type: legislation

text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 11.2.2019.
 COM(2019) 74 final
 2019/0036(NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Vijeća za pridruživanje EU-a i Ukrajine o izmjeni Priloga XXVII. Sporazumu o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju te njihovih država članica, s jedne strane, i Ukrajine, s druge strane
 OBRAZLOŽENJE
 1.Predmet prijedloga
 Ovaj Prijedlog odnosi se na odluku o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Vijeća za pridruživanje EU-a i Ukrajine u vezi s predviđenim donošenjem odluke o izmjeni Priloga XXVII. (Suradnja u području energetike, uključujući nuklearna pitanja) Sporazumu o pridruživanju između EU-a i Ukrajine.
 2.Kontekst prijedloga
 2.1.Sporazum o pridruživanju između EU-a i Ukrajine
 Sporazum o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju te njihovih država članica, s jedne strane, i Ukrajine, s druge strane (dalje u tekstu „Sporazum”) pruža okvir za postupno političko pridruživanje Ukrajine EU-u i njihovu međusobnu gospodarsku integraciju. U njemu se utvrđuju obvezne reforme sektorâ ukrajinskoga gospodarstva u skladu s pravnom stečevinom EU-a, među ostalim u cilju povećanja tržišne integracije i regulatornog približavanja ključnim elementima pravne stečevine EU-a u području energetike. Obveze u energetskom sektoru navedene su u poglavlju 1. (Suradnja u području energetike, uključujući nuklearna pitanja) glave V. (Gospodarska i sektorska suradnja) Sporazuma. Neke od tih obveza, primjerice pravila za provoz i promet, koje se odnose na aspekte energetskog sektora povezane s trgovinom navedene su i u poglavlju 11. (Energetika povezana s trgovinom) glave IV. (Trgovina i pitanja povezana s trgovinom). Sporazum je stupio na snagu 1. rujna 2017.
 2.2.Vijeće za pridruživanje EU-a i Ukrajine
 Vijeće za pridruživanje EU-a i Ukrajine jedno je od zajedničkih tijela uspostavljenih Sporazumom. U skladu s člankom 461. Sporazuma ono nadzire i prati primjenu i provedbu Sporazuma te periodično preispituje njegovo funkcioniranje s obzirom na ciljeve. Vijeće za pridruživanje sastaje se na ministarskoj razini u svim potrebnim sastavima u pravilnim razmacima, najmanje jedanput godišnje i kada okolnosti to zahtijevaju, a sastoji se od članova Vijeća Europske unije, članova Europske komisije i članova Vlade Ukrajine. Ono je ovlašteno donositi odluke u okviru područja primjene Sporazuma, koje su obvezujuće za stranke Sporazuma, uključujući odluke koje se odnose na ažuriranje ili izmjenu prilogâ Sporazumu. Vijeće za pridruživanje može donositi i preporuke. Takve odluke ili preporuke donose se sporazumom između stranaka nakon zaključenja odgovarajućih internih postupaka.
 2.3.Predviđeni akt Vijeća za pridruživanje EU-a i Ukrajine
 Vijeće za pridruživanje EU-a i Ukrajine treba donijeti odluku o izmjeni Priloga XXVII. Sporazumu o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju te njihovih država članica, s jedne strane, i Ukrajine, s druge strane („predviđeni akt”).
 Svrha je predviđenog akta ažurirati popis akata EU-a naveden u Prilogu XXVII. (Suradnja u području energetike, uključujući nuklearna pitanja) kako bi se uzeo u obzir znatan razvoj pravne stečevine EU-a u području energetike nakon završetka pregovora o Sporazumu.
 Predviđenim aktom namjerava se utvrditi i dodatne odredbe u Prilogu XXVII. Sporazumu koje se odnose na praćenje procesa približavanja energetskog sektora u Ukrajini. Njihov je cilj poboljšati koordinaciju i nadzor pravnih aspekata reforme energetskog sektora te pridonijeti odgovarajućoj i učinkovitoj provedbi nacionalnih akata koji se temelje na pravnoj stečevini EU-a u području energetike u Ukrajini.
 Predviđeni akt postaje obvezujući za stranke u skladu s člankom 463. Sporazuma, u kojemu se navodi sljedeće: „Vijeće za pridruživanje je, u svrhu postizanja ciljeva ovog Sporazuma, ovlašteno odlučivati o području primjene ovog Sporazuma u slučajevima koji su njime predviđeni. Te odluke obvezujuće su za stranke, koje u cilju provedbe tih odluka poduzimaju odgovarajuće mjere, po potrebi uključujući i mjere u okviru posebnih tijela uspostavljenih ovim Sporazumom. Vijeće za pridruživanje također može davati preporuke. Ono odluke i preporuke donosi putem sporazuma između stranaka nakon zaključenja odgovarajućih internih postupaka.”
 3.Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije
 Predviđeni akt obuhvaća ažurirani popis pravne stečevine EU-a iz Priloga XXVII. Sporazumu, kojoj se Ukrajina obvezala približiti svoje zakonodavstvo, i dodatni skup pravila kojima se podupire proces približavanja nacionalnog zakonodavstva Ukrajine pravnoj stečevini EU-a u području energetike.
 Kad je riječ o popisu pravne stečevine EU-a, potrebno je ažurirati navedeni Prilog kako bi se uzeo u obzir znatan razvoj pravne stečevine EU-a u području energetike nakon završetka pregovora o Sporazumu. Nekoliko akata EU-a navedenih u izvornom Prilogu Sporazumu više nije na snazi, stavljeno je izvan snage ili izmijenjeno, a Europska unija donijela je i neke nove akte. Zbog tih izmjena potrebno je ažurirati Prilog XXVII. Sporazumu kako bi se osiguralo da ukrajinsko približavanje bude usklađeno s trenutačnom pravnom stečevinom EU-a. Stoga se tim ukrajinskim obvezama približavanja zakonodavstva u energetskom sektoru pravnoj stečevini EU-a u području energetike ne mijenjaju pravila EU-a ili njihovo područje primjene. Nadalje, povećale su se obveze Ukrajine u pogledu energetskog sektora, što je posljedica njezina članstva u Energetskoj zajednici od 2011. i provedbe pravne stečevine EU-a navedene u Prilogu XXVII. Sporazumu. Štoviše, suradnju EU-a i Ukrajine u energetskom sektoru dodatno je osnažio Memorandum o razumijevanju o strateškom energetskom partnerstvu EU-a i Ukrajine potpisan 2016. Memorandumom se podupire obveza postizanja gospodarske integracije i političkog pridruživanja te se u njemu kao cilj navodi postizanje potpune integracije energetskih tržišta na temelju pet dimenzija energetske unije EU-a. Zbog prethodno navedenih promjena potrebno je ažurirati popis pravne stečevine EU-a iz Priloga XXVII. Sporazumu.
 Nadalje, predviđenim aktom utvrđuju se i dodatne odredbe u Prilogu XXVII. Sporazumu o praćenju procesa približavanja energetskog sektora u Ukrajini, uključujući pravila o učinkovitoj provedbi pravne stečevine EU-a u području energetike, savjetovanjima o nacrtima zakonodavnih prijedloga u tom sektoru i izvješćivanju Vijeća za pridruživanje. Njihov je cilj poboljšati koordinaciju i nadzor pravnih aspekata reforme energetskog sektora te pridonijeti odgovarajućoj i učinkovitoj provedbi nacionalnih akata koji se temelje na pravnoj stečevini EU-a u području energetike u Ukrajini. Iz iskustva posljednje četiri godine vidljiv je napredak koji je Ukrajina postigla u nekoliko aspekata reforme energetskog sektora, no ono ukazuje i na potrebu za dodatnim mjerama potpore kako bi se osigurao nepovratan i trajan karakter provedenih reformi. Stoga je svrha dodatnih odredbi pridonijeti pravilnom približavanju zakonodavstva Ukrajine i njegovoj provedbi na temelju pravne stečevine EU-a u području energetike.
 Ovaj Prijedlog u potpunosti je usklađen s općom politikom Istočnog partnerstva EU-a, a posebice prema Ukrajini, jer se njime podupire provedba Sporazuma o pridruživanju i pridonosi postizanju njegovih ciljeva. U skladu je i s energetskom politikom EU-a, koja se temelji na pet dimenzija energetske unije, uključujući sigurnost opskrbe energijom te ulogu Ukrajine kao strateške tranzitne zemlje za plin. Njime se uzima u obzir pravna stečevina EU-a u području energetike, a pridruženi partneri EU-a potiču se na njezino prihvaćanje, čime se pridonosi ciljevima EU-a u pogledu sigurnosti opskrbe energijom. Naposljetku, usklađen je s općom vanjskom energetskom politikom EU-a, a posebice prema Energetskoj zajednici, koju podupire u postizanju integracije energetskih tržišta među njezinim članicama, uključujući Ukrajinu.
 Konačno, Prijedlog je usklađen s revidiranom europskom politikom susjedstva te povezanom suradnjom s Ukrajinom i drugim zemljama u susjedstvu. Osobito pridonosi postizanju učinkovite i održive reforme energetskog sektora u Ukrajini u okviru političkog pridruživanja Ukrajine EU-u i njihove međusobne gospodarske integracije. Ta nastojanja s druge strane pridonose cilju izgradnje stabilnog i prosperitetnog susjedstva. S obzirom na to da će reforma energetskog sektora, koja se temelji na pravnoj stečevini EU-a u području energetike, pridonijeti većoj održivosti klimatske politike u Ukrajini, Prijedlogom se osigurava i usklađenost s ciljevima klimatske politike EU-a. Konačno, Prijedlogom se podupiru daljnji razvoj bilateralne trgovine energetskim proizvodima i uslugama te ulaganja jer je cilj reforme energetskog sektora ukloniti postojeće regulatorne prepreke trgovini energijom.
 Očekuje se da će predviđeni Prijedlog dodatno pridonijeti reformi energetskog sektora u Ukrajini, koja je sada u fazi provedbe, kako bi se potpuno izvršile obveze u energetskom sektoru predviđene Sporazumom o pridruživanju između EU-a i Ukrajine.
 4.Pravna osnova
 4.1.Postupovna pravna osnova
 4.1.1.Načela
 Člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) predviđeno je donošenje odluka kojima se utvrđuju „stajališta koja u ime Unije treba donijeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke, uz iznimku akata kojima se dopunjuje ili mijenja institucionalni okvir sporazuma”.
 Pojam „akti koji proizvode pravne učinke” obuhvaća akte koji proizvode pravne učinke na temelju pravila međunarodnog prava kojima se uređuje predmetno tijelo. Obuhvaća i instrumente koji nemaju obvezujući učinak na temelju međunarodnog prava, ali mogu „presudno utjecati na sadržaj propisa koje donese zakonodavac Unije”
 1
 .
 4.1.2.Primjena u predmetnom slučaju
 Vijeće za pridruživanje EU-a i Ukrajine tijelo je osnovano na temelju sporazuma, točnije Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Ukrajine.
 Akt koji Vijeće za pridruživanje EU-a i Ukrajine treba donijeti jest akt koji proizvodi pravne učinke. Prema međunarodnom pravu predviđeni akt bit će obvezujući u skladu s člankom 463. Sporazuma o pridruživanju između EU-a i Ukrajine. Predviđenim aktom ne dopunjuje se niti izmjenjuje institucionalni okvir Sporazuma.
 Stoga je postupovna pravna osnova predložene odluke članak 218. stavak 9. UFEU-a.
