse vaatlejana Kesk-Aafrika Majandus- ja Rahandusühenduse komisjoni ja Kesk-Aafrika Majandusühenduse peasekretariaadi esindajad.
 2. Lepinguosalised võivad kutsuda majanduspartnerluskomitee koosolekutele vaatlejana kodanikuühiskonna ja erasektori esindajaid, eksperte ja muid isikuid.
 3. Majanduspartnerluslepingu komitee võib otsustada, et vaatlejad ei saa viibida koosolekul tundlike küsimuste arutamise või otsuste vastuvõtmise ajal.
 Artikkel 4
 Sekretär
 Majanduspartnerluslepingu komitee sekretäriks on 12 kuu kaupa vaheldumisi Euroopa Komisjon Euroopa Liidu nimel ja Kameruni Vabariik. Need perioodid langevad kokku komitee vahelduvate eesistumisperioodidega.
 Artikkel 5
 Allkomiteed
 Selleks et kasutada oma volitusi tõhusalt, võib majanduspartnerluslepingu komitee moodustada endale alluvaid allkomiteesid, mis tegelevad teatavate lepinguga seotud küsimustega. Majanduspartnerluslepingu komitee määrab kindlaks nimetatud allkomiteede koosseisu ja ülesanded.
 III PEATÜKK
 TEGEVUS
 Artikkel 6
 Otsused ja soovitused
 1. Majanduspartnerluslepingu komitee otsused ja soovitused võetakse vastu konsensuse alusel.
 2. Majanduspartnerluslepingu komitee võib otsustada tõstatada iga lepingu raames esile kerkinud ning AKV riikidele ja ELile huvi pakkuva küsimuse ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel sõlmitud koostöölepingu (edaspidi „Cotonou lepingu“) artiklis 15 sätestatud AKV-ELi ministrite nõukogus.
 3. Koosolekutevahelisel ajal võib majanduspartnerluslepingu komitee lepinguosaliste nõusolekul otsuseid ja soovitusi vastu võtta kirjaliku menetluse teel. Kirjalik menetlus koosneb kirjavahetusest lepinguosaliste vahel.
 4. Majanduspartnerluslepingu otsused ja soovitused kannavad nimetust „otsus“ või „soovitus“, millele järgneb järjekorranumber, vastuvõtmise kuupäev ja sisu kirjeldus. Igas otsuses peab olema sätestatud selle jõustumise kuupäev.
 5. Majanduspartnerluslepingu komitee vastuvõetud otsused ja soovitused kinnitab Euroopa Liidu nimel Euroopa Komisjoni esindaja ja Kameruni Vabariigi nimel tema esindaja.
 6. Otsused ja soovitused edastatakse lepinguosalistele majanduspartnerluslepingu komitee dokumentidena.
 Artikkel 7
 Kirjavahetus
 1. Kõik majanduspartnerluslepingu komiteele adresseeritud kirjad saadetakse majanduspartnerluslepingu komitee sekretärile.
 2. Sekretär tagab, et kõik majanduspartnerluslepingu komiteele adresseeritud kirjad saadetakse edasi komitee eesistujale ja vajaduse korral levitatakse neid käesoleva töökorra artiklis 10 osutatud dokumentidena mõlema lepinguosalise kontaktisikule, kellele on osutatud lepingu artiklis 92.
 3. Sekretär saadab majanduspartnerluslepingu komitee eesistuja kirjad mõlema lepinguosalise kontaktisikule ja vajaduse korral levitab neid käesoleva töökorra artiklis 10 osutatud dokumentidena teistele komitee liikmetele.
 Artikkel 8
 Koosolekud
 1. Majanduspartnerluslepingu komitee tuleb kokku korrapäraste vaheaegade järel, mis ei ületa ühte aastat, ja erakorraliselt siis, kui asjaolud seda nõuavad ning juhul kui lepinguosalised nii ühiselt otsustavad.
 2. Majanduspartnerluslepingu komitee koosolekud peetakse lepinguosaliste ühise otsusega kindlaks määratud ajal ja kohas.
 3. Majanduspartnerluslepingu komitee koosolekud kutsub kokku eesistujana tegutsev lepinguosaline, olles eelnevalt konsulteerinud teise lepinguosalisega.
 4. Kutsed saadetakse koosolekul osalejatele vähemalt viisteist päeva enne selle toimumist.
 Artikkel 9
 Delegatsioonid
 Enne iga koosolekut tuleb majanduspartnerluslepingu komitee eesistujale teatada ELi ja Kameruni Vabariigi delegatsiooni koosseis ja kutsutavate vaatlejate nimed.
