text:
 EUROOPAN KOMISSIO
 Bryssel 30.8.2016
 COM(2016) 543 final
 2016/0259(COD)
 Ehdotus
 EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS
 kulttuuriperinnön eurooppalaisesta teemavuodesta
 PERUSTELUT
 1.EHDOTUKSEN TAUSTA
 •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet
 Eurooppalaiseen kulttuuriperintöön sisältyvät ihanteet, periaatteet ja arvot muodostavat Euroopan yhteisen muistiperinnön, yhteisymmärryksen, identiteetin, vuoropuhelun, yhteenkuuluvuuden ja luovuuden lähteen. Siitä lähtien, kun kulttuuria koskeva Euroopan toimintasuunnitelma
 1
 hyväksyttiin vuonna 2007, kulttuuriperintö on asetettu etusijalle kaikissa neuvoston kulttuurialan työsuunnitelmissa, nykyinen vuosien 2015–2018 suunnitelma
 2
 mukaan luettuna. Yhteistyö Euroopan tasolla on tapahtunut pääasiassa avoimen koordinointimenetelmän avulla. Kulttuuriperinnöstä Euroopan kestävän kehityksen strategisena voimavarana 21 päivänä toukokuuta 2014 annetuissa neuvoston päätelmissä
 3
 sekä komission tiedonannossa ”Tavoitteena kulttuuriperintöä koskeva yhdennetty lähestymistapa Euroopassa”
 4
 korostettiin kulttuuriperintöpolitiikan roolia sosiaalisten ja taloudellisten hyötyjen tuottajana. Tiedonanto sai myönteisen vastaanoton alueiden komitean 16. huhtikuuta 2015 annetussa lausunnossa
 5
 sekä Euroopan parlamentin 8. syyskuuta 2015 annetussa päätöslauselmassa
 6
 .
 Kulttuuriperinnön osallistavasta hallinnasta 25. marraskuuta 2014 hyväksytyissä neuvoston päätelmissä
 7
 komissiota kehotettiin ehdottamaan ”kulttuuriperinnön eurooppalaista teemavuotta”. Euroopan parlamentti esitti saman pyynnön päätöslauselmassaan ja ehdotti komissiolle, että ”nimetään mieluiten vuoteen 2018 mennessä kulttuuriperinnön eurooppalainen teemavuosi”. Myös alueiden komitea toisti tämän kehotuksen lausunnossaan ja korosti, että kulttuuriperinnön eurooppalainen teemavuosi auttaisi yhteisten tavoitteiden saavuttamisessa yleiseurooppalaisessa kontekstissa.
 Kuten komission tiedonannossa korostetaan, Euroopassa ei tunneta riittävästi ja usein aliarvioidaan kulttuuriperinnön vaikutusta talouskasvuun ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen. Samaan aikaan Euroopan kulttuuriperintöalalla on edessään monia haasteita. Tällaisia ovat muun muassa seuraavat: julkisten talouksien kutistuminen, perinteiseen kulttuuritoimintaan osallistumisen väheneminen, kulttuuriperintökohteiden ympäristö- ja fyysisten paineiden kasvu, digitalisoinnin synnyttämät arvoketjujen ja odotusten muutokset sekä kulttuuriesineiden laiton kauppa.
 Kaikkien eurooppalaisten teemavuosien tapaan kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden tärkeimpänä tavoitteena on lisätä tietämystä haasteista ja mahdollisuuksista sekä korostaa EU:n roolia edistettäessä yhteisiä ratkaisuja. Euroopan unionin kulttuuria koskevan asialistan tavoitteiden mukaisesti kulttuuriperinnön eurooppalaisella teemavuodella olisi oltava seuraavat yleistavoitteet:
 –Se edistää osaltaan Euroopan kulttuuriperinnön roolia keskeisenä osana kulttuurista monimuotoisuutta ja kulttuurienvälistä vuoropuhelua. Siinä olisi tuotava esiin parhaita keinoja varmistaa kulttuuriperinnön säilyttäminen ja vaaliminen sekä se, että laajempi ja moninaisempi yleisö voi nauttia siitä. Tämä tapahtuu muun muassa yleisöpohjan laajentamisen ja kulttuuriperintökasvatuksen kautta ottamalla kaikilta osin huomioon jäsenvaltioiden toimivalta, mikä edistää sosiaalista osallisuutta ja integraatiota.
 –Sen pitäisi suoran ja välillisen taloudellisen potentiaalinsa ansioista vahvistaa kulttuuriperinnön merkitystä Euroopan taloudelle ja yhteiskunnalle. Tähän kuuluu EU:n kulttuuri- ja luovan alan teollisuuden pönkittäminen ja innoituksen antaminen luovuuteen ja innovointiin, kestävän matkailun edistäminen sekä pysyvien paikallisten työpaikkojen luominen.
 –Sen tulisi edistää kulttuuriperintöä EU:n kansainvälisen ulottuvuuden tärkeänä tekijänä hyödyntäen kumppanimaiden kiinnostusta eurooppalaista kulttuuriperintöä ja asiantuntemusta kohtaan. Kulttuuriperinnöllä on tärkeä rooli ulkosuhteiden eri ohjelmissa ensisijaisesti – mutta ei yksinomaan – Lähi-idässä. Kulttuuriperinnön arvon edistäminen on niin ikään vastatoimi kulttuuriaarteiden tahalliseen tuhoamiseen konfliktialueilla
 8
 .
 Kulttuuriperinnön eurooppalainen teemavuosi tarjoaa Euroopan kansalaisille menneisyyden monipuolisemmalla ja yhteisellä tulkinnalla mahdollisuuden ymmärtää nykypäivää paremmin. Se edistää parempaa ymmärrystä kulttuuriperinnön sosiaalisista ja taloudellisista hyödyistä sekä sen vaikutuksesta talouskasvuun ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen. Tätä voidaan arvioida esimerkiksi kestävän matkailun edistämisen sekä kaupunkialueiden elvyttämisen kannalta. Siinä korostetaan digitalisointiin liittyviä haasteita ja mahdollisuuksia. Se auttaa myös vastaamaan havaittuihin haasteisiin levittämällä parhaita käytäntöjä, jotka koskevat suojaamista, hoitoa, kehittämistä, hallinnointia sekä tutkimus- ja innovointitoimia. Teemavuosi korostaa viimeaikaisia kulttuuriperinnön alalla saavutettuja teknologisten ja sosiaalisten innovaatioiden edistysaskeleita sekä EU:n aloitteita näillä aloilla.
 •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa
 Kulttuuriperinnön eurooppalainen teemavuosi toteutetaan käyttämällä EU:n nykyisiä ohjelmia. Kulttuuriperintö voi nykyisin saada huomattavaa EU:n rahoitusta useista eri EU:n digitalisointi-, suojelu-, infrastruktuuri- ja tutkimus- ja innovointiohjelmista sekä taitojen parantamiseen tarkoitetusta ohjelmista. Tällaisia ohjelmia ovat muun muassa seuraavat: Luova Eurooppa, Euroopan rakenne- ja investointirahasto, Horisontti 2020, Erasmus+ sekä Kansalaisten Eurooppa. Kolmea EU:n erityisesti kulttuuriperinnölle omistettua tointa rahoitetaan Luova Eurooppa -ohjelmasta: Euroopan kulttuuriperintöpäiviä, Euroopan unionin kulttuuriperintöpalkintoa ja Euroopan kulttuuriperintötunnusta.
 Eurooppalainen teemavuosi tarjoaa tilaisuuden kannustaa jäsenvaltioita ja sidosryhmiä toimimaan yhdessä ja luomaan kulttuuriperintöön vahvemman ja yhtenäisemmän lähestymistavan. Tällaisella lähestymistavalla pyritään edistämään ja suojaamaan Euroopan kulttuuriperintöä ja maksimoimaan sen luontainen ja yhteiskunnallinen arvo ja sen panos työpaikkojen luomiseen ja kasvuun. Toteutus tapahtuu toissijaisuusperiaatetta tinkimättömästi noudattaen.
 Muiden eurooppalaisten teemavuosien tapaan toimenpiteisiin sisältyy tiedotus- ja edistämiskampanjoita, tapahtumia ja aloitteita sekä Euroopan että kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. Niiden avulla välitetään keskeisiä viestejä ja levitetään tietoa esimerkeiksi kelpaavista hyvistä käytännöistä.
 Kaikin keinoin pyritään varmistamaan, että teemavuoden aikana järjestettävät toimet sovitetaan vastaamaan kunkin jäsenvaltion tarpeita ja olosuhteita. Jäsenvaltioita pyydetään siksi nimeämään kansallinen koordinaattori, joka vastaa jäsenvaltioiden osallistumisen järjestämisestä kulttuuriperinnön eurooppalaiseen teemavuoteen. Perustetaan eurooppalainen ohjausryhmä, jonka muodostavat kansallisten koordinaattoreiden edustajat. Komissio kutsuu kansalliset koordinaattorit koolle eurooppalaisen teemavuoden toiminnan sovittamiseksi yhteen ja tietojen vaihtamiseksi sen toteutuksesta unionissa ja jäsenvaltioissa.
 2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE
 •Oikeusperusta
 Tämän ehdotuksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 167 artikla. Sen mukaan EU ”myötävaikuttaa siihen, että jäsenvaltioiden kulttuurit kehittyvät kukoistaviksi pitäen arvossa niiden kansallista ja alueellista monimuotoisuutta ja korostaen samalla niiden yhteistä kulttuuriperintöä”. Euroopan unioni pyrkii myös ”rohkaisemaan jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä” kulttuurin alalla sekä ”tarvittaessa tukemaan ja täydentämään niiden toimintaa”.