 4.2.Materijalna pravna osnova
 4.2.1.Načela
 Materijalna pravna osnova odluke na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a prije svega ovisi o cilju i sadržaju predviđenog akta o kojemu se zauzima stajalište u ime Unije. Ako predviđeni akt ima dva cilja ili dva elementa te ako se može utvrditi da je jedan od tih ciljeva ili elemenata glavni, a drugi samo sporedan, odluka na temelju članka 218. stavka 9. UFEU-a mora se temeljiti na samo jednoj materijalnoj pravnoj osnovi, to jest onoj koju zahtijeva glavni ili prevladavajući cilj ili element.
 4.2.2.Primjena u predmetnom slučaju
 Glavni cilj i sadržaj predviđenog akta odnose se na energetski sektor, uključujući nuklearna pitanja. Stoga je materijalna pravna osnova predložene odluke članak 194. UFEU-a.
 4.3.Zaključak
 Pravna osnova predložene odluke trebao bi biti članak 194. UFEU-a u vezi s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a.
 5.Objava predviđenog akta
 Budući da će se aktom Vijeća za pridruživanje EU-a i Ukrajine izmijeniti Prilog XXVII. Sporazumu o pridruživanju između EU-a i Ukrajine, primjereno je objaviti ga u Službenom listu Europske unije nakon njegova donošenja.
 2019/0036 (NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Vijeća za pridruživanje EU-a i Ukrajine o izmjeni Priloga XXVII. Sporazumu o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju te njihovih država članica, s jedne strane, i Ukrajine, s druge strane
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 194., u vezi s njegovim člankom 218. stavkom 9.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 budući da:
 (1)Sporazum o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju te njihovih država članica, s jedne strane, i Ukrajine, s druge strane („Sporazum”) sklopila je Unija Odlukom Vijeća 2017/1248
 2
 , a stupio je na snagu 1. rujna 2017.
 (2)U skladu s člankom 273. Sporazuma stranke prilagođavaju svoje zakonodavstvo, kako je navedeno u Prilogu XXVII. Sporazumu, kako bi osigurale da su svi uvjeti za transport električne energije i plina objektivni, razumni, transparentni i nediskriminirajući.
 (3)Nadalje, kako bi se ostvario napredak prema integraciji tržišta, člankom 337. Sporazuma predviđa se da će stranke nastaviti i jačati svoju suradnju u pitanjima energetike, uključujući postupnim približavanjem u energetskom sektoru.
 (4)U članku 341. Sporazuma utvrđeno je da se postupno približavanje u energetskom sektoru odvija u skladu s vremenskim rasporedom iz Priloga XXVII. Sporazumu.
 (5)Člankom 474. Sporazuma Ukrajina se obvezuje postupno približavati svoje zakonodavstvo zakonodavstvu EU-a, uključujući u energetskom sektoru.
 (6)Pravna stečevina EU-a koja se odnosi na energetski sektor znatno se razvila od završetka pregovora o Sporazumu.
 (7)U skladu s člankom 463. stavcima 1. i 3. Sporazuma Vijeće za pridruživanje EU-a i Ukrajine („Vijeće za pridruživanje”) može donositi odluke radi postizanja ciljeva tog Sporazuma. Posebice može ažurirati ili izmijeniti priloge Sporazumu uzimajući u obzir razvoj prava EU-a i primjenjivih normi koje su navedene u međunarodnim instrumentima i koje stranke smatraju mjerodavnima.
 (8)Vijeće za pridruživanje stoga treba izmijeniti Prilog XXVII. Sporazumu o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju te njihovih država članica, s jedne strane, i Ukrajine, s druge strane, kako bi se uzeo u obzir razvoj pravne stečevine Unije.
 (9)U članku 475. Sporazuma utvrđeni su opći uvjeti praćenja napretka u približavanju ukrajinskog prava pravu EU-a, uključujući aspekte provedbe i primjene. U njemu se navodi da će se pri izvješćivanju i ocjenjivanju uzimati u obzir posebni modaliteti utvrđeni Sporazumom ili odlukama institucionalnih tijela uspostavljenih u okviru tog Sporazuma.
 (10)Kako bi se osigurala učinkovitija provedba reformi, potrebno je ojačati mehanizam praćenja reformi u energetskom sektoru.
 (11)Vijeće za pridruživanje stoga treba izmijeniti Prilog XXVII. Sporazumu kako bi se utvrdila detaljnija pravila za praćenje približavanja ukrajinskog prava pravu EU-a u području energetike.
 (12)Stoga je neophodno utvrditi stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Vijeća za pridruživanje EU-a i Ukrajine u vezi s odlukom Vijeća za pridruživanje da izmijeni Prilog XXVII. Sporazumu,
 DONIJELO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 Stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u okviru Vijeća za pridruživanje EU-a i Ukrajine temelji se na nacrtu akta Vijeća za pridruživanje EU-a i Ukrajine priloženom ovoj Odluci.
 Članak 2.
 Ova je Odluka upućena Komisiji.
 Sastavljeno u Bruxellesu,
 Za Vijeće
 Predsjednik
 (1)
 Presuda Suda od 7. listopada 2014., Njemačka protiv Vijeća, predmet C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, točke od 61. do 64.
 (2)
 SL L 181, 12. srpnja 2017., str. 4.–5.
 ---documentbreak---
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 11.2.2019.
 COM(2019) 74 final
 PRILOG
 Prijedlogu odluke Vijeća
 o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Vijeća za pridruživanje EU-a i Ukrajine o izmjeni Priloga XXVII. Sporazumu o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju te njihovih država članica, s jedne strane, i Ukrajine, s druge strane
 Nacrt
 Odluka br. .../2019 Vijeća za pridruživanje EU-a i Ukrajine
 od ... 2019.
 o izmjeni Priloga XXVII. Sporazumu o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju te njihovih država članica, s jedne strane, i Ukrajine, s druge strane
 Vijeće za pridruživanje EU-a i Ukrajine,
 uzimajući u obzir Sporazum o pridruživanju između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju te njihovih država članica, s jedne strane, i Ukrajine, s druge strane, a posebno njegov članak 463.,
 budući da:
 (1)
 Sporazum o pridruživanju (dalje u tekstu „Sporazum o pridruživanju”) između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju te njihovih država članica, s jedne strane, i Ukrajine, s druge strane potpisan je 21. ožujka i 27. lipnja 2014., a stupio je na snagu 1. rujna 2017.
 (2)
 U preambuli Sporazumu prepoznaje se želja stranaka da unaprijede proces reformi i približavanja u Ukrajini te na taj način pridonesu postupnoj gospodarskoj integraciji, prodube političko pridruživanje i postignu gospodarsku integraciju primjenom opsežnog regulatornog približavanja. U preambuli se ističe i predanost stranaka da poboljšaju energetsku sigurnost, među ostalim povećanjem tržišne integracije i regulatornim približavanjem ključnim elementima pravne stečevine EU-a.
 (3)
 Nadalje, u bilateralnome Memorandumu o razumijevanju o strateškom energetskom partnerstvu između EU-a i Ukrajine od 24. studenoga 2016. navodi se da je cilj intenzivnije suradnje u području energetike i reformi energetskog sektora potpuna integracija energetskih tržišta EU-a i Ukrajine.
 (4)
 U članku 1. Sporazuma upućuje se na cilj da se podupru nastojanja Ukrajine da dovrši prelazak na funkcionalno tržišno gospodarstvo među ostalim postupnim približavanjem svojeg zakonodavstva zakonodavstvu Unije.
 (5)
 U skladu s člankom 273. Sporazuma stranke prilagođavaju svoje zakonodavstvo, kako je navedeno u Prilogu XXVII. Sporazumu, kako bi osigurale da su svi uvjeti za transport električne energije i plina objektivni, razumni, transparentni i nediskriminirajući.
 (6)
 Nadalje, kako bi se ostvario napredak prema tržišnoj integraciji, člankom 337. Sporazuma predviđa se da će stranke nastaviti i jačati svoju suradnju u pitanjima energetike, uključujući postupnim približavanjem u energetskom sektoru.
 (7)
 U članku 341. Sporazuma utvrđeno je da se postupno približavanje u energetskom sektoru odvija u skladu s vremenskim rasporedom iz Priloga XXVII. Sporazumu.
 (8)
 Člankom 474. Sporazuma ponavlja se opća obveza Ukrajine da postupno približi svoje zakonodavstvo zakonodavstvu Unije, uključujući u energetskom sektoru.
 (9)
 Pravna stečevina EU-a u području energetike znatno se razvila od završetka pregovora o Sporazumu, a povećale su se i obveze Ukrajine koje proizlaze iz provedbe Sporazuma i njezina članstva u Ugovoru o Energetskoj zajednici. Taj razvoj mora se uzeti u obzir u Prilogu XXVII. Sporazumu, koji bi se stoga trebao ažurirati.
 (10)
 U članku 475. Sporazuma utvrđeni su opći uvjeti praćenja napretka u približavanju ukrajinskog prava pravu EU-a, uključujući aspekte provedbe i primjene. U njemu se navodi da će se pri izvješćivanju i ocjenjivanju uzimati u obzir posebni modaliteti utvrđeni Sporazumom ili odlukama institucionalnih tijela uspostavljenih u okviru tog Sporazuma.
 (11)
 Kako bi se osigurala učinkovitija provedba reformi u Ukrajini, potrebno je ojačati mehanizam praćenja reformi u energetskom sektoru da bi postignute reforme imale nepovratan karakter i na taj način trajno pridonijele modernizaciji energetskog sektora.
 (12)
 U skladu s člankom 463. stavcima 1. i 3. Sporazuma Vijeće za pridruživanje EU-a i Ukrajine („Vijeće za pridruživanje”) može donositi odluke radi postizanja ciljeva tog Sporazuma. Posebice može ažurirati ili izmijeniti priloge Sporazumu uzimajući u obzir razvoj prava EU-a i primjenjivih normi koje su navedene u međunarodnim instrumentima i koje stranke smatraju mjerodavnima.
 (13)
 Vijeće za pridruživanje stoga treba izmijeniti Prilog XXVII. Sporazumu kako bi se utvrdila detaljnija pravila za praćenje približavanja ukrajinskog prava pravu EU-a u području energetike. U tu svrhu u Prilog XXVII. Sporazumu trebalo bi uvrstiti odgovarajuće odredbe kojima se jača proces praćenja,
 donijelo je ovu odluku:
 Članak 1.
 Prilog XXVII. Sporazumu zamjenjuje se Prilogom ovoj odluci.
 Članak 2.
 Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
 Sastavljeno u ...
 Za Vijeće za pridruživanje
 Predsjednik
 Prilog
 „Prilog XXVII. poglavlju 1.
 Suradnja u području energetike, uključujući nuklearna pitanja
 Prilog XXVII.-1
 Praćenje približavanja u energetskom sektoru
 Kako bi poboljšale praćenje približavanja ukrajinskog nacionalnog prava pravnoj stečevini EU-a u energetskom sektoru i postigle trajnu modernizaciju ukrajinskog energetskog sektora, stranke primjenjuju sljedeće dodatne mjere u skladu s člankom 475. stavkom 2. Sporazuma. Te mjere ne utječu na prava i obveze pojedine stranke koji proizlaze iz njihova članstva u Ugovoru o Energetskoj zajednici.
 Učinkovita primjena pravne stečevine EU-a
 1.Europska komisija bez odgode obavještava Ukrajinu o svim prijedlozima Europske komisije koje treba donijeti ili izmijeniti i o svim aktima EU-a kojima se mijenja pravna stečevina EU-a navedena u ovom Prilogu.