 Artikkel 10
 Dokumendid
 Kui majanduspartnerluslepingu komitee arutelud põhinevad kirjalikel dokumentidel, tuleb need dokumendid nummerdada ja sekretär levitab neid majanduspartnerluslepingu komitee dokumentidena vähemalt neliteist päeva enne koosoleku algust.
 Artikkel 11
 Koosolekute päevakorrad
 1. Iga koosoleku esialgse päevakorra koostab majanduspartnerluslepingu komitee sekretär lepinguosaliste ettepanekute alusel. Majanduspartnerluslepingu komitee sekretär edastab esialgse päevakorra lepinguosaliste kontaktisikutele vähemalt viisteist päeva enne koosoleku algust.
 2. Esialgne päevakord sisaldab punkte, mille päevakorda võtmise kohta on sekretär saanud taotluse hiljemalt kakskümmend üks päeva enne koosoleku algust, kuid punktid lisatakse esialgsesse päevakorda ainult siis, kui sekretär on asjaomased dokumendid kätte saanud hiljemalt esialgse päevakorra väljasaatmise kuupäevaks.
 3. Iga koosoleku alguses võtab majanduspartnerluslepingu komitee vastu päevakorra. Esialgses päevakorras kajastamata punkte võib päevakorda lisada lepinguosaliste nõusolekul.
 4. Majanduspartnerluslepingu komitee eesistuja võib lepinguosaliste nõusolekul kutsuda teatavate küsimuste kohta teabe andmiseks koosolekutele eksperte.
 5. Lepinguosaliste nõusolekul võib sekretär lühendada lõigetes 1 ja 2 nimetatud tähtaegu, et võtta arvesse konkreetse juhtumi asjaolusid.
 Artikkel 12
 Koosoleku protokoll
 1. Iga koosoleku järel koostavad majanduspartnerluslepingu komitee liikmed kokkuvõtte tehtud järeldustest ja kirjutavad sellele alla.
 2. Sekretär koostab hiljemalt kahe kuu jooksul iga koosoleku kohta protokolli projekti.
 3. Protokollis võetakse üldjuhul kokku iga päevakorrapunkt, loetledes vajaduse korral:
 a)
 majanduspartnerluslepingu komiteele esitatud dokumendid,
 b)
 kõik avaldused, mida majanduspartnerluslepingu komitee liikmed on palunud protokolli kanda,
 c)
 vastu võetud otsused, antud soovitused, kokku lepitud seisukohad ja konkreetsetes küsimustes tehtud järeldused.
 4. Protokoll sisaldab ka koosolekul osalenud majanduspartnerluskomitee liikmete, neid saatvate delegatsiooniliikmete ja koosolekul viibinud vaatlejate nimekirja.
 5. Mõlemad lepinguosalised kiidavad protokolli kirjalikult heaks kahe kuu jooksul pärast koosoleku toimumise kuupäeva. Kui protokoll on heaks kiidetud, allkirjastab sekretär protokolli kaks eksemplari ja kumbki lepinguosaline saab selle autentse dokumendi ühe eksemplari.
 Artikkel 13
 Avalikustamine
 1. Kui lepinguosalised ei otsusta teisiti, ei ole majanduspartnerluslepingu komitee koosolekud avalikud.
 2. Kumbki lepinguosaline võib otsustada, kas avaldada majanduspartnerluslepingu komitee otsuseid oma ametlikus väljaandes.
 IV PEATÜKK
 LÕPPSÄTTED
 Artikkel 14
 Töökeeled
 1. Majanduspartnerluslepingu komitee töökeelteks on mõlema lepinguosalise jaoks ühised ametlikud keeled.
 2. Majanduspartnerluslepingu komitee viib arutelusid läbi ning võtab vastu otsuseid ja soovitusi lõikes 1 osutatud keeltes esitatud dokumentide ja ettepanekute alusel.
 Artikkel 15
 Kulud
 1. Kumbki lepinguosaline kannab kõik majanduspartnerluslepingu komitee koosolekutel osalemisega seotud kulud ise, sealhulgas personali-, sõidu-, elamis-, posti- ja telekommunikatsioonikulud.
 2. Koosolekute korraldamise ja dokumentide paljundamisega seotud kulud kannab see lepinguosaline, kes on koosoleku võõrustaja.
 3. Kulud, mis on seotud koosolekute suulise tõlke ning otsuste ja soovituste kirjaliku tõlkega komitee töökeeltesse, kannab see lepinguosaline, kes on koosoleku võõrustaja. Kulud, mis on seotud koosolekute suulise tõlke ning otsuste ja soovituste kirjaliku tõlkega Euroopa Liidu muudesse töökeeltesse, kannab Euroopa Liit.
 Artikkel 16
 Töökorra muutmine
 Töökorda võib muuta majanduspartnerluslepingu komitee otsusega vastavalt artikli 6 lõikele 1.