 •Toissijaisuusperiaate
 Ehdotuksen tavoitteita ei voida riittävällä tavalla saavuttaa pelkästään jäsenvaltioiden toimin. Pelkästään jäsenvaltioissa toteutettavilla toimilla ei voitaisi hyödyntää eurooppalaista ulottuvuutta, jonka ansiosta jäsenvaltiot voivat vaihtaa keskenään kokemuksia ja hyviä käytäntöjä. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan mukaan unioni kunnioittaa kulttuuriensa ja kieltensä rikkautta ja monimuotoisuutta sekä huolehtii Euroopan kulttuuriperinnön vaalimisesta ja kehittämisestä. Unioni pyrkii tavoitteisiinsa asianmukaisin keinoin unionille perussopimuksissa annetun toimivallan mukaisesti. Lisäksi jäsenvaltioiden toimet hyötyisivät näkyvyydestä ja tunnettuudesta sekä EU:ssa että sen ulkopuolella.
 •Suhteellisuusperiaate
 Ehdotettu toimintatapa on yksinkertainen. Se perustuu nykyisiin ohjelmiin ja viestintätoimien uudelleenkohdentamiseen teemavuoden teemoihin. Ehdotuksen toimeenpano ei aiheuta suhteettomia hallinnollisia rasitteita sitä soveltaville hallintoelimille.
 EU:n toimilla tuetaan ja täydennetään jäsenvaltioiden toimia. Toiminnan tarkoituksena on ensinnäkin tehostaa EU:n omia välineitä. Toiseksi se toimii keinona edistää yhteisvaikutusta ja yhteistyötä jäsenvaltioiden, kulttuurialan järjestöjen ja säätiöiden sekä yksityisten ja julkisten yritysten välillä.
 EU:n toiminta ei ylitä sitä, mikä on tarpeen todettujen ongelmien ratkaisemiseksi.
 •Toimintatavan valinta
 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös on soveltuvin sääntelytapa, koska näin varmistetaan lainsäätäjän täysimääräinen osallistuminen vuoden 2018 nimeämiseen kulttuuriperinnön eurooppalaiseksi teemavuodeksi.
 3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET
 •Sidosryhmien kuuleminen
 Ehdotusta valmistellessaan komissio järjesti useita kohdennettuja kuulemisia, joihin osallistui monia eri sidosryhmiä johtuen kulttuuriperinnön alalle luonteenomaisesta korkeasta organisoitumis- ja erikoistumisasteesta, jäsenvaltioiden toimivallasta ja ammatillisten elinten ja kansainvälisten organisaatioiden roolista. Lisäksi komissio on ottanut erityisesti huomioon edellä mainitut neuvoston päätelmät, Euroopan parlamentin päätöslauselman ja alueiden komitean lausunnon.
 EU:n tasolla kulttuuriperinnön poliittinen kehitys on viime aikoina ollut vilkkaan keskustelun kohteena. Keskustelua ovat vilkastuttaneet erilaiset elimet, joissa jäsenvaltioiden kulttuuriperintöpolitiikasta vastuussa olevat viranomaiset ovat kokoontuneet. Tällaisia ovat esimerkiksi ”EU and cultural heritage” -mietintäryhmä ja European Heritage Heads Forum. Muita hallitustenvälisiä ja valtiosta riippumattomia järjestöjä ovat muun muassa Kansainvälinen museoneuvosto (ICOM), Rakennusmuistomerkkien ja historiallisten alueiden kansainvälinen neuvosto (ICOMOS), Kulttuuriomaisuuden säilyttämisen ja entistämisen kansainvälinen tutkimuskeskus (ICCROM) sekä Euroopan neuvosto. Muita isompia alalla toimivia verkostoja ovat Europa Nostra, European Heritage Alliance 3.3
 9
 sekä Euroopan museojärjestöjen verkosto.
 Kaikenlaista muutakin kehitystä on tapahtunut. Euroopan neuvosto hyväksyi huhtikuussa 2015 Namurin julkilausuman. Lausumassa kannatetaan Euroopan unionin neuvoston ajatusta kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden järjestämisestä. Lausumassa pyydettiin, että Euroopan neuvosto ja kaikki Euroopan kulttuuriyleissopimuksen allekirjoittaneet valtiot kutsutaan osallistumaan teemavuoteen.
 Saksan kulttuuriperintökomitea (Deutsches Nationalkomitee für Denkmalschutz) järjesti Euroopan neuvoston alaisuudessa vuonna 1975 järjestetyn arkkitehtonisen kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden 40-vuotisjuhlan kynnyksellä 29. kesäkuuta 2015 Unescon maailmanperintökomitean täysistunnon yhteydessä Bonnissa julkisen keskustelun kulttuuriperinnön eurooppalaista teemavuotta koskevasta ehdotuksesta.
 Toinen merkittävän keskustelu käytiin Europa Nostran Brysselin toimiston järjestämänä huhtikuussa 2015. Keskusteluun osallistui valittu ryhmä jäsenorganisaatioiden pääjohtajia. Kesäkuussa 2015 pitämässään yleiskokouksessa Europa Nostran koko jäsenkunta keskusteli kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden tarkoituksesta ja tärkeimmistä toimista, joita voitaisiin kehittää. Yleiskokous järjestettiin Oslossa Euroopan komission läsnä ollessa.
 Sidosryhmiä kuultiin myös Saksan kulttuuriperintökomitean ja kulttuuri- ja tiedotusvälineasioista vastaavan liittohallituksen edustajan organisoimassa avoimessa ”EYCH 2018” -työryhmässä. Tuloksena syntyi tausta-asiakirja (Sharing Heritage)
 10
 , joka on otettu huomioon valmisteltaessa esillä olevaa ehdotusta. Keskustelua käytiin ”EU and cultural heritage” -mietintäryhmän jäsenten kanssa, joihin kuuluu asiantuntijoita Belgian, Bulgarian, Saksan, Ranskan, Kreikan, Italian, Luxemburgin, Latvian, Liettuan, Alankomaiden, Norjan, Puolan, Espanjan, Ruotsin, Sveitsin ja Yhdistyneen kuningaskunnan kansallisista hallinnoista. Ulkopuolisia asiantuntijoita oli Virosta, Itävallasta, Portugalista ja Slovakiasta sekä eri organisaatioista, joilla on tarkkailijan asema, muun muassa kulttuurihallinnon ja -politiikan eurooppalaisesta verkostosta (ENCATC), Europa Nostra-verkostosta sekä Euroopan museojärjestöjen verkostosta.
 Italian ja Espanjan pysyvät EU-edustustot järjestivät Brysselissä 28. lokakuuta 2015 seminaarin aiheesta ”A European Year for Cultural Heritage sharing heritage, a common challenge”. Seminaariin osallistui sidosryhmäorganisaatioita, kuten Europa Nostra sekä kansallisia viranomaisia ja asiantuntijoita.
 Ehdotuksesta keskusteltiin tarkemmin edellä mainitun mietintäryhmän kokouksissa 23. ja 24. syyskuuta 2015 Luxembourgissa, 30. marraskuuta – 1. joulukuuta 2015 Roomassa, 9. toukokuuta 2016 Haagissa sekä European Heritage Heads Forumin Bernissä 19.–20. toukokuuta 2016 pidetyssä kokouksessa. Lisäksi keskusteluja käytiin Euroopan kulttuurifoorumin puitteissa 19. huhtikuuta 2016.
 •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö
 Aloitteessa hyödynnetään riippumattomia analyysejä ja tutkimuksia, erityisesti Cultural Heritage Counts for Europe -raporttia
 11
 . Raportti oli tulosta EU:n Kulttuuri-ohjelmasta rahoitetusta kaksivuotisesta kokonaisvaltaisesta hankkeesta, jossa kerättiin näyttöä kulttuuriperinnön arvosta ja sen vaikutuksesta Euroopan talouteen, kulttuuriin ja yhteiskuntaan sekä ympäristöön.
 Aloite perustuu niin ikään Horisontti 2020 -ohjelman kulttuuriperintöä käsittelevän asiantuntijaryhmän Getting cultural heritage to work for Europe -raporttiin
 12
 sekä Kulttuuriperintöä ja globaalimuutosta käsittelevän yhteisen ohjelma-aloitteen puitteissa laadittuun strategiseen tutkimussuunnitelmaan
 13
 . Näiden lisäksi aloitteessa hyödynnetään Horisontti 2020 -ohjelman Euroopan kulttuuriperinnön ja identiteetin sosiaalista foorumia (CULTURALBASE), joka on monivuotinen sidosryhmien kuulemisaloite
 14
 , sekä sellaisia uusia eurooppalaisia tutkimusinfrastruktuureja kuten taiteiden ja humanististen tieteiden sähköinen tutkimusinfrastruktuuri DARIAH- ERIC ja E-RIHS (perintöalan tieteen eurooppalainen tutkimusinfrastruktuuri)
 15
 .
 Kulttuuria ja matkailua tarkastelevassa valmistelupaketti 9:ssä ”Euroopan aluekehitysrahastoon ja koheesiorahastoon keskittyvä vuosien 2007–2013 koheesiopoliittisten ohjelmien jälkiarviointi” todettiin, että kulttuurin ja matkailun avulla voidaan kasvattaa alueiden taloutta ja parantaa sosiaalista osallisuutta.
 Vuodet 2007–2013 kattaneen EU:n tutkimusrahoitusohjelman eli EU:n seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin vuosien 2007–2013 puiteohjelman jälkiarvioinnissa todettiin, että ohjelma on edistänyt tehokkaasti tieteellistä huippuosaamista ja vahvistanut Euroopan teollisuuden kilpailukykyä. Sitä kautta se on luonut uusia työpaikkoja ja kasvua sellaisilla alueilla Euroopassa, jotka ovat tyypillisesti jäsenvaltioiden toimikenttää. Seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta tuettiin Euroopan kulttuuriperinnön eri aspekteihin (aineellinen, aineeton ja digitaalinen) liittyvää tutkimusta yli 180 miljoonalla eurolla sellaisten teemojen alla kuten ympäristö, yhteiskuntatieteet ja humanistiset tieteet, digitaalinen kulttuuriperintö, teollisuusteknologiat, kansainvälinen yhteistyö ja verkkoinfrastruktuuri. Tätä jo olemassa olevaa tietämystä olisi hyödynnettävä edelleen.