 2.Ukrajina osigurava učinkovitu provedbu približenih nacionalnih akata i poduzima sve mjere potrebne kako bi promjene prava Unije uzela u obzir u nacionalnom pravu u području energetike, kako je navedeno u Prilogu XXVII.-2. To se posebice odnosi na sljedeće akte:
 a.uredba ili odluka EU-a mora se uključiti u unutarnji pravni poredak Ukrajine;
 b.kad je riječ o direktivi EU-a, ukrajinska tijela odabiru oblik i metodu provedbe;
 c.uredba Komisije o mrežnim pravilima u sektoru električne energije ili plina mora se uključiti u unutarnji pravni poredak Ukrajine bez izmjena strukture i teksta uredbe osim onih koje proizlaze iz prijevoda, osim ako Europska komisija navede da su takve izmjene neophodne.
 3.Ukrajina ne smije poduzimati nikakve mjere koje bi ugrozile cilj ili ishod približavanja nacionalnog prava pravnoj stečevini EU-a u energetskom sektoru, kako je navedeno u Prilogu XXVII.-2.
 4.Ukrajina mora staviti izvan snage odredbe nacionalnog prava ili prekinuti nacionalne prakse koje nisu usklađene s pravom Unije ili nacionalnim pravom približenim pravu Unije u području energetike, kako je navedeno u Prilogu XXVII.-2.
 Savjetovanja
 5.Ukrajina se mora savjetovati s Europskom komisijom u pogledu usklađenosti s pravnom stečevinom EU-a svakog zakonodavnog prijedloga u područjima koja se trebaju približiti pravnim aktima EU-a navedenima u Prilogu XXVII.-2. prije njegova stupanja na snagu. Obveza savjetovanja obuhvaća prijedloge izmjene već približenih nacionalnih zakonodavnih akata neovisno o pravnom obliku prijedloga.
 6.Vlada Ukrajine može se savjetovati s Europskom komisijom u pogledu usklađenosti s pravnom stečevinom EU-a svakog prijedloga akta kojim se primjenjuje zakonodavstvo u energetskom sektoru, koji je približen ili se treba približiti pravnoj stečevini EU-a navedenoj u Prilogu XXVII.-2. Ako se Vlada Ukrajine odluči savjetovati s Europskom komisijom o takvom aktu, primjenjuje se točka 7.
 7.Ukrajina ne smije početi primjenjivati akte poslane na savjetovanje u skladu s točkama 5. i 6. prije nego što Europska komisija procijeni usklađenost predloženog akta s relevantnom pravnom stečevinom EU-a i ako Europska komisija zaključi da je predloženi akt neusklađen s navedenom pravnom stečevinom EU-a.
 8.Procjena usklađenosti koju izrađuje Europska komisija može sadržavati preporuke u pogledu predloženog akta, ili njegovih dijelova, koji Europska komisija smatra neusklađenim s pravnom stečevinom EU-a. U svrhu procjene Europska komisija može se savjetovati s Tajništvom Energetske zajednice ili organizirati misije stručnjaka ako to smatra primjerenim. Procjena usklađenosti mora se dovršiti u roku od tri mjeseca od datuma primitka verzije predloženog akta na engleskom jeziku ili u duljem roku ako je tako dogovoreno između Europske komisije i Ukrajine. Ako u navedenom roku ne dobije odgovor od Europske komisije, Ukrajina može početi primjenjivati predloženi akt. Ako odgovor nije dostavljen u navedenom roku, time se ne podrazumijeva da Europska komisija predloženi akt smatra usklađenim s pravnom stečevinom EU-a.
 9.Ukrajina mora dostaviti Europskoj komisiji konačnu verziju svakog akta iz područja koja treba približiti pravnoj stečevini EU-a navedenoj u Prilogu XXVII.-2. ili akta kojim se mijenja približeno nacionalno zakonodavstvo u istim područjima.
 10.Vlada Ukrajine može obavijestiti Europsku komisiju o bilo kojem drugom aktu ili prijedlogu iz područja energetike obuhvaćenom ovim Sporazumom kako bi zatražila neobvezujuće mišljenje o usklađenosti akta s pravnom stečevinom EU-a navedenom u Prilogu XXVII.-2.
 11.Stranke razmjenjuju informacije navedene u ovom Prilogu preko tajništava Odbora za pridruživanje.
 Izvješćivanje Vijeća za pridruživanje
 12.Europska komisija obavješćuje Vijeće za pridruživanje prije njegova godišnjeg sastanka o svim mišljenjima o usklađenosti ukrajinskih nacionalnih akata s pravnom stečevinom EU-a koja je zatražila Ukrajina i koja su joj izdana u skladu s ovim Prilogom.
 13.Ukrajina u pisanom obliku izvješćuje Vijeće za pridruživanje tri mjeseca prije njegova godišnjeg sastanka o napretku u provedbi reforme energetskog sektora na temelju pravne stečevine EU-a navedene u Prilogu XXVII.-2. U tom izvješću detaljno se opisuje način na koji je Ukrajina uzela u obzir mišljenja i preporuke Europske komisije u svojim donesenim aktima te se pružaju informacije o učinkovitoj primjeni donesenih zakona.
 14.Rezultati aktivnosti praćenja upućuju se na raspravu svim relevantnim tijelima uspostavljenima u okviru ovog Sporazuma, uključujući za potrebe preporuka iz članka 475. stavka 4. Sporazuma.
 Prilog XXVII.-2
 Obveze približavanja Ukrajine u energetskom sektoru
 Ukrajina se obvezuje postupno približiti svoje zakonodavstvo sljedećem zakonodavstvu EU-a u utvrđenim rokovima.
 1. Pravna stečevina EU-a koju se Ukrajina obvezala provoditi u okviru Ugovora o Energetskoj zajednici. Rokovi dogovoreni u navedenom dokumentu primjenjuju se na ovaj Prilog.
 Električna energija
 Direktiva 2009/72/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište električne energije i stavljanju izvan snage Direktive 2003/54/EZ
 Uredba (EZ) br. 714/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o uvjetima za pristup mreži za prekograničnu razmjenu električne energije i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1228/2003
 Uredba (EU) br. 1227/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o cjelovitosti i transparentnosti veleprodajnog tržišta energije
 Direktiva 2005/89/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 18. siječnja 2006. o mjerama zaštite sigurnosti opskrbe električnom energijom i ulaganja u infrastrukturu
 Uredba Komisije (EU) br. 838/2010 od 23. rujna 2010. o utvrđivanju smjernica koje se odnose na mehanizam naknade između operatora prijenosnih sustava i zajednički regulatorni pristup naplati prijenosa
 Uredba Komisije (EU) br. 543/2013 od 14. lipnja 2013. o dostavi i objavi podataka na tržištima električne energije i o izmjeni Priloga I. Uredbi (EZ) br. 714/2009 Europskog parlamenta i Vijeća
 Uredba Komisije (EU) 2016/1388 оd 17. kolovoza 2016. o uspostavljanju mrežnih pravila za zahtjeve za priključak kupca
 Uredba Komisije (EU) 2016/631 оd 14. travnja 2016. o uspostavljanju mrežnih pravila za zahtjeve za priključivanje proizvođača električne energije na mrežu
 Uredba Komisije (EU) 2016/1447 od 26. kolovoza 2016. o uspostavljanju mrežnih pravila za zahtjeve za priključivanje na mrežu sustava za prijenos istosmjernom strujom visokog napona i istosmjerno priključenih modula elektroenergetskog parka
 Uredba (EU) 2016/1952 Europskog parlamenta i Vijeća od 26. listopada 2016. o europskoj statistici cijena prirodnog plina i električne energije te stavljanju izvan snage Direktive 2008/92/EZ
 Plin
 Direktiva 2009/73/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o zajedničkim pravilima za unutarnje tržište prirodnog plina i stavljanju izvan snage Direktive 2003/55/EZ
 Uredba (EZ) br. 715/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. srpnja 2009. o uvjetima za pristup mrežama za transport prirodnog plina i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1775/2005
 Direktiva Vijeća 2004/67/EZ od 26. travnja 2004. o mjerama zaštite sigurnosti opskrbe prirodnim plinom
 Uredba (EU) 2015/703 оd 30. travnja 2015. o uspostavi mrežnih pravila interoperabilnosti i razmjene podataka
 Uredba Komisije (EU) 2017/459 od 16. ožujka 2017. o uspostavljanju mrežnih pravila za mehanizme raspodjele kapaciteta u transportnim sustavima za plin i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 984/2013
 Uredba Komisije (EU) 2017/460 оd 16. ožujka 2017. o uspostavljanju mrežnih pravila o usklađenim strukturama transportnih tarifa za plin
 Obnovljivi izvori energije
 Direktiva 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora te o izmjeni i kasnijem stavljanju izvan snage direktiva 2001/77/EZ i 2003/30/EZ
 Nafta
 Direktiva Vijeća 2009/119/EZ od 14. rujna 2009. o obvezi država članica da održavaju minimalne zalihe sirove nafte i/ili naftnih derivata
 Energetska infrastruktura
 Uredba (EU) br. 347/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. travnja 2013. o smjernicama za transeuropsku energetsku infrastrukturu te stavljanju izvan snage Odluke br. 1364/2006/EZ i izmjeni uredaba (EZ) br. 713/2009, (EZ) br. 714/2009 i (EZ) br. 715/2009
 Energetska učinkovitost
 Direktiva 2012/27/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o energetskoj učinkovitosti, izmjeni direktiva 2009/125/EZ i 2010/30/EU i stavljanju izvan snage direktiva 2004/8/EZ i 2006/32/EZ
 Direktiva 2010/31/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 19. svibnja 2010. o energetskoj učinkovitosti zgrada
 Uredba (EU) 2017/1369 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2017. o utvrđivanju okvira za označivanje energetske učinkovitosti i o stavljanju izvan snage Direktive 2010/30/EU
 Provedbene uredbe:
 -Delegirana uredba Komisije (EU) br. 518/2014 оd 5. ožujka 2014. o izmjeni delegiranih uredbi Komisije (EU) br. 1059/2010, (EU) br. 1060/2010, (EU) br. 1061/2010, (EU) br. 1062/2010, (EU) br. 626/2011, (EU) br. 392/2012, (EU) br. 874/2012, (EU) br. 665/2013, (EU) br. 811/2013 i (EU) br. 812/2013 u pogledu označivanja proizvoda povezanih s energijom na internetu
 -Delegirana uredba Komisije (EU) 2017/254 оd 30. studenoga 2016. o izmjeni delegiranih uredaba (EU) br. 1059/2010, (EU) br. 1060/2010, (EU) br. 1061/2010, (EU) br. 1062/2010, (EU) br. 626/2011, (EU) br. 392/2012, (EU) br. 874/2012, (EU) br. 665/2013, (EU) br. 811/2013, (EU) br. 812/2013, (EU) br. 65/2014, (EU) br. 1254/2014, (EU) 2015/1094, (EU) 2015/1186 i (EU) 2015/1187 u pogledu primjene dopuštenih odstupanja u postupcima provjere
 -Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1060/2010 od 28. rujna 2010. o dopuni Direktive 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu označivanja energetske učinkovitosti kućanskih rashladnih uređaja
 -Delegirana uredba Komisije (EU) br. 65/2014 оd 1. listopada 2013. o dopuni Direktive 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu označivanja energetske učinkovitosti kućanskih pećnica i napa
 -Delegirana uredba Komisije (EU) br. 626/2011 od 4. svibnja 2011. o dopuni Direktive 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu označivanja energetske učinkovitosti klimatizacijskih uređaja
 -Delegirana uredba Komisije (EU) br. 874/2012 od 12. srpnja 2012. o dopuni Direktive 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu označivanja energetske učinkovitosti električnih žarulja i rasvjetnih tijela
 -Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1059/2010 od 28. rujna 2010. o dopuni Direktive 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu označivanja energetske učinkovitosti kućanskih perilica posuđa
 -Direktiva Komisije 96/60/EZ od 19. rujna 1996. o provedbi Direktive Vijeća 92/75/EEZ u vezi s energetskim označivanjem kombiniranih perilica-sušilica rublja
 -Delegirana uredba Komisije (EU) br. 392/2012 od 1. ožujka 2012. o dopuni Direktive 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća u odnosu na označivanje energetske učinkovitosti kućanskih bubnjastih sušilica rublja
 -Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1061/2010 od 28. rujna 2010. o dopuni Direktive 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu označivanja energetske učinkovitosti kućanskih perilica rublja
 -Delegirana uredba Komisije (EU) br. 665/2013 od 3. svibnja 2013. o dopuni Direktive 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu označivanja energetske učinkovitosti usisavača
 -Delegirana uredba Komisije (EU) br. 812/2013 od 18. veljače 2013. o dopuni Direktive 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu označivanja energetske učinkovitosti grijača vode, spremnika tople vode i kompleta koji sadržavaju grijač vode i solarni uređaj
 -Delegirana uredba Komisije (EU) br. 811/2013 оd 18. veljače 2013. o dopuni Direktive 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu označivanja energetske učinkovitosti grijača prostora, kombiniranih grijača, kompleta koji sadržavaju grijač prostora, uređaj za upravljanje temperaturom i solarni uređaj i kompleta koji sadržavaju kombinirani grijač, uređaj za upravljanje temperaturom i solarni uređaj
 -Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1062/2010 od 28. rujna 2010. o dopuni Direktive 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu označivanja energetske učinkovitosti televizora
 -Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1254/2014 od 11. srpnja 2014. o dopuni Direktive 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu označivanja energetske učinkovitosti stambenih ventilacijskih jedinica
 -Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1094 od 5. svibnja 2015. o dopuni Direktive 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu označivanja energetske učinkovitosti profesionalnih rashladnih ormara
 -Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1186 od 24. travnja 2015. o dopuni Direktive 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s energetskim označivanjem uređaja za lokalno grijanje prostora
 -Delegirana uredba Komisije (EU) 2015/1187 od 27. travnja 2015. o dopuni Direktive 2010/30/EU Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu označivanja energetske učinkovitosti kotlova na kruta goriva i paketa koji se sastoje od kotlova na kruta goriva, dodatnih grijača, regulatora temperature i solarnih uređaja
 2. Pravna stečevina EU-a koju Ukrajina treba primjenjivati uz obveze iz Ugovora o Energetskoj zajednici
 Traženje i istraživanje ugljikovodika
 Direktiva 94/22/EZ o uvjetima za davanje i korištenje odobrenja za traženje, istraživanje i proizvodnju ugljikovodika
 Vremenski raspored: odredbe Direktive moraju se primijeniti u roku od 3 godine nakon stupanja na snagu ovog Sporazuma, uzimajući u obzir članke (12. i 13.) u pogledu odredbi koje se odnose na energetiku povezanu s trgovinom iz poglavlja 11. (Energetika povezana s trgovinom) glave IV. (Trgovina i pitanja povezana s trgovinom)
 Energetska učinkovitost – energetska učinkovitost zgrada
 Delegirana uredba Komisije (EU) br. 244/2012 od 16. siječnja 2012. o dopuni Direktive 2010/31/EU Europskog parlamenta i Vijeća o energetskim svojstvima zgrada utvrđivanjem usporednog metodološkog okvira za izračunavanje troškovno optimalnih razina za minimalne zahtjeve energetskih svojstava zgrada i dijelova zgrada
 Vremenski raspored: odredbe Uredbe moraju se primijeniti do 30. lipnja 2019.
 Energetska učinkovitost – ekološki dizajn
 Direktiva 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o uspostavi okvira za utvrđivanje zahtjeva za ekološki dizajn proizvoda koji koriste energiju
 Vremenski raspored: odredbe Direktive 2009/125/EZ moraju se primijeniti u roku od 3 godine nakon stupanja na snagu ovog Sporazuma
 Provedbene uredbe:
 -Uredba Komisije (EU) 2016/2282 оd 30. studenoga 2016. o izmjeni uredbi (EZ) br. 1275/2008, (EZ) br. 107/2009, (EZ) br. 278/2009, (EZ) br. 640/2009, (EZ) br. 641/2009, (EZ) br. 642/2009, (EZ) br. 643/2009, (EU) br. 1015/2010, (EU) br. 1016/2010, (EU) br. 327/2011, (EU) br. 206/2012, (EU) br. 547/2012, (EU) br. 932/2012, (EU) br. 617/2013, (EU) br. 666/2013, (EU) br. 813/2013, (EU) br. 814/2013, (EU) br. 66/2014, (EU) br. 548/2014, (EU) br. 1253/2014, (EU) 2015/1095, (EU) 2015/1185, (EU) 2015/1188, (EU) 2015/1189 i (EU) 2016/2281 u pogledu primjene dopuštenih odstupanja u postupcima provjere
 Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.
 -Uredba Komisije (EU) 2016/2281 od 30. studenoga 2016. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira za utvrđivanje zahtjeva za ekološki dizajn proizvoda koji koriste energiju u pogledu zahtjeva za ekološki dizajn uređaja za grijanje zraka, uređaja za hlađenje, visokotemperaturnih procesnih rashladnih uređaja i ventilatorskih konvektora
 Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.
 -Uredba Komisije (EU) 2015/1189 od 28. travnja 2015. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu zahtjeva za ekološki dizajn kotlova na kruta goriva
 Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.
 -Uredba Komisije (EU) 2015/1188 od 28. travnja 2015. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu zahtjeva za ekološki dizajn grijalica za lokalno grijanje prostora
 Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.
 -Uredba Komisije (EU) 2015/1185 od 24. travnja 2015. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu zahtjeva za ekološki dizajn uređaja za lokalno grijanje prostora na kruto gorivo
 Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.
 -Uredba Komisije (EU) 2015/1095 od 5. svibnja 2015. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu zahtjeva za ekološki dizajn profesionalnih rashladnih ormara, brzih rashlađivača ili zamrzivača, kondenzacijskih uređaja i procesnih rashladnih uređaja
 -Uredba Komisije (EU) br. 1253/2014 od 7. srpnja 2014. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu zahtjeva za ekološki dizajn ventilacijskih jedinica
 Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.
 -Uredba Komisije (EU) br. 548/2014 оd 21. svibnja 2014. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu malih, srednjih i velikih strujnih transformatora
 Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.
 -Uredba Komisije (EU) br. 66/2014 оd 14. siječnja 2014. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi sa zahtjevima za ekološki dizajn kućanskih pećnica, ploča za kuhanje i napa
 Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.
 -Uredba Komisije (EU) br. 813/2013 оd 2. kolovoza 2013. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o zahtjevima za ekološki dizajn grijača prostora i kombiniranih grijača
 Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.
 -Uredba Komisije (EU) br. 814/2013 оd 2. kolovoza 2013. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o zahtjevima za ekološki dizajn grijača vode i spremnika tople vode
 Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.
 -Uredba Komisije (EU) br. 666/2013 od 8. srpnja 2013. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi sa zahtjevima za ekološki dizajn usisavača
 Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.
 -Uredba Komisije (EU) br. 617/2013 od 26. lipnja 2013. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi sa zahtjevima za ekološki dizajn računala i računalnih poslužitelja
 Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.
 -Uredba Komisije (EU) br. 932/2012 od 3. listopada 2012. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi sa zahtjevima za ekološki dizajn kućanskih bubnjastih sušilica rublja
 Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.
 -Uredba Komisije (EU) br. 622/2012 od 11. srpnja 2012. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 641/2009 u odnosu na zahtjeve za ekološki dizajn samostalnih cirkulacijskih sisaljki bez brtvenice i cirkulacijskih sisaljki bez brtvenice integriranih u proizvode
 Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.
 -Uredba Komisije (EZ) br. 641/2009 od 22. srpnja 2009. o provedbi Direktive 2005/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u odnosu na zahtjeve za ekološki dizajn samostalnih cirkulacijskih sisaljki bez brtvenice i cirkulacijskih sisaljki bez brtvenice integriranih u proizvode
 Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.
 -Uredba Komisije (EU) br. 547/2012 od 25. lipnja 2012. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi sa zahtjevima za ekološki dizajn pumpi za vodu
 Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.
 -Uredba Komisije (EU) br. 206/2012 od 6. ožujka 2012. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi sa zahtjevima za ekološki dizajn klima-uređaja i ventilatora
 Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.
 -Uredba Komisije (EU) br. 327/2011 od 30. ožujka 2011. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na zahtjeve za ekološki dizajn za ventilatore pogonjene motorima ulazne električne snage između 125 W i 500 kW
 Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.
 -Uredba Komisije (EU) br. 1016/2010 od 10. studenoga 2010. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o zahtjevima za ekološki dizajn kućanskih perilica posuđa
 Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.
 -Uredba Komisije (EU) br. 1015/2010 od 10. studenoga 2010. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o zahtjevima za ekološki dizajn kućanskih perilica rublja
 Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.
 -Uredba Komisije (EU) 2015/1428 od 25. kolovoza 2015. o izmjeni Uredbe Komisije (EZ) br. 244/2009 s obzirom na zahtjeve za ekološki dizajn neusmjerenih svjetiljki za kućanstva i Uredbe Komisije (EZ) br. 245/2009 s obzirom na zahtjeve za ekološki dizajn za fluorescentne cijevi bez ugrađenih prigušnica, visokoučinkovite žarulje s izbojem te prigušnice i svjetiljke koje mogu upravljati takvim žaruljama i o stavljanju izvan snage Direktive 2000/55/EZ Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe Komisije (EU) br. 1194/2012 u vezi sa zahtjevima za ekološki dizajn usmjerenih žarulja, LED žarulja i povezane opreme
 Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.
 -Uredba Komisije (EZ) br. 245/2009 od 18. ožujka 2009. o primjeni Direktive 2005/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na zahtjeve za ekološki dizajn za fluorescentne cijevi bez ugrađenih prigušnica, visokoučinkovite žarulje s izbojem te prigušnice i svjetiljke koje mogu upravljati takvim žaruljama i o stavljanju izvan snage Direktive 2000/55/EZ Europskog parlamenta i Vijeća, kako je izmijenjena
 Vremenski raspored: odredbe Uredbe moraju se primijeniti u roku od 3 godine nakon stupanja na snagu ovog Sporazuma
 -Uredba Komisije (EU) br. 1194/2012 od 12. prosinca 2012. o provedbi Direktive 2009/125/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi sa zahtjevima za ekološki dizajn usmjerenih žarulja, LED žarulja i povezane opreme
 Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.
 -Uredba Komisije (EZ) br. 244/2009 od 18. ožujka 2009. o provedbi Direktive 2005/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na zahtjeve za ekološki dizajn neusmjerenih svjetiljki za kućanstva, kako je izmijenjena
 Vremenski raspored: odredbe Uredbe moraju se primijeniti u roku od 3 godine nakon stupanja na snagu ovog Sporazuma
 -Uredba Komisije (EZ) br. 859/2009 od 18. rujna 2009. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 244/2009 s obzirom na zahtjeve za ekološki dizajn u pogledu ultraljubičastog zračenja neusmjerenih svjetiljki za kućanstva
 Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.