 •Vaikutusten arviointi
 Vaikutusten arviointi ei ollut tarpeen, koska ehdotetun toimen tavoitteet kuuluvat Euroopan unionin nykyisten ohjelmien tavoitteisiin. Kulttuuriperinnön eurooppalainen teemavuosi voidaan toteuttaa nykyisen talousarvion rajoissa hyödyntämällä sellaisia ohjelmia, jotka mahdollistavat rahoituspainopisteiden asettamisen joko yhdeksi tai useammaksi vuodeksi. Ehdotettu aloite ei sido komissiota mihinkään tiettyyn lainsäädäntötoimeen. Sillä ei myöskään ole mitään merkittäviä sosiaalisia, taloudellisia tai ympäristövaikutuksia, jotka ylittäisivät nykyisten välineiden vaikutukset.
 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET
 Eurooppalaista teemavuotta varten ei haeta lisärahoitusta. Aloite ei myöskään edellytä EU:n lisävaroja. Asiaan liittyvissä ohjelmissa on mahdollista asettaa tavoitteita joustavasti joko yhdeksi tai useammaksi vuodeksi, minkä ansiosta voidaan järjestää tiedotuskampanja samassa mittakaavassa kuin aikaisempina Euroopan teemavuosina.
 2016/0259 (COD)
 Ehdotus
 EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS
 kulttuuriperinnön eurooppalaisesta teemavuodesta
 EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
 ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) ja erityisesti sen 167 artiklan,
 ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
 sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,
 ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon
 16
 ,
 noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä
 sekä katsovat seuraavaa:
 (1)Eurooppalaiseen kulttuuriperintöön sisältyvät ihanteet, periaatteet ja arvot muodostavat Euroopan yhteisen muistiperinnön, yhteisymmärryksen, identiteetin, vuoropuhelun, yhteenkuuluvuuden ja luovuuden lähteen. Kulttuuriperinnöllä on keskeinen rooli Euroopan unionissa, kuten korostetaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) johdanto-osassa, jossa todetaan, että allekirjoittaneet ”hakevat innoituksensa Euroopan kulttuurisesta, uskonnollisesta ja humanistisesta perinteestä”.
 (2)Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan mukaan unioni kunnioittaa kulttuuriensa ja kieltensä rikkautta ja monimuotoisuutta sekä huolehtii kulttuuriperinnön vaalimisesta ja kehittämisestä.
 (3)Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 167 artiklan 1 kohdan mukaan Euroopan unionin tehtävänä on ”myötävaikuttaa siihen, että jäsenvaltioiden kulttuurit kehittyvät kukoistaviksi pitäen arvossa niiden kansallista ja alueellista monimuotoisuutta ja korostaen samalla niiden yhteistä kulttuuriperintöä”. Unionin toiminnalla pyritään rohkaisemaan jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä sekä tarvittaessa tukemaan ja täydentämään niiden toimintaa muun muassa Euroopan kansojen kulttuurin ja historian tuntemuksen ja sitä koskevan tiedon levityksen parantamisen alalla sekä Euroopan kannalta merkittävän kulttuuriperinnön säilyttämisen ja suojaamisen alalla (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 167 artiklan 2 kohta).
 (4)Kuten Euroopan komissio tiedonannossaan ”Tavoitteena kulttuuriperintöä koskeva yhdennetty lähestymistapa Euroopassa”
 17
 korostaa, kulttuuriperintö on jaettu voimavara ja yhteinen hyvä, joka on säilytettävä tuleville sukupolville ja jonka vaaliminen on kaikkien sidosryhmien yhteisellä vastuulla.
 (5)Kulttuuriperintö hyödyttää suuresti koko eurooppalaista yhteiskuntaa niin kulttuurin ja ympäristön kuin yhteiskunnalliselta ja taloudelliselta kannalta. Näin ollen sen kestävä hallinnointi on 2000-luvun strateginen valinta, kuten kulttuuriperinnöstä Euroopan kestävän kehityksen strategisena voimavarana 21 päivänä toukokuuta 2014 annetuissa neuvoston päätelmissä
 18
 korostetaan. Kulttuuriperinnön vaikutus arvonmuodostukseen, taitoihin ja työpaikkoihin sekä elämänlaatuun on aliarvostettu.
 (6)Kulttuuriperintö on keskeisellä sijalla kulttuuria koskevassa Euroopan toimintasuunnitelmassa
 19
 . Se on yksi kulttuurialan eurooppalaisen yhteistyön neljästä painopisteestä kaudella 2015–2018, kuten nykyisessä neuvoston 25 päivänä marraskuuta 2014 hyväksymässä kulttuurialan työsuunnitelmassa
 20
 todetaan.
 (7)Kulttuuriperintö koostuu ”menneisyydeltä perityistä resursseista kaikissa muodoissaan ja näkökohdissaan – aineellisissa, aineettomissa ja digitaalisissa (alun alkaen digitaaliset sekä digitoidut), mukaan lukien monumentit, paikat, maisemat, taidot, käytännöt, tieto ja inhimillisen luovuuden ilmaukset, sekä julkisten ja yksityisten elinten kuten museoiden, kirjastojen ja arkistojen säilyttämistä ja hallinnoimista kokoelmista”, kuten edellä mainituissa 21 päivänä toukokuuta 2014 annetuissa päätelmissä todetaan.
 (8)Kulttuuriperintö on muotoutunut ajan myötä erilaisten Eurooppaa asuttaneiden sivilisaatioiden kulttuuri-ilmaisujen synteesistä ja yhdistelmästä. Teemavuosi auttaa tukemaan ja edistämään sen ymmärtämistä, että on tärkeää suojella ja vaalia kulttuuri-ilmaisujen moninaisuutta. Yksi tapa saavuttaa tämä on koulutusohjelmien ja kansalaisvalistusohjelmien laatiminen kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä 20 päivänä lokakuuta 2005 hyväksytyn Unescon yleissopimuksen
 21
 , jonka osapuolena EU on, velvoitteiden mukaisesti.
 (9)Vammaisten henkilöiden oikeuksista annetun YK:n yleissopimuksen, jonka osapuolena EU ja useimmat jäsenvaltiot ovat, osallistumista kulttuurielämään, virkistys- ja vapaa-ajantoimintaan ja urheiluun koskevassa 30 artiklassa todetaan, että osapuolina olevien valtioiden tulee tunnustaa vammaisten henkilöiden oikeus osallistua yhdenvertaisesti muiden kanssa kulttuurielämään ja toteuttaa kaikki asianmukaiset toimet varmistaakseen, että vammaiset henkilöt pääsevät paikkoihin, joissa tarjotaan kulttuuriesityksiä tai palveluja, kuten teattereihin, museoihin, elokuvateattereihin, kirjastoihin ja matkailupalveluihin, ja pääsevät mahdollisuuksien mukaan kansallisen kulttuurin kannalta merkittäviin monumentteihin ja kohteisiin.
 (10)Euroopan Esteetön kaupunki -palkinto on osoittanut toteuttamiskelpoisuutensa ja nostanut esiin hyviä käytäntöjä siitä, miten vammaiset, ikääntyneet, liikuntarajoitteiset tai henkilöt, joilla on jokin muunlainen tilapäinen rajoite, voivat nauttia esteettömästi kaupunkien kulttuuriperinnöstä niiden luonnetta ja arvoa kunnioittaen.
 (11)Kulttuuriperinnöllä voi olla tärkeä rooli yhteisön yhteenkuuluvuuden kannalta, kun kulttuurinen monimuotoisuus kasvaa Euroopan yhteiskunnissa. Uudet osallistavat ja kulttuurienväliset lähestymistavat kulttuuriperintöpolitiikkaan sekä koulutusaloitteet, joissa kaikki kulttuuriperinnöt nauttivat yhtäläistä arvostusta, voivat lisätä luottamusta, vastavuoroista tunnustamista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta.
 (12)Tämä on niin ikään vahvistettu myös kestävän kehityksen Agenda 2030 toimintaohjelmassa
 22
 , jossa tunnustetaan maailmankansalaisuus, kulttuurinen monimuotoisuus ja kulttuurienvälinen vuoropuhelu yleisperiaatteiksi kestävän kehityksen kannalta. Siinä todetaan kaikkien kulttuurien ja sivilisaatioiden voivan edistää kestävää kehitystä ja olevan sen kannalta ratkaisevan tärkeitä tekijöitä. Kulttuuri mainitaan nimenomaisesti Agenda 2030 -ohjelman useissa kestävän kehityksen tavoitteissa: esimerkiksi tavoitteessa 4 (koulutus), tavoitteessa 5 (sukupuoli), tavoitteessa 8 ja tavoitteessa 12 matkailuun liittyen (kestävä kasvu/kulutustottumukset) sekä erityisesti tavoitteessa 11 (kaupungit–perintö).
 (13)Kansainvälisesti tunnustetaan yhä laajemmin, että kulttuuriperinnön ihmiskeskeinen ja inhimilliset arvot keskiöön asettava laajennettu ja monialainen käsite vahvistaa tarvetta edistää sitä, että kulttuuriperintö on yhä laajemman yleisön saavutettavilla. Tämä voidaan saavuttaa tavoittamalla eri kohderyhmiä ja parantamalla esteetöntä pääsyä eri paikkoihin, rakennuksiin sekä parantamalla tuotteiden ja palveluiden saatavuutta niin, että otetaan huomioon erityistarpeet ja väestörakenteen muutoksen vaikutukset.
 (14)Erilaiset kulttuuriperinnön ylläpitoa, restaurointia, säilyttämistä, uudelleenkäyttöä, saavutettavuutta ja edistämistä koskevat toimet sekä kulttuuriperintöön liittyvät palvelut kuuluvat ensisijaisesti kansalliseen, alueelliseen tai paikalliseen vastuualueeseen. Kulttuuriperinnöllä on kuitenkin selkeä eurooppalainen ulottuvuus, ja sitä käsitellään useissa muissakin kuin vain kulttuuriin liittyvissä EU:n politiikoissa. Näihin kuuluvat muun muassa seuraavat: koulutus, maatalous ja maaseudun kehittäminen, aluekehitys, sosiaalinen yhteenkuuluvuus, meriasiat, ympäristö, matkailu, digitaalistrategia, tutkimus ja innovointi sekä viestintä.
 (15)Jotta Euroopan taloudet ja yhteiskunnat voivat saada näistä täydet hyödyt irti, useita julkisia politiikkoja sivuavassa kulttuuriperintöresurssien vaalimisessa, kehittämisessä ja hoidossa tarvitaan tehokasta monitasoista hallintoa ja nykyistä parempaa eri alojen välistä yhteistyötä. Tämä edellyttää kaikkien sidosryhmien, muun muassa viranomaisten, yksityisten kansalaisten, kansalaisyhteiskunnan järjestöjen, valtiosta riippumattomien järjestöjen ja vapaaehtoissektorin mukana oloa.
 (16)Neuvosto kehotti 25 päivänä marraskuuta 2014 hyväksytyissä päätelmissään
 23
 komissiota harkitsemaan ehdotuksen esittämistä ”kulttuuriperinnön eurooppalaisesta teemavuodesta”.
 (17)Euroopan parlamentti suositti 8 päivänä syyskuuta 2015 antamassaan päätöslauselmassaan nimeämään mieluiten vuoteen 2018 mennessä kulttuuriperinnön eurooppalainen teemavuosi
 24
 .
 (18)Alueiden komitean 16 päivänä huhtikuuta 2015 annetussa lausunnossa
 25
 kannatettiin neuvoston ehdotusta kulttuuriperinnön eurooppalaisesta teemavuodesta ja painotettiin teemavuoden panosta yhteisten tavoitteiden saavuttamisessa yleiseurooppalaisessa kontekstissa.
 (19)Kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden nimeäminen on tehokas keino lisätä yleistä tietämystä asiasta, levittää tietoa hyvistä käytännöistä ja virittää tutkimustoimintaa ja poliittista keskustelua. Luomalla sellainen ympäristö, jossa näitä tavoitteita edistetään samanaikaisesti sekä unionin tasolla että kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla, teemavuosi voi lisätä yhteisvaikutuksia ja tehostaa resurssien käyttöä.
 (20)Kulttuuriperintö on myös yksi ulkosuhteiden eri ohjelmien toiminta-ala ensisijaisesti – mutta ei yksinomaan – Lähi-idässä. Kulttuuriperinnön arvon edistäminen on niin ikään vastatoimi kulttuuriaarteiden tahalliseen tuhoamiseen konfliktialueilla
 26
 . On tärkeää varmistaa kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden ja kaikkien ulkosuhteiden asianmukaisissa puitteissa kehitettyjen aloitteiden keskinäinen täydentävyys. Asiaan kuuluvien ulkosuhdevälineiden puitteissa kehitettävissä toimissa olisi muun muassa otettava huomioon ne yhteiset intressit, jotka liittyvät kolmansien maiden kanssa kokemuksista ja arvoista käytävään tiedonvaihtoon. Näin edistetään eri kulttuurien keskinäistä tuntemusta, kunnioittamista ja ymmärtämistä.
 (21)Vaikka tämä päätös on osoitettu jäsenvaltioille, myös laajentumisprosessissa mukana olevat maat olisi otettava tiiviisti mukaan kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden toimiin. Euroopan naapuruuspolitiikkaan osallistuvat maat ja muut kumppanimaat olisi tarpeen mukaan pyrittävä saamaan mukaan. Tähän voidaan pyrkiä asianmukaisen yhteistyön ja vuoropuhelun, erityisesti EU:n ja näiden maiden kansalaisyhteiskuntien välisen vuoropuhelun, puitteissa.
 (22)Euroopan kulttuuriperinnön vaaliminen, säilyttäminen ja kehittäminen kuuluu unionin nykyisten ohjelmien tavoitteisiin. Näin ollen teemavuosi voidaan toteuttaa hyödyntämällä näitä ohjelmia niiden nykyisten säännösten mukaisesti ja asettamalla rahoituspainopisteet joko yhdeksi tai useammaksi vuodeksi. Erilaiset ohjelmat ja politiikat kulttuurin, koulutuksen, maatalouden ja maaseudun kehittämisen, aluekehityksen, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden, meriasioiden, ympäristön, matkailun, digitaalisten sisämarkkinoiden strategian, tutkimuksen ja innovoinnin sekä viestinnän aloilla edistävät suoraan tai välillisesti Euroopan kulttuuriperinnön suojaamista, kehittämistä, innovatiivista uudelleenkäyttöä ja edistämistä, ja niistä on mahdollista tukea aloitetta kunkin ohjelman tai politiikan oikeudellisen kehyksen mukaisesti.
 (23)Tämän päätöksen tavoitteena on tukea jäsenvaltioiden pyrkimyksiä suojella, vaalia ja kehittää, uudelleenkäyttää ja edistää Euroopan kulttuuriperintöä. Koska tätä ei voida jäsenvaltioiden välisen tiedonvaihtotarpeen ja unionin laajuisten hyvien käytänteiden levittämisen tarpeen vuoksi saavuttaa riittävällä tavalla yksin jäsenvaltioiden toimin, vaan se voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla, Euroopan unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklan 3 kohdassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen,
 OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
 1 artikla
 Kohde
 Nimetään vuosi 2018 ’kulttuuriperinnön eurooppalaiseksi teemavuodeksi’ jäljempänä ’teemavuosi’.
 2 artikla
 Tavoitteet
 1. Kulttuuria koskevan Euroopan toimintasuunnitelman tavoitteiden mukaisesti teemavuoden yleisenä tavoitteena on edistää ja tukea – erityisesti kokemusten ja hyvien toimintatapojen vaihtamisen kautta – unionin, jäsenvaltioiden sekä alueellisten ja paikallisten viranomaisten toimia Euroopan kulttuuriperinnön suojelemiseksi, vaalimiseksi, uudelleenkäyttämiseksi, kehittämiseksi, hyödyntämiseksi ja edistämiseksi Euroopan unionissa (EU). Teemavuoden tavoitteena on erityisesti
 a)edistää osaltaan Euroopan kulttuuriperinnön roolia keskeisenä osana kulttuurista monimuotoisuutta ja kulttuurienvälistä vuoropuhelua. Teemavuoden puitteissa olisi tuotava esiin parhaita keinoja varmistaa kulttuuriperinnön säilyttäminen ja vaaliminen sekä se, että laajempi ja moninaisempi yleisö voi nauttia siitä. Tämä tapahtuu muun muassa yleisöpohjan laajentamisen ja kulttuuriperintökasvatuksen kautta niin, että otetaan kaikilta osin huomioon jäsenvaltioiden toimivalta, mikä edistää sosiaalista osallisuutta ja integraatiota.
 b)vahvistaa suoran ja välillisen taloudellisen potentiaalinsa ansioista kulttuuriperinnön merkitystä Euroopan taloudelle ja yhteiskunnalle. Tähän kuuluu kulttuuri- ja luovan alan teollisuuden tukeminen ja innoituksen antaminen luovuuteen ja innovointiin, kestävän matkailun edistäminen, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistaminen sekä pysyvien työpaikkojen luominen.
 c)edistää kulttuuriperintöä unionin kansainvälisen ulottuvuuden tärkeänä tekijänä hyödyntäen kumppanimaiden kiinnostusta eurooppalaista kulttuuriperintöä ja asiantuntemusta kohtaan.
 2. Kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden erityistavoitteet ovat seuraavat:
 a)edistetään ihmiskeskeisiä, osallistavia, tulevaisuuteen suuntautuvia ja yhtenäisempiä monialaisia toimintatapoja sen takaamiseksi, että kulttuuriperintö on kaikkien saavutettavissa, sekä kulttuuriperinnön vaalimisen, säilyttämisen, innovatiivisen uudelleenkäytön ja kehittämisen varmistamiseksi;
 b)edistetään monitasoisen hallinnon ja kulttuuriperinnön hoidon innovatiivisia malleja, jossa ovat mukana kaikki sidosryhmät viranomaiset, yksityiset kansalaiset, kansalaisyhteiskunnan järjestöt, valtiosta riippumattomat järjestöt ja vapaaehtoissektori mukaan luettuina;
 c)edistetään keskustelua, tutkimus- ja innovointitoimia sekä hyvien käytäntöjen vaihtoa kulttuuriperinnön säilyttämisen ja vaalimisen laadusta ja historiallisessa ympäristössä toteutettavista nykytoimista samoin kuin edistää sellaisia ratkaisuja, joiden ansiosta kulttuuriperintö on kaikkien, myös vammaisten, saavutettavissa ja ulottuvilla;
 d)korostetaan ja edistetään kulttuuriperinnön myönteistä vaikutusta yhteiskuntaan ja talouteen tutkimuksen ja innovoinnin kautta muun muassa niin, että hyödynnetään EU:n tason tietopohjaa ja kehitetään indikaattoreita ja vertailuarvoja;
 e)kannustetaan paikallisia kehittämisstrategioita kulttuuriperinnön potentiaalin hyödyntämiseen, esimerkiksi edistämällä kestävää kulttuurimatkailua;
 f)tuetaan erityistaitojen kehittämistä ja parannetaan tietämyksenhallintaa ja tietämyksen siirtoa kulttuuriperinnön alalla digitalisoitumisen vaikutukset huomioon ottaen;
 g)edistetään kulttuuriperintöä nykypäivän kulttuuriteosten ja innovoinnin inspiraation lähteenä sekä korostetaan vuorovaikutuksen mahdollisuuksia ja kulttuurialan ja luovien alojen sekä yhteisöjen ja kulttuuriperinnön alan välistä vahvempaa vuorovaikutusta;
 h)valistetaan Euroopan kulttuuriperinnön tärkeydestä elinikäisen oppimisen ja koulutuksen avulla, jotka kohdennetaan erityisesti nuorille ja paikallisyhteisöille;
 i)korostetaan kulttuuriperintöalan kansainvälisen yhteistyön mahdollisuuksia tiiviimpien suhteiden kehittämiseksi EU:n ulkopuolisten maiden kanssa ja edistetään kulttuurien välistä vuoropuhelua, konfliktien jälkeistä sovittelua ja konfliktien ehkäisemistä;
 j)edistetään kulttuuriperintöä koskevaa tutkimusta ja innovointia; helpotetaan sitä, että kaikki sidosryhmät, erityisesti julkisviranomaiset ja yksityinen sektori, voivat hyödyntää tutkimustuloksia, ja helpotetaan tutkimustulosten levittämistä laajemmalle yleisölle sekä
 k)edistetään yhteisvaikutusta unionin ja jäsenvaltioiden välillä muun muassa vahvistamalla aloitteita, joilla ehkäistään kulttuuriomaisuuden laitonta kauppaa.