 -Uredba Komisije (EU) br. 347/2010 od 21. travnja 2010. o izmjeni Uredbe Komisije (EZ) br. 245/2009 s obzirom na zahtjeve za ekološki dizajn za fluorescentne cijevi bez ugrađenih prigušnica, visokoučinkovite žarulje s izbojem te prigušnice i svjetiljke koje mogu upravljati takvim žaruljama
 Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.
 -Uredba Komisije (EZ) br. 643/2009 od 22. srpnja 2009. o provedbi Direktive 2005/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na zahtjeve za ekološki dizajn kućanskih rashladnih uređaja
 Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.
 -Uredba Komisije (EZ) br. 642/2009 od 22. srpnja 2009. o provedbi Direktive 2005/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u odnosu na zahtjeve za ekološki dizajn televizora
 Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.
 -Uredba Komisije (EU) br. 4/2014 оd 6. siječnja 2014. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 640/2009 o provedbi Direktive 2005/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na zahtjeve za ekološki dizajn za elektromotore
 Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.
 -Uredba Komisije (EZ) br. 640/2009 od 22. srpnja 2009. o provedbi Direktive 2005/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u odnosu na zahtjeve za ekološki dizajn za elektromotore + Ispravak SL L 46, 19.2.2011.
 Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.
 -Uredba Komisije (EZ) br. 278/2009 od 6. travnja 2009. o provedbi Direktive 2005/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na zahtjeve za ekološki dizajn za korištenje električne energije u uvjetima bez opterećenja i prosječnu učinkovitost pod opterećenjem vanjskih izvora dobave električne energije, kako je izmijenjena
 Vremenski raspored: odredbe Uredbe moraju se primijeniti u roku od 3 godine nakon stupanja na snagu ovog Sporazuma
 -Uredba Komisije (EZ) br. 107/2009 od 4. veljače 2009. o provedbi Direktive 2005/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na zahtjeve ekodizajna za dodatne prijamnike za pretvorbu signala iz digitalnog u analogni, kako je izmijenjena
 Vremenski raspored: odredbe Uredbe moraju se primijeniti u roku od 3 godine nakon stupanja na snagu ovog Sporazuma
 -Uredba Komisije (EZ) br. 1275/2008 od 17. prosinca 2008. o provedbi Direktive 2005/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira za utvrđivanje zahtjeva za ekološki dizajn za uporabu električne energije u električnoj i elektroničkoj kućanskoj i uredskoj opremi u stanju pripravnosti ili isključenosti, kako je izmijenjena
 Vremenski raspored: odredbe Uredbe moraju se primijeniti u roku od 3 godine nakon stupanja na snagu ovog Sporazuma
 -Direktiva Vijeća 92/42/EEZ od 21. svibnja 1992. o zahtjevima za stupanj djelovanja novih toplovodnih kotlova na tekuća ili plinovita goriva, kako je izmijenjena
 Vremenski raspored: odredbe Direktive moraju se primijeniti u roku od 3 godine nakon stupanja na snagu ovog Sporazuma
 -Uredba Komisije (EZ) br. 643/2009 od 22. srpnja 2009. o provedbi Direktive 2005/32/EZ Europskog parlamenta i Vijeća s obzirom na zahtjeve za ekološki dizajn kućanskih rashladnih uređaja, kako je izmijenjena
 Vremenski raspored: vremenski raspored za provedbu odredbi Uredbe mora se odrediti do 31. prosinca 2021.
 Nuklearna energija
 Direktiva Vijeća 2013/59/Euratom od 5. prosinca 2013. o osnovnim sigurnosnim standardima za zaštitu od opasnosti koje potječu od izloženosti ionizirajućem zračenju, i o stavljanju izvan snage direktiva 89/618/Euratom, 90/641/Euratom, 96/29/Euratom, 97/43/Euratom i 2003/122/Euratom
 Vremenski raspored: odredbe Direktive moraju se primijeniti u roku od 4 godine nakon stupanja na snagu ovog Sporazuma
 Direktiva Vijeća 2006/117/Euratom od 20. studenoga 2006. o nadzoru i kontroli pošiljaka radioaktivnog otpada i istrošenoga goriva
 Vremenski raspored: odredbe Direktive moraju se primijeniti u roku od 2 godine nakon stupanja na snagu ovog Sporazuma
 Direktiva Vijeća 2009/71/Euratom od 25. lipnja 2009. o uspostavi okvira Zajednice za nuklearnu sigurnost nuklearnih postrojenja
 Vremenski raspored: odredbe Direktive moraju se primijeniti u roku od 3 godine nakon stupanja na snagu ovog Sporazuma
 Direktiva Vijeća 2014/87/Euratom od 8. srpnja 2014. o izmjeni Direktive 2009/71/Euratom o uspostavi okvira Zajednice za nuklearnu sigurnost nuklearnih postrojenja
 Vremenski raspored: odredbe Direktive moraju se primijeniti u roku od 3 godine nakon stupanja na snagu ovog Sporazuma
 Direktiva Vijeća 2011/70/Euratom od 19. srpnja 2011. o uspostavi okvira Zajednice za odgovorno i sigurno gospodarenje istrošenim gorivom i radioaktivnim otpadom
 Vremenski raspored: odredbe Direktive moraju se primijeniti u roku od 3 godine nakon stupanja na snagu ovog Sporazuma


jurisdiction: EU

text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 11.8.2021
 COM(2021) 474 final
 2021/0268(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru EHP ke změně protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody (Erasmus+)
 (Text s významem pro EHP)
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.Předmět návrhu
 Tento návrh se týká rozhodnutí o postoji, který má být zaujat jménem Unie ve Smíšeném výboru EHP v souvislosti se zamýšleným přijetím rozhodnutí Smíšeného výboru o změně protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody
 2.Souvislosti návrhu
 2.1.Dohoda o EHP
 Dohoda o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“) zaručuje občanům a hospodářským subjektům v EHP stejná práva a povinnosti na vnitřním trhu. Stanoví začlenění právních předpisů EU, které se vztahují na čtyři svobody ve všech 30 státech EHP tvořených členskými státy EU, Norskem, Islandem a Lichtenštejnskem. Dohoda o EHP se kromě toho vztahuje na spolupráci v dalších důležitých oblastech, jako je výzkum a vývoj, vzdělávání, sociální politika, životní prostředí, ochrana spotřebitele, cestovní ruch a kultura, které jsou společně označovány jako „vedlejší a horizontální“ politiky. Dohoda vstoupila v platnost dne 1. ledna 1994. Evropská unie je spolu se svými členskými státy smluvní stranou dohody.
 2.2.Smíšený výbor EHP
 Za správu Dohody o EHP odpovídá Smíšený výbor EHP. Jedná se o fórum pro výměnu názorů v souvislosti s fungováním Dohody o EHP. Jeho rozhodnutí jsou přijímána na základě konsensu. V souladu s Lisabonskou smlouvou odpovídá za koordinaci záležitostí EHP na straně EU Evropská služba pro vnější činnost.
 2.3.Zamýšlený akt Smíšeného výboru EHP
 Očekává se, že Smíšený výbor EHP přijme rozhodnutí Smíšeného výboru EHP (dále jen „zamýšlený akt“), pokud jde o změnu protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody.
 Účelem zamýšleného aktu je rozšířit spolupráci smluvních stran Dohody o EHP tak, aby zahrnovala účast států ESVO EHP na programu Erasmus+. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/817 ze dne 20. května 2021, kterým se zavádí program Erasmus+: program Unie pro vzdělávání a odbornou přípravu, pro mládež a pro sport a zrušuje nařízení (EU) č. 1288/2013
 1
 , by proto mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 V souladu s rozpočtovou politikou EU je jakákoliv účast na opatřeních EU možná, pouze pokud je uhrazen odpovídající finanční příspěvek. Tato platba však může být provedena až poté, co bude tento návrh rozhodnutí Rady přijat a následná výzva EU k poskytnutí příspěvků, kterou stanoví Evropská komise, bude předložena státům ESVO EHP.
 Aby bylo možné překlenout období od 1. ledna 2021 do přijetí příslušné platby, má návrh rozhodnutí Smíšeného výboru zpětnou působnost od 1. ledna 2021. Zpětná působnost se nedotýká práv a povinností dotčených osob a je v souladu se zásadou legitimního očekávání.
 Zamýšlený akt se pro smluvní strany stane závazným v souladu s články 103 a 104 Dohody o EHP.
 3.Postoj, který má být zaujat jménem Unie
 Komise předkládá návrh rozhodnutí Smíšeného výboru EHP Radě, aby jej Rada přijala jako postoj Unie. Komise doufá, že bude moci tento postoj předložit Smíšenému výboru EHP co nejdříve.
 Obsah a povaha návrhu připojeného rozhodnutí Smíšeného výboru EHP překračují rámec úprav, které lze považovat za úpravy pouze technické povahy ve smyslu čl. 1 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 2894/94. Postoj Unie proto zaujme Rada.
 4.Právní základ
 4.1.Procesněprávní základ
 4.1.1.Zásady
 Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, jimiž se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.
 Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, jimiž se dotyčný orgán řídí. Tento pojem zahrnuje rovněž nástroje, jež podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
 2
 .
 4.1.2.Použití na stávající případ
 Smíšený výbor EHP je orgán zřízený dohodou, konkrétně Dohodou o EHP. Akt, který má Smíšený výbor EHP přijmout, představuje akt s právními účinky. Zamýšlený akt bude závazným podle mezinárodního práva v souladu s články 103 a 104 Dohody o EHP.
 Zamýšlený akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec dohody. Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU ve spojení s čl. 1 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 2894/94 o některých prováděcích pravidlech k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru.
 4.2.Hmotněprávní základ
 4.2.1.Zásady
 Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU závisí v první řadě na cíli a obsahu zamýšleného aktu, v souvislosti s nímž se postoj jménem Unie zaujímá. Sleduje-li zamýšlený akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU založeno na jediném hmotněprávním základu, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.
 Pokud jde o zamýšlený akt, který sleduje současně několik cílů nebo který má několik složek, jež jsou nerozlučně spojeny, aniž je jedna vůči druhé vedlejší, musí hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU zahrnovat výjimečně různé odpovídající právní základy.
 4.2.2.Použití na stávající případ
 Hmotněprávní základ navrhovaného rozhodnutí odpovídá hmotněprávnímu základu právního aktu, který začleňuje do Dohody o EHP.
 Program Erasmus+ je založen na hlavě Smlouvy o fungování EU nazvané „Všeobecné a odborné vzdělávání, mládež a sport“ (články 165 a 166).
 Hmotněprávní základ navrhovaného rozhodnutí proto tvoří následující ustanovení: články 165 a 166 Smlouvy o fungování EU.
 4.3.Závěr
 Právním základem navrhovaného rozhodnutí by měly být články 165 a 166 Smlouvy o fungování EU ve spojení s čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování EU a čl. 1 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 2894/94 o některých prováděcích pravidlech k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru.
 5.Rozpočtové důsledky
 Státy ESVO EHP finančně přispívají do rozpočtu Unie. Přesná částka bude stanovena v souladu s ustanoveními Dohody o EHP, jakmile bude přijat tento návrh rozhodnutí Rady.
 6.Zveřejnění zamýšleného aktu
 Jelikož akt Smíšeného výboru EHP mění protokol 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody, je vhodné jej po jeho přijetí zveřejnit v Úředním věstníku Evropské unie.