 3 artikla
 Toimenpiteiden sisältö
 1. Edellä 2 artiklassa esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi toteutetaan toimenpiteitä, joihin on sisällyttävä seuraavaa teemavuoden tavoitteisiin nivoutuvaa toimintaa Euroopan ja jäsenvaltioiden tasolla sekä alue- ja paikallistasolla:
 (a)konferenssit, tapahtumat ja aloitteet, joilla viritetään keskustelua ja lisätään tietämystä kulttuuriperinnön merkityksestä ja arvosta sekä edistetään kansalaisten ja sidosryhmien osallistumista;
 (b)tiedotus-, opetus- ja valistuskampanjat, joilla välitetään sellaisia arvoja kuten monimuotoisuus ja kulttuurienvälinen vuoropuhelu käyttäen esimerkkinä Euroopan rikasta kulttuuriperintöä ja joilla edistetään kansalaisten osallistumista kulttuuriperinnön suojeluun ja hoitoon ja yleisemmin teemavuoden tavoitteiden saavuttamiseen;
 (c)kansallis-, alue- ja paikallishallintoviranomaisten ja muiden organisaatioiden kokemusten ja hyvien toimintatapojen vaihto tiedon levittämiseksi kulttuuriperinnöstä sekä
 (d)tutkimusten ja tutkimus- ja innovointitoimien tekeminen sekä niiden tulosten levittäminen unionissa tai kansallisella tasolla.
 2. Komissio ja jäsenvaltiot voivat määrittää muita toimia, jotka voisivat myötävaikuttaa 2 artiklassa vahvistettujen eurooppalaisen teemavuoden tavoitteiden saavuttamiseen, ja sallia viittaukset eurooppalaiseen teemavuoteen näiden toimien edistämisessä, jos ne myötävaikuttavat kyseisten tavoitteiden saavuttamiseen.
 4 artikla
 Koordinointi kansallisella tasolla
 Kukin jäsenvaltio nimeää kansallisen koordinaattorin, joka vastaa jäsenvaltion osallistumisesta teemavuoteen. Koordinaattori varmistaa asiaan liittyvien toimien koordinoinnin kansallisella tasolla.
 5 artikla
 Koordinointi unionin tasolla
 Komissio kutsuu kansalliset koordinaattorit koolle eurooppalaisen teemavuoden toiminnan sovittamiseksi yhteen ja tietojen vaihtamiseksi sen toteutuksesta unionissa ja jäsenvaltioissa.
 6 artikla
 Kansainvälinen yhteistyö
 Komissio tekee teemavuoteen liittyvää yhteistyötä toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen, erityisesti Unescon ja Euroopan neuvoston, kanssa varmistaen samalla EU:n osallistumisen näkyvyyden.
 7 artikla
 Rahoitus
 Eurooppalaisen teemavuoden toiminnan tueksi tarkoitettu Euroopan tason yhteisrahoitus on sovellettavien sääntöjen mukaista, ja se toteutetaan nykyisten mahdollisuuksien rajoissa asettaa jo olemassa oleviin ohjelmiin, kuten Luova Eurooppa -ohjelmaan, painopisteitä joko yhdeksi tai useammaksi vuodeksi. Eurooppalaista teemavuotta voidaan tarvittaessa tukea myös muista ohjelmista ja politiikoista niiden oikeudellisten ja rahoitusta koskevien säännösten mukaisesti.
 8 artikla
 Seuranta ja arviointi
 Komissio antaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2019 Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle kertomuksen tässä päätöksessä säädettyjen aloitteiden toteuttamisesta ja tuloksista sekä näitä aloitteita koskevan yleisarvion.
 9 artikla
 Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
 10 artikla
 Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
 Tehty Brysselissä
 Euroopan parlamentin puolesta
 Neuvoston puolesta
 Puhemies
 Puheenjohtaja
 SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS
 1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
 1.1.Ehdotuksen/aloitteen nimi
 1.2.Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)
 1.3.Ehdotuksen/aloitteen luonne
 1.4.Tavoite (Tavoitteet)
 1.5.Ehdotuksen/aloitteen perustelut
 1.6.Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto
 1.7.Hallinnointitapa (Hallinnointitavat)
 2.HALLINNOINTI
 2.1.Seuranta- ja raportointisäännöt
 2.2.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä
 2.3.Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi
 3.EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET
 3.1.Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat
 3.2.Arvioidut vaikutukset menoihin
 3.2.1.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin
 3.2.2.Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin
 3.2.3.Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin
 3.2.4.Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa
 3.2.5.Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen
 3.3.Arvioidut vaikutukset tuloihin
 SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS
 1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
 1.1.Ehdotuksen/aloitteen nimi
 kulttuuriperinnön eurooppalainen teemavuosi
 1.2.Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)
 27
 TOIMINTALOHKO(T): KOULUTUS- JA KULTTUURITOIMI (TOIMET): LUOVA EUROOPPA
 1.3.Ehdotuksen/aloitteen luonne
 X Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen.
 ◻ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen
 28
 .
 ◻ Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen.
 ◻ Ehdotus/aloite liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen.
 1.4.Tavoite (Tavoitteet)
 1.4.1.Komission monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukee
 Aloitteella ei tueta mitään monivuotista strategista tavoitetta sen luonteesta johtuen (eurooppalainen teemavuosi).
 1.4.2.Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä
 Erityistavoite nro
 a)
 Teemavuosi edistää osaltaan Euroopan kulttuuriperinnön merkitystä keskeisenä osana kulttuurista monimuotoisuutta ja kulttuurienvälistä vuoropuhelua. Siinä olisi tuotava esiin parhaita keinoja varmistaa kulttuuriperinnön säilyttäminen ja vaaliminen sekä se, että laajempi ja moninaisempi yleisö voi nauttia siitä. Tämä tapahtuu muun muassa yleisöpohjan laajentamisen ja kulttuuriperintökasvatuksen kautta niin, että otetaan kaikilta osin huomioon jäsenvaltioiden toimivalta, mikä edistää sosiaalista osallisuutta ja integraatiota.
 b)
 Teemavuosi vahvistaa suoran ja välillisen taloudellisen potentiaalinsa ansioista kulttuuriperinnön merkitystä Euroopan taloudelle ja yhteiskunnalle. Tähän kuuluu kulttuuri- ja luovan alan teollisuuden tukeminen ja innoituksen antaminen luovuuteen ja innovointiin, kestävän matkailun edistäminen, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistaminen sekä pysyvien työpaikkojen luominen.
 c)
 Teemavuosi edistää kulttuuriperintöä unionin kansainvälisen ulottuvuuden tärkeänä tekijänä hyödyntäen kumppanimaiden kiinnostusta eurooppalaista kulttuuriperintöä ja asiantuntemusta kohtaan.
 Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä
 15.04 – Luova Eurooppa
 1.4.3.Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset
 Selvitys siitä, miten ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän tilanteeseen
 – Järjestetään sekä Euroopan että kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla tiedotus- ja edistämiskampanjoita, tapahtumia ja aloitteita, joiden avulla välitetään keskeisiä viestejä ja levitetään tietoa esimerkeiksi kelpaavista hyvistä käytännöistä, EU:n rooli edistettäessä yhteisiä ratkaisuja mukaan luettuna.
 – Lisätään tietämystä siitä, mikä merkitys kulttuuriperinnöllä on EU:n kansalaisille sekä vahvistetaan kulttuuriperinnön panosta kasvuun ja työllisyyteen sekä sosiaaliseen koheesioon kansallisella ja Euroopan tasolla.
 – Tuodaan esiin kulttuuriperinnön vaalimisen, säilyttämisen ja hoitamisen haasteet ja vahvistetaan niihin liittyviä mahdollisuuksia, muun muassa digitointiin liittyen.
 1.4.4.Tulos- ja vaikutusindikaattorit
 Selvitys siitä, millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataan
 Tuotosten lukumäärä tiedotuskampanjan puitteissa
 1.5.Ehdotuksen/aloitteen perustelut
 1.5.1.Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä
 Lyhyellä aikavälillä: Parempi ymmärrys kulttuuriperinnön merkityksestä EU:n voimavarana sekä EU:n roolista sen turvaamisessa
 Pitkällä aikavälillä: Kansalaiset tiedostavat aikaisempaa paremmin kulttuuriperinnön tärkeyden ja EU:n myönteisen merkityksen
 1.5.2.EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo
 – Parannetaan sen tiedostamista, että Euroopan kulttuuriperintö on tärkeä talouskasvun ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta
 – Lisätään tietämystä haasteista ja mahdollisuuksista sekä korostetaan EU:n roolia edistettäessä yhteisiä ratkaisuja.
 1.5.3.Vastaavista toimista saadut kokemukset
 Viimeisten kymmenen vuoden aikana järjestetyt eurooppalaiset teemavuodet ovat osoittautuneet tehokkaiksi välineiksi lisätä tietoisuutta sekä suuren yleisön että mielipidevaikuttajien keskuudessa, ja niillä on luotu yhteisvaikutusta eri toiminta-alojen välillä EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla.
 1.5.4.Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut
 Kulttuuriperinnön eurooppalainen teemavuosi toimii useiden unionin ohjelmien viitekohtana. Tällaisia ovat muun muassa Luova Eurooppa -ohjelma, Euroopan rakenne- ja investointirahastot, Horisontti 2020 -puiteohjelma (muun muassa kulttuuriperinnön säilyttämisen ja hyödyntämisen digitaaliset elementit) sekä ohjelmat Erasmus+ ja Kansalaisten Eurooppa. Luova Eurooppa -ohjelmasta rahoitetaan lisäksi kolmea EU:n erityisesti kulttuuriperinnölle omistettua tointa: Euroopan kulttuuriperintöpäiviä, Euroopan unionin kulttuuriperintöpalkintoa ja Euroopan kulttuuriperintötunnusta.