 2021/0268 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru EHP ke změně protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody
 (Erasmus+)
 (Text s významem pro EHP)
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na články 165 a 166 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
 s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2894/94 ze dne 28. listopadu 1994 o některých prováděcích pravidlech k Dohodě o Evropském hospodářském prostoru
 3
 , a zejména na čl. 1 odst. 3 uvedeného nařízení,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Dohoda o Evropském hospodářském prostoru
 4
 (dále jen „Dohoda o EHP“) vstoupila v platnost dne 1. ledna 1994.
 (2)Podle článku 98 Dohody o EHP může Smíšený výbor EHP rozhodnout mimo jiné o změně protokolu 31 k Dohodě o EHP, který obsahuje ustanovení o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody.
 (3)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/817
 5
 by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 (4)Protokol 31 (o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody) k Dohodě o EHP by proto měl být odpovídajícím způsobem změněn.
 (5)Postoj Unie ve Smíšeném výboru EHP by proto měl vycházet z návrhu rozhodnutí Smíšeného výboru EHP uvedeného v příloze tohoto rozhodnutí,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Postoj, který má být jménem Unie zaujat ve Smíšeném výboru EHP k navrhované změně protokolu 31 (o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody) k Dohodě o EHP, vychází z návrhu rozhodnutí Smíšeného výboru EHP připojeného k tomuto rozhodnutí.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 (1)
 Úř. věst. L 189, 28.5.2021, s. 1.
 (2)
 Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.
 (3)
 Úř. věst. L 305, 30.11.1994, s. 6.
 (4)
 Úř. věst. L 1, 3.1.1994, s. 3.
 (5)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/817 ze dne 20. května 2021, kterým se zavádí program Erasmus+: program Unie pro vzdělávání a odbornou přípravu, pro mládež a pro sport a zrušuje nařízení (EU) č. 1288/2013 (Úř. věst. L 189, 28.5.2021, s. 1).
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 11.8.2021
 COM(2021) 474 final
 PŘÍLOHA
 návrhu ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve Smíšeném výboru EHP ke změně protokolu 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody(Erasmus+)
 PŘÍLOHA
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. [...]
 ze dne [...],
 kterým se mění protokol 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobody
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na články 86 a 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Je vhodné rozšířit spolupráci smluvních stran Dohody o EHP tak, aby zahrnovala nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/817 ze dne 20. května 2021, kterým se zavádí program „Erasmus+“: program Unie pro vzdělávání a odbornou přípravu, pro mládež a pro sport a zrušuje nařízení (EU) č. 1288/2013
 1
 .
 (2)Je vhodné, aby se státy ESVO začaly podílet na činnostech vyplývajících z nařízení (EU) 2021/817 ode dne 1. ledna 2021 bez ohledu na to, kdy bude přijato toto rozhodnutí a zda bude po 10. červenci 2021 oznámeno splnění případných ústavních požadavků nezbytných pro přijetí tohoto rozhodnutí.
 (3)Subjekty usazené ve státech ESVO by měly být oprávněny účastnit se činností, které začínají před vstupem tohoto rozhodnutí v platnost. Náklady vzniklé při činnostech, jejichž provádění začíná po 1. lednu 2021, mohou být považovány za způsobilé za stejných podmínek, jaké platí pro náklady vzniklé subjektům usazeným v členských státech EU za předpokladu, že toto rozhodnutí vstoupí v platnost před skončením příslušné akce.
 (4)Podmínky účasti států ESVO a jejich orgánů, podniků, organizací a státních příslušníků na programech Evropské unie jsou stanoveny v Dohodě o EHP, a zejména v článku 81 uvedené dohody.
 (5)Protokol 31 k Dohodě o EHP by proto měl být změněn tak, aby umožňoval tuto rozšířenou spolupráci od 1. ledna 2021,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Článek 4 protokolu 31 k Dohodě o EHP se mění takto:
 1.Za odstavec 2p se vkládá nový odstavec, který zní:
 „2q.S účinkem ode dne 1. ledna 2021 se státy ESVO účastní tohoto evropského programu:
 –32021 R 0817: nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2021/817 ze dne 20. května 2021, kterým se zavádí program Erasmus+: program Unie pro vzdělávání a odbornou přípravu, pro mládež a pro sport a zrušuje nařízení (EU) č. 1288/2013 (Úř. věst. L 189, 28.5.2021, s. 1).
 Náklady vzniklé při činnostech, jejichž provádění začíná po 1. lednu 2021, mohou být považovány za způsobilé ode dne zahájení akce podle grantové dohody nebo podle rozhodnutí o udělení grаntu, za podmínek v nich stanovených, pokud rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. XX/2021 ze dne xx 2021 [toto rozhodnutí] vstoupí v platnost před skončením akce“.
 2.Znění odstavce 3 se nahrazuje tímto:
 „Státy ESVO na programy a akce uvedené v odstavcích 1, 2, 2a, 2b, 2c, 2d, 2e, 2f, 2g, 2h, 2i, 2j, 2k, 2l, 2m, 2n, 2o, 2p a 2q finančně přispívají podle čl. 82 odst. 1 písm. a) dohody.“
 Článek 2
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost prvním dnem poté, co bude učiněno poslední oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP
 2*.
 Použije se ode dne 1. ledna 2021.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne [...].
 Za Smíšený výbor EHP
 předseda/předsedkyně
 [...]
 tajemníci
 Smíšeného výboru EHP
 [...]
 (1)
 Úř. věst. L 189, 28.5.2021, s. 1.
 (2)
 *
 [Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.] [Byly oznámeny ústavní požadavky.]


type: other

text:
Advokaten 3 - Ny bevisform på vej ind i retssalene
 Nye afgørelser fra Højesteret åbner for, at en part i en retssag i højere grad kan fremlægge erklæringer fra eksperter på trods af modpartens protest.
 Af Morten Frank, advokatfuldmægtig, Lett Advokatfirma
 Med to relativt nye kendelser vender Højesteret op og ned på udgangspunktet i forhold til muligheden for at fremlægge visse af de såkaldt ensidigt indhentede erklæringer under en retssag. Hvilken bevisværdi sådanne erklæringer har, udtaler Højesteret sig imidlertid ikke om.
 Civile retssager hviler på et forhandlingsprincip, dvs. at sagen afgøres på baggrund af det processtof, der forelægges retten. Retten kan ikke selv foranstalte bevisførelse, men alene opfordre parterne hertil. Det er derfor afgørende for parterne, hvilke beviser der kan fremlægges under sagen.
 En særlig problemstilling er i den forbindelse, hvorvidt en part – på trods af modpartens protest – kan fremlægge en ensidigt indhentet erklæring.
 Begrebet sigter til et skriftligt dokument, som er indhentet af en part uden medvirken fra modparten eller retten, hvori en sagkyndig person udtaler sig om faktuelle forhold relaterende til sagen. Det kan for eksempel være en ingeniør, der i en rapport vurderer, hvorvidt et udført arbejde er mangelfuldt, eller en speciallægeerklæring der vurderer en persons helbredstilstand. Baggrunden for problemstillingen er, at sådanne erklæringer netop er indhentet ensidigt, hvilket som udgangspunkt er betænkeligt i forhold til kontradiktionsprincippet, ligesom det kan være vanskeligt for domstolene at bedømme sagligheden/objektiviteten af en sådan erklæring og dermed erklæringens bevisværdi.
 Traditionelle betragtninger
 Traditionelt har retspraksis angående fremlæggelse af ensidigt indhentede erklæringer været præget af tilbageholdenhed, men dog samtidig en konkret vurdering. I de tilfælde hvor erklæringen er tilladt fremlagt, har det typisk været med henvisning til, at syn og skøn ikke længere er mulig, at erklæringen ikke er indhentet specifikt til brug for den konkrete retssag, eller at der ikke har været tale om forsøg på omgåelse af reglerne om syn og skøn. Se eksempelvis UfR 2008.285/2Ø (ingeniørrapport) og UfR 1971.94H (laboratorieundersøgelse), hvor fremlæggelse blev tilladt, og UfR 2006.14V (psykologerklæring) og UfR 1976.407V (mangelvurdering), hvor fremlæggelse blev nægtet.
 Den juridiske litteratur har generelt været fortaler for et udgangspunkt om, at ensidigt indhentede erklæringer ikke kan fremlægges.
 Er erklæringen fremskaffet efter sagens anlæg, foreligger der dog en rimelig konsistent afvisningspraksis. Se eksempelvis UfR 2007.2329/1H og UfR 1998.625H (speciallægeerklæringer). Sådanne erklæringer kan dog efter omstændighederne anvendes til at belyse, hvorvidt der er grundlag for udmeldelse af nyt syn og skøn, se eksempelvis UfR 2006.375V (lægeerklæring) og UfR 2005.1472H (værdiansættelse af aktier).
 Desuden kan ensidigt indhentede erklæringer naturligvis fremlægges, såfremt modparten ikke protesterer.
 På tabel 1 her på siden er et overblik over den traditionelle opfattelse af, hvornår de ensidigt indhentede ekspertvurderinger kan bruges som våben i en retssag.
 Tabel 1: Traditionel opfattelse
 Tidspunktet for erklæringens indhentelse
 Modparten protesterer
 Inden sagens anlæg
 Kan som udgangspunkt ikke fremlægges
 Kan fremlægges
 Hvor sagens anlæg er nært forestående
 Kan som hovedregel ikke fremlægges
 Efter sagens anlæg
 Med disse traditionelle betragtninger in mente er det værd at hæfte sig ved Højesterets præmisser i to relativt nye kendelser, gengivet i UfR 2008.2193H og UfR 2008.2393H. Her tillod Højesteret fremlæggelse af henholdsvis en lægeerklæring samt en sagkyndig vurdering og et mødereferat på trods af modpartens protest.
 I begge kendelser udtales, at “Højesteret finder, at en part som udgangspunkt ikke er afskåret fra at fremlægge udtalelser og erklæringer om forhold af teknisk karakter, der inden sagens anlæg er indhentet hos rådgivere og sagkyndige.”
 Herefter udtales i UfR 2008.2193H, at “[s]peciallægeerklæringen [...] er en sådan sagkyndig erklæring, og Højesteret finder, at hverken dens indhold, omstændigheder ved dens tilblivelse eller andre forhold giver grundlag for at fravige udgangspunktet.”
 I UfR 2008.2393H anføres yderligere, at “[d]ette gælder tilsvarende også dokumenter, der beskriver det faktiske sagsforløb, herunder referater af mundtlige redegørelser fra personer, der har deltaget i sagsforløbet, når dokumenterne er udarbejdet forud for sagsanlægget til brug for forberedelsen af det.”
 Særligt vedrørende sagen om lægeerklæringen bemærkes, at denne erklæring således kunne fremlægges, uanset at den var indhentet kort tid før sagsanlæg og derved formentlig til brug for den konkrete retssag. I den anden sag kunne den sagkyndige vurdering fremlægges, uanset at det må antages, at syn og skøn formentlig fortsat var muligt i sagen.
 Efter disse kendelser må ensidigt indhentede erklæringer om forhold af teknisk karakter samt dokumenter, der beskriver det faktiske sagsforløb, som udgangspunkt frit kunne fremlægges. Afvisning er alene aktuel, hvis erklæringen er indhentet efter sagens anlæg eller hvis særlige forhold konkret giver grundlag herfor.
 Såfremt der er tale om en lødig erklæring, er der således i dag rimelig frie rammer for fremlæggelse af ensidigt indhentede erklæringer. Dette gælder, uanset om erklæringen indhentes efter tvistens aktualisering, og uanset om der i øvrigt foranstaltes syn og skøn i sagen.