 1.6.Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto
 X Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto on rajattu.
 –X
 Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa 1.1.2018 ja päättyy 31.12.2018.
 –X
 Rahoitusvaikutukset alkavat vuonna 2017 ja päättyvät vuonna 2018.
 ◻ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa ei ole rajattu.
 –Käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna VVVV,
 –minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa.
 1.7.Hallinnointitapa (Hallinnointitavat)
 29
 X Suora hallinnointi, jonka komissio toteuttaa käyttämällä
 –◻ yksiköitään, myös unionin edustustoissa olevaa henkilöstöään
 –◻ toimeenpanovirastoja
 ◻ Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa
 ◻ Välillinen hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty
 –◻ kolmansille maille tai niiden nimeämille elimille
 –◻ kansainvälisille järjestöille ja niiden erityisjärjestöille (tarkennettava)
 –◻ Euroopan investointipankille tai Euroopan investointirahastolle
 –◻ varainhoitoasetuksen 208 ja 209 artiklassa tarkoitetuille elimille
 –◻ julkisoikeudellisille yhteisöille
 –◻ sellaisille julkisen palvelun tehtäviä hoitaville yksityisoikeudellisille elimille, jotka antavat riittävät rahoitustakuut
 –◻ sellaisille jäsenvaltion yksityisoikeuden mukaisille elimille, joille on annettu tehtäväksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden täytäntöönpano ja jotka antavat riittävät rahoitustakuut
 –◻ henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa SEU-sopimuksen V osaston mukaisia yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan erityistoimia ja jotka nimetään asiaa koskevassa perussäädöksessä.
 –Jos käytetään useampaa kuin yhtä hallinnointitapaa, huomautuksille varatussa kohdassa olisi annettava lisätietoja.
 Huomautukset:
 [...]
 [...]
 2.HALLINNOINTI
 2.1.Seuranta- ja raportointisäännöt
 Ilmoitetaan sovellettavat aikavälit ja edellytykset
 Teemavuoden työohjelma
 Ohjauskomitean perustaminen
 2.2.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä
 2.2.1.Todetut riskit
 – aloitteiden vähäinen näkyvyys
 – liian suuret odotukset rajallisiin määrärahoihin nähden
 2.2.2.Tiedot käyttöön otetusta sisäisen valvonnan järjestelmästä
 Säännöllinen riskinarviointi ohjauskomitean puitteissa
 2.2.3.Arvio tarkastusten kustannustehokkuudesta ja odotettavissa olevasta virheriskin tasosta
 [”pro memoria”]
 [”pro memoria”]
 2.3.Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi
 Ilmoitetaan käytössä olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteet
 Komissio varmistaa tämän päätöksen nojalla rahoitettavien toimien toteutuksen yhteydessä, että unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, korruptiota ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja perimällä virheellisesti maksetut varat takaisin ja, jos väärinkäytöksiä havaitaan, tehokkailla, oikeasuhteisilla ja varoittavilla seuraamuksilla. Komissiolla on tämän päätöksen nojalla oikeus suorittaa paikalla tehtäviä tarkastuksia komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 mukaisesti. Tarkastukset tekee tarvittaessa Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF), ja niihin sovelletaan Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1073/1999.
 3.EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET
 3.1.Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat
 Talousarviossa jo olevat budjettikohdat
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake
 Budjettikohta
 Määräraha-laji
 Rahoitusosuudet
 Otsake 3: Turvallisuus ja kansalaisuus
 JM/EI-JM
 30
 EFTA-mailta
 31
 ehdokasmailta
 32
 kolmansilta mailta
 Varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet
 3
 15 04 02- Kulttuurin alaohjelma – Rajatylittävien toimien tukeminen ja kansainvälisen levityksen ja liikkuvuuden edistäminen
 JM
 EI
 EI
 EI
 EI
 Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake
 Budjettikohta
 Määräraha-laji
 Rahoitusosuudet
 JM/EI-JM
 EFTA-mailta
 ehdokasmailta
 kolmansilta mailta
 Varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet
 3.2.Arvioidut vaikutukset menoihin
 [Tämän osan täyttämisessä on käytettävä
 hallintomäärärahoja koskevaa laskentataulukkoa
 (tämän rahoitusselvityksen liitteessä oleva toinen asiakirja), joka on asetettava saataville CISNETiin komission sisäistä lausuntokierrosta varten.]
 3.2.1.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin
 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Monivuotisen rahoituskehyksen
 otsake
 Numero
 Otsake [3] Turvallisuus ja kansalaisuus
 PO: EAC
 Vuosi N
 33
 Vuosi N+1
 Vuosi N+2
 Vuosi N+3
 ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6)
 YHTEENSÄ
 •Toimintamäärärahat
 (1)
 (2)
 15 04 02 – Luova Eurooppa – Kulttuurin alaohjelma
 Sitoumukset
 (1a)
 1 000
 3 000
 4 000
 Maksut
 (2 a)
 500
 1 900
 1 100
 500
 4 000
 Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat
 34
 Budjettikohdan numero
 (3)
 EAC-PO:n määrärahat YHTEENSÄ
 Sitoumukset
 = 1 + 1 a + 3
 Maksut
 = 2 + 2 a
 +3
 •Toimintamäärärahat YHTEENSÄ
 Sitoumukset
 (4)
 1,000
 3,000
 4,000
 Maksut
 (5)
 0,500
 1,900
 1,100
 0,500
 4,000
 •Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ
 (6)
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN <....> kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ
 Sitoumukset
 =4+ 6
 Maksut
 =5+ 6
 Jos ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia useampaan otsakkeeseen:
 •Toimintamäärärahat YHTEENSÄ
 Sitoumukset
 (4)
 Maksut
 (5)
 •Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ
 (6)
 Monivuotisen rahoituskehyksen
 OTSAKKEESEEN 1-4 kuuluvat
 määrärahat YHTEENSÄ
 (Viitemäärä)
 Sitoumukset
 =4+ 6
 1 000
 3 000
 4 000
 Maksut
 =5+ 6
 500
 1 900
 1 100
 500
 4 000
 Monivuotisen rahoituskehyksen
 otsake
 5
 ”Hallintomenot”
 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Vuosi N
 Vuosi N+1
 Vuosi N+2
 Vuosi N+3
 ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6)
 YHTEENSÄ
 PO: EAC
 •Henkilöresurssit
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 •Muut hallintomenot
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 EAC-PO YHTEENSÄ
 Määrärahat
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 Monivuotisen rahoituskehyksen
 OTSAKKEESEEN 5 kuuluvat
 määrärahat YHTEENSÄ
 (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä)
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Vuosi N
 35
 Vuosi N+1
 Vuosi N+2
 Vuosi N+3
 ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6)
 YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen
 OTSAKKEISIIN 1–5* kuuluvat
 määrärahat YHTEENSÄ
 Sitoumukset
 Maksut
 *Otsake 5: Hallintomenot, henkilöresurssit mukaan luettuna, katetaan PO EACin sisäisillä uudelleenjärjestelyillä.
 3.2.2.Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin
 –◻ Ehdotus/aloite ei edellytä toimintamäärärahoja.
 –X
 Ehdotus/aloite edellyttää toimintamäärärahoja seuraavasti:
 Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Tavoitteet ja tuotokset
 ⇩
 Vuosi N
 Vuosi N+1
 Vuosi N+2
 Vuosi N+3
 ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6)
 YHTEENSÄ
 TUOTOKSET
 Tyyppi
 36
 Keskimäär. kustannukset
 lkm
 Kustannus
 lkm
 Kustannus
 lkm
 Kustannus
 lkm
 Kustannus
 lkm
 Kustannus
 lkm
 Kustannus
 lkm
 Kustannus
 Lukumäärä yhteensä
 Kustannukset yhteensä
 ERITYISTAVOITE 1
 37
 - Tuotos
 Viestintä
 0,3
 2
 0,600
 0
 0
 0,600
 - Tuotos
 Seminaarit
 0,25
 4
 1,000
 0
 0
 1,000
 - Tuotos
 Välisumma erityistavoite 1
 6
 1,600
 0
 0
 1,600
 ERITYISTAVOITE 2 ...
 - Tuotos
 Viestintä
 0,3
 2
 0,600
 0
 0
 0,600
 - Tuotos
 Seminaarit ja konferenssit
 0,25
 3
 0,750
 0
 0
 0,750
 Välisumma erityistavoite 2
 5
 1,350
 0
 0
 1,350
 ERITYISTAVOITE 3 ...
 - Tuotos
 Viestintä
 0,3
 1
 0,300
 0
 0
 0,300
 - Tuotos
 Seminaarit ja konferenssit
 0,25
 3
 0,750
 0
 0
 0,750
 Välisumma erityistavoite 3
 4
 1,050
 0
 0
 1,050
 KUSTANNUKSET YHTEENSÄ
 4,000
 Tuotokset
 Tiedotuskampanja: VNR- ja muut videot, visuaalinen ilme, verkkosivut, suhdetoiminta, sosiaalinen media, tiedotusaineisto, julkaisut ja muut painotuotteet, selvitykset sekä muut tiedotustoimet.
 Seminaarit ja konferenssit: Näihin voi sisältyä avaus- ja päätöskonferenssi, luentoja, työpajoja, korkean tason tapahtumia, toimittajille suunnattuja seminaareja, oheistapahtumia sekä muita tapahtumia sekä Brysselissä että jäsenvaltioissa.
 Kustannusrakenne
 Aikaisempien, erityisesti Luova Eurooppa -ohjelman kulttuuriin liittyvien toimien perusteella on arvioitu, että EU:n tason tiedotuskampanjan keskimääräiset kustannukset olisivat noin 300 000 euroa ja seminaarin 100 000 ja 400 000 euron välillä riippuen sen laajuudesta ja osallistujamäärästä. Näin ollen kulttuurin eurooppalaisen teemavuoden yhteydessä järjestettävien seminaarien keskimääräisten kustannusten arvioidaan kohtuudella olevan 250 000 euroa.