 Den nye retstilstand skitserer jeg på tabel 2 her på siden.
 Tabel 2: Nuværende retsstilling
 Kan som udgangspunkt fremlægges
 Selvom kendelserne åbner op for hyppigere inddragelse af ensidigt indhentede erklæringer, er det væsentligt at være opmærksom på, at Højesteret ikke med de to kendelser tilkendegiver, hvilken bevisværdi disse erklæringer vil blive tillagt. På dette punkt medfører kendelserne ingen afklaring.
 Baggrunden for nægtelse af fremlæggelse af ensidigt indhentede erklæringer ved modpartens protest er, at erklæringen i så fald er uden betydning for sagen. Er udgangspunktet derimod, at erklæringen kan fremlægges, og er der ikke konkret grundlag for at nægte fremlæggelse af erklæringen på grund af dennes indhold eller omstændigheder i øvrigt, må der alt andet lige være grundlag for en formodning om, at Højesteret dermed ikke frakender erklæringen bevisværdi.
 Sammenholdt med et syn og skøn eller en sagkyndig erklæring, der er indhentet i overensstemmelse med retsplejelovens regler, er der dog næppe tvivl om, at en ensidigt indhentet erklærings værdi fortsat generelt vil være af underordnet betydning. Modsat er der imidlertid næppe heller tvivl om, at kendelserne på sigt vil medføre, at ensidigt indhentede erklæringer kan komme til at spille en større rolle, og den lempeligere adgang til fremlæggelse bør derfor indgå i overvejelserne om den enkelte sags tilrettelæggelse.


type: contracts

text:
 Avis juridique important
 |
 22004A0828(02)
 Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Pakistanom v skladu s členom XXVIII GATT 1994 o spremembi koncesij za riž, predvidenih na seznamu CXL ES, prloženem h GATT 1994
 Official Journal L 279 , 28/08/2004 P. 0025 - 0028
 Sporazum v obliki izmenjave pisem med Evropsko skupnostjo in Pakistanom v skladu s èlenom XXVIII GATT 1994 o spremembi koncesij za ri3⁄4, predvidenih na seznamu CXL ES, prlo3⁄4enem h GATT 1994
 A. Pismo Skupnosti
 Spo1tovani,
 po pogajanjih med Evropsko skupnostjo (ES) in Pakistanom v skladu s èlenom XXVIII GATT 1994 o spremembi koncesij za ri3⁄4, predvidenih na seznamu CXL ES, prilo3⁄4enem Splo1nemu sporazumu o tarifah in trgovini 1994 (GATT 1994), se ES strinja s sklepi, opisanimi v nadaljevanju.
 Dokonèen uvozni re3⁄4im
 Carinska stopnja za olu1èen ri3⁄4 (oznaka KN 100620) je 65 EUR/t.
 Glede uvoznega re3⁄4ima za olu1èen ri3⁄4 (oznaki KN 10062017 in 10062098) sort Kernel (Basmati), Basmati 370, Pusa Basmati in Super Basmati, je stopnja dajatve, vezana na ES, niè. Zato:
 se na meji oblikuje sistem nadzora Skupnosti, ki temelji na preiskavi DNK; Pakistan dejavno sodeluje z ES pri oblikovanju tak1nega sistema nadzora, ES pa zagotovi ustrezno tehnièno pomoè,
 je dogovorjeno, da je ri3⁄4 basmati zgoraj navedenih sort pridelan na doloèenih geografskih podroèjih in da bo Pakistan za1èitil ri3⁄4 basmati kot geografsko oznako. Evropska skupnost bi podprla vlogo za oznaèevanje ri3⁄4a basmati z za1èiteno geografsko oznako v skladu z Uredbo (EGS) 1t. 2081/92(1). ES obravnava tak1no vlogo kar najhitreje. ES zagotovi vso potrebno tehnièno pomoè v tej zadevi.
 Prehodna ureditev
 Od 1. septembra 2004 in do zaèetka veljavnosti zgoraj omenjenega sistema nadzora Skupnosti, ES vzpostavi prehodno ureditev za olu1èen ri3⁄4 (oznaki KN 10062017 in 10062098) za zgoraj opisane sorte, ki temelji na naslednjih elementih.
 Avtonomno veljavna stopnja dajatve ES je niè. Èe pa se pojavijo tr3⁄4ne motnje, se bo ES posvetovala s pristojnimi organi v Pakistanu in se dogovorila glede ustrezne re1itve. Èe dogovor ni dose3⁄4en, si ES pridr3⁄4uje pravico, da vrne vezano stopnjo dajatve v vi1ini 65 EUR/t za olu1èen ri3⁄4 (oznaka KN 100620).
 Splo1no
 Za namene tega sporazuma:
 ES oblikuje loèene tarifne oznake za sorte ri3⁄4a basmati, navedene v sporazumih z Indijo in Pakistanom,
 pristojni organi Pakistana nadaljujejo izdajanje potrdil o pristnosti pred izdajanjem uvoznih dovoljenj, kar pomeni, da se ohrani trenutni sistem upravljanja potrdil o pristnosti.
 ES priznava, da ima Pakistan zaèetne pogajalske pravice glede koncesij, doloèenih v tem pismu.
 Ta sporazum dr3⁄4ave pogodbenice sprejmejo v skladu s svojimi nacionalnimi postopki.
 Doloèila tega sporazuma se uporabljajo od 1. septembra 2004 .
 Hvale3⁄4en Vam bom, èe lahko potrdite sogla1anje Va1e vlade z navedenim.
 Sprejmite, Gospod, izraz mojega najglobljega spo1tovanja.
 Hecho en Bruselas, el
 V Bruselu dne
 Udfærdiget i Bruxelles, den
 Geschehen zu Brüssel am
 Brüssel,
 Έγινε>ISO_2> >ISO_7>στις>ISO_2> >ISO_7>Βρυξέλλες>ISO_2>, >ISO_7>στις>ISO_2>
 Done at Brussels,
 Fait à>ISO_2> Bruxelles, le
 Fatto a Bruxelles, addì>ISO_2>
 Briselÿ>ISO_2>,
 Priimta Briuselyje,
 Kelt Brüsszelben,
 Magÿ>ISO_2>mula fi Brussel,
 Gedaan te Brussel,
 Sporzÿ>ISO_2>dzono w Brukseli, dnia
 Feito em Bruxelas,
 V Bruseli
 V Bruslju,
 Tehty Brysselissä
 Utfärdat i Bryssel den
 >REFERENCE TO A GRAPHIC>
 Por la Comunidad Europea
 Za Evropské spoleèenstvί>ISO_2>
 For Det Europζiske Fζllesskab
 Fόr die Europδische Gemeinschaft
 Euroopa άhenduse nimel
 >ISO_7>Για>ISO_2> >ISO_7>την>ISO_2> >ISO_7>Ευρωπαϊκή>ISO_2> >ISO_7>Κοινότητα>ISO_2>
 For the European Community
 Pour la Communautι europιenne
 Per la Comunità>ISO_2> europea
 Eiropas Kopienas v>ISO_4>à>ISO_2>rd>ISO_4>à>ISO_2>
 Europos bendrijos vardu
 az Európai Közösség részérõl
 G>ISO_3>±>ISO_2>all-Komunità>ISO_2> Ewropea
 Voor de Europese Gemeenschap
 W imieniu Wspólnoty Europejskiej
 Pela Comunidade Europeia
 Za Európske spoloèenstvo
 za Evropsko skupnost
 Euroopan yhteisön puolesta
 På Europeiska gemenskapens vägnar
 >REFERENCE TO A GRAPHIC>
 B. Pismo Pakistana
 Spo1tovani,
 v èast mi je potrditi prejem Va1ega dana1njega pisma, v katerem je zapisano:
 «Po pogajanjih med Evropsko skupnostjo (ES) in Pakistanom v skladu s èlenom XXVIII GATT 1994 o spremembi koncesij za ri3⁄4, predvidenih na seznamu CXL ES, prilo3⁄4enem Splo1nemu sporazumu o tarifah in trgovini 1994 (GATT 1994), se ES strinja s sklepi, opisanimi v nadaljevanju.
 Dokonèen uvozni re3⁄4im
 Carinska stopnja za olu1èen ri3⁄4 (oznaka KN 100620) je 65 EUR/t.
 Glede uvoznega re3⁄4ima za olu1èen ri3⁄4 (oznaki KN 10062017 in 10062098) sort Kernel (Basmati), Basmati 370, Pusa Basmati in Super Basmati, je stopnja dajatve, vezana na ES, niè. Zato:
 se na meji oblikuje sistem nadzora Skupnosti, ki temelji na preiskavi DNK; Pakistan dejavno sodeluje z ES pri oblikovanju tak1nega sistema nadzora, ES pa zagotovi ustrezno tehnièno pomoè,
 je dogovorjeno, da je ri3⁄4 basmati zgoraj navedenih sort pridelan na doloèenih geografskih podroèjih in da bo Pakistan za1èitil ri3⁄4 basmati kot geografsko oznako. Evropska skupnost bi podprla vlogo za oznaèevanje ri3⁄4a basmati z za1èiteno geografsko oznako v skladu z Uredbo (ES) 1t. 2081/92(2). ES obravnava tak1no vlogo kar najhitreje. ES zagotovi vso potrebno tehnièno pomoè v tej zadevi.
 Prehodna ureditev
 Od 1. septembra 2004 in do zaèetka veljavnosti zgoraj omenjenega sistema nadzora Skupnosti, ES vzpostavi prehodno ureditev za olu1èen ri3⁄4 (oznaki KN 10062017 in 10062098) za zgoraj opisane sorte, ki temelji na naslednjih elementih.
 Avtonomno veljavna stopnja dajatve ES je niè. Èe pa se pojavijo tr3⁄4ne motnje, se bo ES posvetovala s pristojnimi organi v Pakistanu in se dogovorila glede ustrezne re1itve. Èe dogovor ni dose3⁄4en, si ES pridr3⁄4uje pravico, da vrne vezano stopnjo dajatve v vi1ini 65 EUR/t za olu1èen ri3⁄4 (oznaka KN 100620).
 Splo1no
 Za namene tega sporazuma:
 ES oblikuje loèene tarifne oznake za sorte ri3⁄4a basmati, navedene v sporazumih z Indijo in Pakistanom,
 pristojni organi Pakistana nadaljujejo izdajanje potrdil o pristnosti pred izdajanjem uvoznih dovoljenj, kar pomeni, da se ohrani trenutni sistem upravljanja potrdil o pristnosti.
 ES priznava, da ima Pakistan zaèetne pogajalske pravice glede koncesij, doloèenih v tem pismu.
 Ta sporazum dr3⁄4ave pogodbenice sprejmejo v skladu s svojimi nacionalnimi postopki.
 Doloèila tega sporazuma se uporabljajo od 1. septembra 2004 .
 Hvale3⁄4en Vam bom, èe lahko potrdite sogla1anje Va1e vlade z navedenim.»
 Pakistanu je v èast potrditi njegovo sogla1anje z vsebino tega pisma.
 Sprejmite, Gospod, izraz mojega najglobljega spo1tovanja.
 Done at Brussels,
 Hecho en Bruselas, el
 V Bruselu dne
 Udfærdiget i Bruxelles, den
 Geschehen zu Brüssel am
 Brüssel,
 Έγινε>ISO_2> >ISO_7>στις>ISO_2> >ISO_7>Βρυξέλλες>ISO_2>, >ISO_7>στις>ISO_2>
 Fait à>ISO_2> Bruxelles, le
 Fatto a Bruxelles, addì>ISO_2>
 Briselÿ>ISO_2>,
 Priimta Briuselyje,
 Kelt Brüsszelben,
 Magÿ>ISO_2>mula fi Brussel,
 Gedaan te Brussel,
 Sporzÿ>ISO_2>dzono w Brukseli, dnia
 Feito em Bruxelas,
 V Bruseli
 V Bruslju,
 Tehty Brysselissä
 Utfärdat i Bryssel den
 >REFERENCE TO A GRAPHIC>
 On behalf of Pakistan
 En nombre de Pakistán
 Za Pákistán
 På Pakistans vegne
 Im Namen Pakistans
 Pakistani nimel
 Εξ>ISO_2> >ISO_7>ονόματος>ISO_2> >ISO_7>του>ISO_2> >ISO_7>Πακιστάν>ISO_2>
 Au nom du Pakistan
 Per il Pakistan
 Pakist>ISO_4>ΰ>ISO_2>nas v>ISO_4>ΰ>ISO_2>rd>ISO_4>ΰ>ISO_2>
 Pakistano vardu
 Pakisztαn nevιben
 G>ISO_3>±>ISO_2>an-nom tal-Pakistan
 Namens Pakistan
 W imieniu Pakistanu
 Pelo Paquistγo
 V mene Pakistanu
 V imenu Pakistana
 Pakistanin puolesta
 Pε Pakistans vδgnar
 >REFERENCE TO A GRAPHIC>
 (1) UL L 208, 24.7.1992, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) Ήt. 806/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 1).
 (2) UL L 208, 24.7.1992, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) Ήt. 806/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 1).


text:
 AMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS
 COM(93) 395 final
 Bruselas, 6 de agosto de 1993
 Propuesta de
 REGLAMENTO (CEE) DEL CONSEJO
 por el que se modifica el Reglamento (CEE) n° 1798/90, por lo que respecta al derecho
 lumping definitivo sobre determinadas importaciones de glutamato monosódico originario de
 Indonesia, República de Corea, Taiwan y Tailandia
 (presentada por la Comisión)
 ---pagebreak--- Propuesta de
 REGLAMENTO (CEE) DEL CONSEJO
 por el que se modifica el Reglamento (CEE) n° 1798/90, por lo que respecta al derecho
 antidumping definitivo sobre determinadas importaciones de glutamato monosódico originario de
 Indonesia, República de Corea, Taiwan y Tailandia
 EL CONSEJO DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS,
 Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Económica Europea,
 Visto el Reglamento (CEE) n° 2423/88 del Consejo, de 11 de julio de 1988, relativo a la defensa
 contra las importaciones que sean objeto de dumping o de subvenciones por parte de países no
 miembros de la Comunidad Económica Europea(1) y, en particular, su artículo 14,
 Vista la propuesta presentada por la Comisión, previa consulta en el seno del Comité consultivo
 previsto en dicho Reglamento,
 Considerando lo que sigue:
 A. PROCEDIMIENTO ANTERIOR
 (1) El Consejo, por el Reglamento (CEE) n° 1798/90(2), modificado por el Reglamento (CEE)
 n° 2966/92(3), estableció un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de glutamato
 monosódico del código NC ex 2922 42 00 originario de Indonesia, la República de Corea,
 Taiwan y Tailandia, con la excepción de las importaciones de determinados productores de estos
 países respecto de los cuales la Comisión había aceptado compromisos por el Reglamento (CEE)
 n° 547/90(4) y la Decisión 92/493/CEE(5).
 B. REVISIÓN
 (i) Consideraciones generales
 (2) En un anuncio publicado en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas(6), la Comisión,
 previa consulta en el seno del Comité consultivo y de conformidad con el artículo 14 del
 Reglamento (CEE) n° 2423/88, inició la reconsideración de los Reglamentos y la Decisión
 que establecían las medidas antidumping actualmente en vigor y volvió a abrir la
 investigación. La reconsideración se limitó a un examen del cambio de circunstancias por
 lo que respecta al perjuicio, especialmente el hecho de que los compromisos de precios
 aceptados por la Comisión han resultado ser insuficientes para eliminar el perjuicio sufrido
 por el sector económico comunitario.
 DO n°L 209, 2.8.1988, p.l.
 D O n ° L 167, 30.6.1990, p.l.
 D O n ° L 2 9 9 , 15.10.1992, p. 1.
 D O n ° L 56, 3.3.1990, p.23.
 D 0 n ° L 2 9 9 , 15.10.1992, p.40.
 DO n°C 286, 4.11.1992, p.3.
 ---pagebreak--- (ii) Perjuicio
 (3) Por lo que se refiere a las importaciones objeto de dumping, la Comisión llegó a la
 conclusión de que, entre 1989 y los primeros nueve meses de 1992, las importaciones
 procedentes de los países considerados aumentaron de 3.800 toneladas a 9.696 toneladas,
 lo que representa un aumento de la cuota de mercado de 8,7% a 26,1 %. Los precios de estas
 importaciones eran, en dólares estadounidenses, conformes a los precios establecidos en
 los compromisos aceptados por la Comisión pero, en Ecus, resultaban inferiores hasta en
 un 20% durante el periodo examinado.
 (4) Por lo que se refiere a la situación del sector económico comunitario, el volumen de las
 ventas de glutamato monosódico de dicho sector en la Comunidad aumentó un 13% entre
 1989 y los primeros nueve meses de 1992, sobre la base de una extrapolación anual, aunque
 la cuota de mercado del sector disminuyó un 4,5% durante el mismo periodo. Como el
 glutamato monosódico es un producto especialmente sensible a los precios, los precios
 aplicados por la industria comunitaria se ajustaban a los precios de las importaciones, que,
 como se ha afirmado anteriormente, eran algo inferiores a los precios establecidos en los
 compromisos. En consecuencia, el sector económico comunitario no pudo aumentar más
 sus precios a un nivel adecuado para eliminar el perjuicio causado.
 (5) La Comisión llegó también a la conclusión de que, aunque la tendencia de los costes y los
 precios había permitido que la industria comunitaria volviese a obtener beneficios durante
 los primeros nueve meses de 1992, estos beneficios eran totalmente insuficientes para
 garantizar la viabilidad de esa actividad comercial. Esta falta de beneficios adecuados pone
 además en peligro el programa de inversiones del sector y, en consecuencia, su
 competitividad.
 (6) En consecuencia, la Comisión llegó a la conclusión de que la industria comunitaria
 continúa experimentando un perjuicio importante a pesar de algunos efectos positivos de
 las medidas antidumping actualmente en vigor. Se comprobó que el perjuicio persistente
 se debía al mantenimiento de los bajos precios de las importaciones, a pesar de las medidas
 en vigor, y al aumento consiguiente del volumen de dichas importaciones. El Consejo
 confirma estas conclusiones.
 (iii) Interés de la Comunidad
 (7) La Comisión consideró que, dadas las escasas repercusiones del aumento previsto en el
 nivel de las medidas sobre los usuarios de glutamato monosódico y la necesidad de permitir
 al sector económico comunitario obtener un rendimiento sobre las considerables
 inversiones efectuadas recientemente, en interés de la Comunidad, debían permanecer en
 vigor las medidas antidumping, debi damente modificadas, para eliminar cualquier perj uicio
 importante subsistente.
 (iv) Compromisos
 (8) Una vez finalizada su investigación, la Comisión comunicó sus conclusiones a los
 productores de los países exportadores considerados, cuyos compromisos habían sido
 aceptados antes de iniciar la reconsideración. Dichos productores, con la excepción de una
 empresa de Tailandia que había dejado de exportar a la Comunidad antes de 1992,
 ofrecieron nuevos compromisos de precios. Tras las consultas en el seno del Comité
 consultivo, un Estado miembro formuló objeciones con respecto a la aceptación de los
 ---pagebreak--- nuevos compromisos. Posteriormente la Comisión, por la Decisión 93/.../CEE(7), aceptó los
 nuevos compromisos.
 (v) Derechos definitivos
 (9) La Comisión examinó también la situación de aquellos productores en cada uno de los
 países considerados que no comparecieron en el marco del procedimiento y que estaban
 sometidos a un derecho antidumping definitivo. A este respecto, el punto 32 de la Decisión
 93/.../CEE establece que, puesto que no se había investigado la situación del dumping en
 el marco de la reconsideración, consideraba adecuado no modificar el nivel de los derechos
 definitivos aplicables a dichos productores.
 Por lo que se refiere a la empresa de Tailandia que había dejado de exportar a la
 Comunidad antes de 1992 y que no ofreció un nuevo compromiso, el punto 33 de la
 Decisión 93/.../CEE establece que no debería mantenerse ninguna medida antidumping
 individual para dicha empresa. En consecuencia, si en el futuro esta empresa reanudase sus
 exportaciones a la Comunidad recibiría el mismo trato que cualquier otro exportador de
 Tailandia que no hubiese ofrecido un compromiso.
 C MODIFICACIÓN DEL REGLAMENTO (CEE) N° 1798/90, COMO CONSECUENCIA
 DE LOS RESULTADOS DE LA RECONSIDERACIÓN
 (10) El Consejo considera pertinente en vista de las conclusiones precedentes modificar el
 Reglamento (CEE) n° 1798/90, con el fin de incluir en el campo de aplicación del derecho
 antidumping definitivo aplicable a las importaciones de glutamato monosódico originario
 de Tailandia las importaciones futuras de la empresa que dejó de exportar a la Comunidad
 antes de 1992.
 (11) Los principales hechos y consideraciones sobre los que se basa la Comisión para
 recomendar la nueva modificación del Reglamento (CEE) n° 1798/90 fueron comunicados
 al sector económico comunitario considerado, que no formuló objeciones,
 HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
 Artículo 1
 El artículo 1 del Reglamento (CEE) n° 1798/90 será sustituido por el texto siguiente:
 "Artículo 1
 1. Se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de glutamato
 monosódico del código NC ex 2922 42 00 (código Taric 2922 42 00*10) originario de
 Indonesia, República de Corea, Taiwan y Tailandia.
 (7)
 DOn°L
 ---pagebreak--- 2 El importe del derecho aplicable al precio neto, franco frontera de la Comunidad, no
 despachado de aduana, será
 importe del derecho Código adicional ïariç
 Indonesia 0,510 ecus por kg 8400
 República de Corea 0,189 ecus por kg 8402
 Taiwan 0,653 ecus por kg 8404
 Tailandia 0,407 ecus por kg 8406
 con excepción de las importaciones del productor especificado en el apartado 1 producido por las
 siguientes empresas, que quedarán exentas de derechos:
 Código adicional Taric
 Indonesia 8401
 PT Sasa
 PT Indomiwon Citra Inti
 PT Cheil Samsung Astra
 República de Corea 8403
 Miwon Co Ltd
 Cheil Foods & Chemicals Inc.
 Taiwan 8405
 Tung Hai Fermentation Industry Corporation
 Ve Wong Corporation
 Tailandia 8407
 Thai Fermentation Industry Corporation
 3. Se aplicarán las disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana."
 Artículo 2
 El presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de
 las Comunidades Europeas.
 El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada
 Estado miembro.
 Hecho en Bruselas, el
 Por el Consejo
 El Presidente
 ---pagebreak--- ---pagebreak--- ISSN 0257-9545
 COM(93) 395 final
 DOCUMENTOS
 ES i l 02
 N° de catálogo : CB-CO-93-425-ES-C
 ISBN 92-77-58673-7
 Oficina de Publicaciones Oficiales de las Comunidades Europeas
 Lr2985 Luxemburgo