 3.2.3.Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin
 3.2.3.1.Yhteenveto
 – ◻ Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja.
 –X
 Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti:
 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Vuosi N
 38
 Vuosi N+1
 Vuosi N+2
 Vuosi N+3
 ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6)
 YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen
 OTSAKE 5
 Henkilöresurssit
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 Muut hallintomenot
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 Monivuotisen rahoituskehyksen
 OTSAKE 5, välisumma
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 Monivuotisen rahoituskehyksen
 OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät
 39
 Henkilöresurssit
 Muut hallintomenot
 Monivuotisen rahoituskehyksen
 OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät,
 välisumma
 YHTEENSÄ
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 p.m.
 Henkilöresursseihin ja muihin hallintomenoihin käytettävien määrärahojen tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetuilla pääosaston määrärahoilla ja/tai pääosastossa toteutetuilla määrärahojen uudelleenjärjestelyillä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.
 3.2.3.2.Henkilöresurssien arvioitu tarve
 –◻ Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja.
 –X
 Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti:
 Arvio kokoaikaiseksi henkilöstöksi muutettuna
 vuosiN
 vuosiN+1
 vuosi N+2
 vuosi N+3
 ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6)
 •Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt)
 XX 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot EU:ssa)
 1
 1
 1
 XX 01 01 02 (edustustot EU:n ulkopuolella)
 XX 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta)
 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta)
 •Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna)
 40
 XX 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö)
 XX 01 02 02 (sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat, vuokrahenkilöstö ja nuoremmat asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa)
 XX 01 04 yy
 41
 - päätoimipaikassa
 - EU:n ulkopuolisissa edustustoissa
 XX 01 05 02 (sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö – epäsuora tutkimustoiminta)
 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö)
 Muu budjettikohta (mikä?)
 YHTEENSÄ
 1
 1
 1
 XX viittaa kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon.
 Henkilöresurssien tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.
 Kuvaus henkilöstön tehtävistä:
 Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt
 Teemavuoden työsuunnitelman laatiminen ja koordinointi muiden yksiköiden kanssa; palvelu- ja ostosopimusten toimeksiantojen laatiminen sekä valintamenettelyn seuraaminen; toimielinten välisen koordinoinnin varmistaminen; selontekojen ja puheiden valmistelu pääosastolle ja komissaarille; lehdistötiedotukseen osallistuminen; jälkiarvioinnin seuranta.
 Ulkopuolinen henkilöstö
 3.2.4.Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa
 –X
 Ehdotus/aloite on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukainen.
 –◻ Ehdotus/aloite edellyttää monivuotisen rahoituskehyksen asianomaisen otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista.
 Selvitys rahoitussuunnitelmaan tarvittavista muutoksista, mainittava myös kyseeseen tulevat budjettikohdat ja määrät
 –◻ Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista.
 Selvitys tarvittavista toimenpiteistä, mainittava myös kyseeseen tulevat rahoituskehyksen otsakkeet, budjettikohdat ja määrät
 3.2.5.Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen
 –X Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja.
 –Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen osallistuu ulkopuolisia tahoja seuraavasti (arvio):
 Määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Vuosi N
 Vuosi N+1
 Vuosi N+2
 Vuosi N+3
 ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6)
 Yhteensä
 Rahoitukseen osallistuva taho
 Yhteisrahoituksella katettavat määrärahat YHTEENSÄ
 3.3.Arvioidut vaikutukset tuloihin
 –X
 Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia tuloihin.
 –◻ Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti:
 vaikutukset omiin varoihin
 vaikutukset sekalaisiin tuloihin
 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Tulopuolen budjettikohta
 Käytettävissä olevat määrärahat kuluvana varainhoitovuonna
 Ehdotuksen/aloitteen vaikutus
 42
 Vuosi N
 Vuosi N+1
 Vuosi N+2
 Vuosi N+3
 ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6)
 Momentti ....
 Vastaava(t) menopuolen budjettikohta (budjettikohdat) käyttötarkoitukseensa sidottujen sekalaisten tulojen tapauksessa:
 Selvitys tuloihin kohdistuvan vaikutuksen laskentamenetelmästä
 (1)
 Neuvoston päätöslauselma, tehty 16 päivänä marraskuuta 2007, Euroopan unionin kulttuuria koskevasta asialistasta (2007/C 287/01) (EUVL C 287, 29.11.2007, s. 1).
 (2)
 Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät kulttuurialan työsuunnitelmasta vuosiksi 2015–2018 (2014/C/463/02).
 (3)
 Neuvoston päätelmät, annettu 21 päivänä toukokuuta 2014, kulttuuriperinnöstä Euroopan kestävän kehityksen strategisena voimavarana (2014/C 183/08) EUVL C 183, 14.6.2014, s. 36.
 (4)
 Komission tiedonanto, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2014, Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: ”Tavoitteena kulttuuriperintöä koskeva yhdennetty lähestymistapa Euroopassa”, COM(2014) 477 final.
 (5)
 Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta: ”Tavoitteena kulttuuriperintöä koskeva yhdennetty lähestymistapa Euroopassa” (2015/C 195/04) EUVL C 195, 12.6.2015, s. 22.
 (6)
 Euroopan parlamentin päätöslauselma, annettu 8 päivänä syyskuuta 2015, aiheesta ”Tavoitteena kulttuuriperintöä koskeva yhdennetty lähestymistapa Euroopassa” (2014/2149(INI)) P8_TA(2015)0293
 (7)
 Neuvoston päätelmät kulttuuriperinnöstä Euroopan kestävän kehityksen strategisena voimavarana (2014/C 463/01) EUVL C 463, 23.12.2014, s. 1.
 (8)
 Kuten korostetaan unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja komission yhteisessä tiedonannossa ”Towards an EU strategy for International cultural relations” (Tavoitteena EU:n kansainvälisten kulttuurisuhteiden strategia), JOIN(2016) 29 final.
 (9)
 Europa Nostra -verkoston koordinoima liitto, joka kokoaa yhteen alan verkostoja ja järjestöjä. Alliance 3.3 viittaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 3 artiklan 3 kohtaan.
 (10)
 http://www.sharingheritage.de/en/main/
 (11)
 http://ec.europa.eu/culture/news/2015/0612-cultural-heritage-counts_en.htm
 .
 (12)
 http://bookshop.europa.eu/en/getting-cultural-heritage-to-work-for-europe-pbKI0 115128/
 .
 (13)
 http://www.jpi-culturalheritage.eu/wp-content/uploads/SRA-2014-06.pdf
 .
 (14)
 http://www.culturalbase.eu
 (15)
 ESFRI, Strategy Report on Research Infrastructures, Roadmap 2016.
 (16)
 EUVL C , , p. .
 (17)
 Komission tiedonanto, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2014, Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Tavoitteena kulttuuriperintöä koskeva yhdennetty lähestymistapa Euroopassa”, COM(2014) 477 final.
 (18)
 Neuvoston päätelmät, annettu 21 päivänä toukokuuta 2014, kulttuuriperinnöstä Euroopan kestävän kehityksen strategisena voimavarana (2014/C 183/08) EUVL C 183, 14.6.2014, s. 36.
 (19)
 Neuvoston päätöslauselma, tehty 16 päivänä marraskuuta 2007, Euroopan unionin kulttuuria koskevasta asialistasta (2007/C 287/01) (EUVL C 287, 29.11.2007, s. 1).
 (20)
 Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmät kulttuurialan työsuunnitelmasta vuosiksi 2015–2018 (2014/C 463/02), EUVL C 463, 23.12.2014, s. 4.
 (21)
 Yleissopimus kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä, Pariisi, 20. lokakuuta 2005
 (22)
 YK:n yleiskokouksen 25 päivänä syyskuuta 2015 antama päätöslauselma ”Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development”.
 (23)
 Neuvoston päätelmät kulttuuriperinnöstä Euroopan kestävän kehityksen strategisena voimavarana (2014/C 463/01) EUVL C 463, 23.12.2014, s. 1.
 (24)
 Euroopan parlamentin päätöslauselma, annettu 8. päivänä syyskuuta 2015, aiheesta ”Tavoitteena kulttuuriperintöä koskeva yhdennetty lähestymistapa Euroopassa” (2014/2149(INI)) P8_TA(2015)0293
 (25)
 Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Tavoitteena kulttuuriperintöä koskeva yhdennetty lähestymistapa Euroopassa” (2015/C 195/04) EUVL C 195, 12.6.2015, s. 22.
 (26)
 Kuten korostetaan unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja komission yhteisessä tiedonannossa ”Towards an EU strategy for International cultural relations” (Tavoitteena EU:n kansainvälisten kulttuurisuhteiden strategia), JOIN(2016) 29 final.
 (27)
 ABM: toimintoperusteinen johtaminen; ABB: toimintoperusteinen budjetointi.
 (28)
 Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 54 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa.
 (29)
 Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivuilla osoitteessa: https://myintracomm.ec.testa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx
 (30)
 JM = jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat määrärahat.
 (31)
 EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto.
 (32)
 Ehdokasmaat ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset ehdokasmaat.
 (33)
 Vuosi N on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi.
 (34)
 Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta.
 (35)
 Vuosi N on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi.
 (36)
 Tuotokset ovat tuloksena olevia tuotteita ja palveluita (esim. rahoitettujen opiskelijavaihtojen määrä tai rakennetut tiekilometrit).
 (37)
 Kuten kuvattu kohdassa 1.4.2 ”Erityistavoitteet”.
 (38)
 Vuosi n on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi.
 (39)
 Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta.
 (40)
 Sopimussuhteiset toimihenkilöt, paikalliset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa.
 (41)
 Toimintamäärärahoista katettavan ulkopuolisen henkilöstön enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat).
 (42)
 Perinteiset omat varat (tulli- ja sokerimaksut) on ilmoitettava nettomääräisinä eli bruttomäärästä on vähennettävä kantokuluja vastaava 25 prosentin osuus.


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 2.7.2020
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 L 210/40
 EMP ÜHISKOMITEE OTSUS nr 71/2019,
 29. märts 2019,
 millega muudetakse EMP lepingu II lisa „Tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine“ [2020/824]
 EMP ÜHISKOMITEE,
 võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artiklit 98,
 ning arvestades järgmist:
 (1)
 EMP lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 27. aprilli 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/988, millega muudetakse ja parandatakse rakendusmäärust (EL) 2017/656, millega kehtestatakse väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate sisepõlemismootorite heite piirnormide ja tüübikinnituse haldusnõuded vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) 2016/1628 (1).
 (2)
 Seetõttu tuleks EMP lepingu II lisa vastavalt muuta,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 EMP lepingu II lisa XXIV peatüki punkti 1h (komisjoni rakendusmäärus (EL) 2017/656) lisatakse järgmine tekst:
 „, muudetud järgmise õigusaktiga:
 —
 32018 R 0988: komisjoni 27. aprilli 2018. aasta rakendusmäärus (EL) 2018/988 (ELT L 182, 18.7.2018, lk 46).“
 Artikkel 2
 Rakendusmääruse (EL) 2018/988 islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.
 Artikkel 3
 Käesolev otsus jõustub 30. märtsil 2019, tingimusel et kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated on edastatud (*1).
 Artikkel 4
 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.
 Brüssel, 29. märts 2019
 EMP Ühiskomitee nimel
 president
 Claude MAERTEN
 (1) ELT L 182, 18.7.2018, lk 46.
 (*1) Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.


type: wikipedia

text:
Ury Benador (numele său real fiind Simon Moise Grinberg) (n. 1 mai 1895, comuna Milișăuți, județul Suceava – d. 23 noiembrie 1971, București) a fost un prozator român de origine evreiască.
 A scris romane și nuvele, cu subiecte din lumea evreiască (Apassionata, Ghetto veac XX), cea a marii finanțe evreiești și române din perioada interbelică (Gablonz, magazin universal), de asemenea câteva piese de teatru. Romanul Subiect banal a fost considerat de critica literară drept cea mai reușită operă a sa. A tradus din Hans Scherfig.
 Biografie
 Copilărie și tinerețe
 Ury Benador s-a născut la data de 1 mai 1895, în comuna Milișăuți (pe atunci în districtul Rădăuți, Ducatul Bucovinei din Cisleitania (Coroana Austriei) în Imperiul Austro-Ungar, astăzi în județul Suceava) din România, primind la naștere numele ebraic de Simha Moshe Grünberg sau în documentele oficiale, Simon Moise Grünberg. A copilărit la Mihăileni, Botoșani, fiind expus atmosferei spirituale a iudaismului hasidic, iar mai târziu s-a mutat cu familia la Brăila. Părinții săi erau evrei săraci: tatăl, Moise Friedl Grünberg era croitor și scriitor în limba idiș, iar mama era Liba născută Schmidt. Din lipsă de bani nu a putut Simon Grünberg să-și termine studiile liceale și a devenit un autodidact, lucrând de foarte tânăr în diverse munci ocazionale. După cum a povestit în amintirile sale, părinții voiseră ca el să meargă la ieșiva pentru a deveni rabin, însă el prefera sa devină fotograf. Primele sale creații literare în limba idiș le-a publicat în revista „Der Hamer” în anul 1916.
 A continuat și mai târziu să scrie în idiș, până în anii 1940, dar majoritatea scrierilor sale le-a scris în limba română. A folosit multe pseudonime:Adam. S. Benador, apoi Simon Schmidt, după numele de familie al mamei, Ben-Hador (în ebraică: fiul generației); Zanwl Bașon. În cele din urmă a devenit Ury Benador.
 Activitatea în anii interbelici
 Debutul său literar în românește a avut loc în anul 1924 la Iași în revista Lumea literară. A colaborat la diverse publicații.
 Romanul Ghetto veac XX (1934) l-a făcut cunoscut, apăsând pe ideea că spiritul de discriminare rasială se păstrează în lumea burgheză modernă și că el continuă să oblige populația evreiască la o existență izolată. Spre deosebire de Isac Peltz, Ury Benador pune accentul pe tradițiile religioase și culturale iudaice, dând romanului o factură etnografică. De asemenea, predomină aici și discuțiile de ordin filozofico-social, eroul principal al romanului, ziaristul Baruch Landau fiind un intelectual care face tot timpul reflecții cu privire la problemele iudaismului, realizând o adevărată inventariere a acestora. Traiectoria lui Landau, personaj probabil apropiat de caracterul și dilemele identitare ale autorului, a fost marcată de mai multe stații ideologice: cercul socialist muncitoresc din Brăila, in care a activat scriitorul român Panait Istrati, cercurile sioniste și apoi cele bundiste. Cartea conține câteva pasaje admirative față de viața pionierilor sioniști în Palestina și a fost considerată de unii critici români, precum Pompiliu Constantinescu, o carte „pătrunsă de spirit mesianic, credința sionistă și problematica evreiască singulară”. „Ghetto veac XX” a fost prima parte a unei tetralogii plănuite de Benador, în care următoarele volume au fost „Mâl și beznă”, „Urcuș în gol” și „Marea Roșie”. Capitole din aceste romane au apărut mai întâi în reviste, precum magazinele evreiești Hasmonea, Adam și Renașterea. Benador a obișnuit vreme de 14 ani să modifice diverse părți din romanele sale pentru a le adapta la ideologiile și opiniile dominante în diversele perioade.
 Nuvela Appasionata are inspirație hasidică și muzicală, cu referire la Beethoven, iar scurtul roman analitic Subiect banal (1935) are ca subiect confesiunea agitată a unui bărbat - Ludwig Holdengraber - pe care-l obsedează verificarea faptului dacă soția sa Hilda este în stare să-l înșele sau nu. Plină de introspecții nemiloase, nuvela dezvăluie faptul că această experiență a provocat practic adulterul. Romanul Hilda (1935) expune același caz, dar din punct de vedere al femeii.
 Anii regimului fascisto-militar
 Adoptând o atitudine oportunistă, în anii 1941-1944 Benador s-a pus in slujba Centralei evreiești înființate de regimul Antonescu și a scris în organul acesteia, Gazeta Evreească. În anii de prigoană contra evreilor și de munci forțate și deportări, articolele sale chemau pe evrei să dea donații pentru armata germană, să se înroleze voluntari la curățirea străzilor de zăpadă, fiindcă „munca este sănătoasă pentru corp” etc.
 Anii puterii comuniste
 După ce comuniștii au preluat puterea în România, Benador a devenit unul din purtătorii de cuvânt ai Comitetului Democratic Evreiesc, instrument într-o anumită vreme al represiunii culturale și politice pe ulița evreiască. În buletinele acestui comitet, a scris zeci de articole aprige împotriva sionismului, lepădându-se cu totul de idei și simpatii din trecut. Unii din sioniștii arestați și aruncați în închisoare în anii stalinismului în România l-au suspectat sau chiar învinovățit de delațiune. Ulterior, în anumite „Confesiuni literare” publicate în 1970 în revista România literară a încercat să-și disculpe opțiunile oportuniste prin manipularea sa de către curva numită „istorie”
 În perioada comunistă, Benador a publicat romanul Gablonz, magazin universal (1961) în care a adus din nou în prim-plan lumea ghetoului, dar prin prizma unei vehemente critici și caricaturizări a burgheziei evreiești de altădată. Pe urmele volumului de nuvele Preludiu la Beethoven din anul 1940, în 1964 a publicat o biografie romanțată a lui Beethoven, Beethoven omul.
 Un timp, Benador a făcut parte din conducerea Uniunii Scriitorilor din România. Între anii 1950-1955, a fost secretar al Teatrului Evreiesc de Stat din București.
 Ury Benador a decedat la data de 23 noiembrie 1971, la București.
 A avut trei copii: două fiice și un fiu.
 Opere publicate
 Piese de teatru
 în idiș:
 1907 - Mloche - Mamluche (Meserie - împărăție)
 Nefilat Hahomot (Căderea zidurilor) sub pseudonimul Simon Schmidt) - reprezentat în 1919 de o trupă evreiască de amatori din Brăila
 5 acte (Ed. Minerva, Brăila, 1925)
 Povestiri
 Appasionata (Ed. Alcalay, București, 1935)
 Preludiu la Beethoven (Ed. N.C., București, 1940)
 Romane
 Ghetto veac XX (Ed. Alcalay, București, 1934)
 Subiect banal (Ed. Alcalay, București, 1935)
 Hilda (Ed. Cugetarea, București, 1935)
 Final grotesc (1940)
 Gablonz Magazin universel (E.P.L., București, 1961)
 Beethoven, omul (E.P.L., București, 1964)
 Bibliografie
 Emil Satco - Enciclopedia Bucovinei (Ed. Princeps Edit, Iași, 2004), p. 100
 Ov. S. Crohmălniceanu - Literatura română între cele două războaie mondiale vol. I (Ed. Minerva, București, 1972), p. 345
 Gabriel Dimisianu, Amintiri și portrete literare, Humanitas, 2013, p. 19-27
 Alexandru Mirodan - Dicționar neconvențional al scriitorilor evrei de limbă romană Tel Aviv 1986, pp. 139–147
 A.B.Yaffe - Besadot zarim - Sofrim yehudim beRomania 1880-1940, Merkaz Goren-Goldstein, Universitat Tel Aviv 1996 (ebraică) (Pe ogoare străine - Scriitori evrei în Romania 1880-1940)
 Legături externe
 Camilia Crăciun - Between marginal rebels and mainstream critics:Jewish Romanian Intellectuals in the Interwar Period, doctor dissertation, (Supervisor:Prof.András Kovács) Central European University, Budapest 2009
 Dan Drăguș - Ury Benador, un prozator evreu român uitat - în 24 pharte.ro 2.6.2018
 Note și referințe
 Nașteri în 1895
 Decese în 1971
 Oameni din județul Suceava
 Scriitori români din secolul al XX-lea
 Scriitori evrei
 Evrei români
 Evrei bucovineni
 Români cunoscuți sub pseudonimele folosite
 Scriitori cunoscuți sub pseudonimele folosite
 Decese în București