text:
Se llama congregación a una hermandad de fieles de una misma tradición religiosa, generalmente cristiana.
 En la Iglesia católica
 En la Iglesia católica se denomina congregación al cuerpo o comunidad de sacerdotes seculares, dedicados al ejercicio de los ministerios eclesiásticos; por ejemplo, en la Curia Romana, se llama así a cualquiera de las juntas dispuestas de cardenales, prelados y otras personas, aunque también recibe este nombre cualquier instituto religioso aprobado, cuyos miembros emiten votos simples. Por otro lado, existe la llamada congregación de los fieles, es decir, la «Iglesia universal», el conjunto de todos los creyentes. Además, en el monacato, se llama congregación a la rеunіón de monasterios bајо un mіѕmо ѕuреrіоr.
 En el protestantismo
 En las iglesias protestantes la congregación es la agrupación básica de creyentes, unidos no por un credo, sino por un convenio o acuerdo establecido entre sus miembros.
 En las iglesias de política congregacionalista, una congregación es una iglesia autónoma que se une libremente a otras semejantes para formar una denominación cristiana o asociación de congregaciones, que permita su coordinación y ayuda mutua a nivel regional, nacional o internacional.
 Testigos de Jehová
 La congregación es la unidad fundamental y primaria de los creyentes, pertenecientes a un territorio específico (generalmente de menor tamaño). También se hace referencia, con el término «congregación», al grupo entero de creyentes a nivel mundial: «la congregación cristiana».
 Enlaces externos
 Organizaciones cristianas


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 7.6.2022
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 C 222/24
 Ordú Uachtarán na Cúirte Breithiúnais an 11 Márta 2022 (iarraidh ar réamhrialú ón Verwaltungsgericht Stade – an Ghearmáin) – Antragsteller 1, Antragsteller 2, Antragsteller 3, Antragsteller 4, Antragsteller 5 v Bundesrepublik Deutschland
 (Cás C-504/21) (1)
 (2022/C 222/39)
 Teanga an cháis: an Ghearmáinis
 D’ordaigh Uachtarán na Cúirte Breithiúnais an cás a bhaint ón gclár.
 (1) IO C 490, 06.12.2021


text:
C 192/18 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 8.7.2000
 Klage des Consorzio Industrie Fiammiferi (CIF) gegen die Klagegründe und wesentliche Argumente
 Kommission der Europäischen Gemeinschaften, einge-
 reicht am 26. April 2000 Der Kläger ist Notariatsassessor in Baden-Württemberg
 (Deutschland) und übt dort eine rechtsberatende Tätigkeit aus.
 Er beantragte 1994 die Zulassung zur Eignungsprüfung nach
 (Rechtssache T-107/00)
 dem deutschen Gesetz für die Zulassung zur Rechtsanwalt-
 schaft (Eignungsprüfungsgesetz). Dieser Antrag wurde von den
 (2000/C 192/32) deutschen Behörden und Gerichten in mehreren Instanzen
 abgewiesen. Der Kläger macht nunmehr geltend, das
 (Verfahrenssprache: Italienisch) Eignungsprüfungsgesetz sei in Umsetzung der Richtlinie
 89/48/EWG (1) erlassen worden. Er sei von dieser Richtinie
 Das Consorzio Industrie Fiammiferi (CIF) hat am 26. April nach den ablehnenden Entscheidungen der deutschen Behör-
 2000 eine Klage gegen die Kommission der Europäischen den und Gerichte individuell und unmittelbar betroffen. Arti-
 Gemeinschaften beim Gericht erster Instanz der Europäischen kel 1 der Richtlinie verletze Artikel 12 EG und mehrere
 Gemeinschaften eingereicht. Prozeßbevollmächtigte des Grundrechte. Die Bestimmung eröffne den Angehörigen ande-
 Klägers sind die Rechtsanwälte Antonio Tizzano und Gian rer Mitgliedstaaten, welche im Besitz eines den formalen
 Michele Roberti, Neapel; Zustellungsanschrift: Place du Sablon Anforderungen der Richtlinie genügenden Diploms sind, über
 36, Brüssel. die Ablegung der Eignungsprüfung den Zugang zur deutschen
 Rechtsanwaltschaft, wohingegen deutschen Staatsangehörigen
 mit gleichwertigen Diplomen diese Möglichkeit verwehrt ist.
 Der Kläger beantragt, Darin liege eine Ungleichbehandlung, die zur Nichtigerklärung
 — die stillschweigende Ablehnung des Antrags auf erneute der Richtlinie führen müsse.
 Prüfung, den das Consorzio am 20. Februar 2000 beim (1) ABl. L 19 vom 24. 1.1989, S. 16.
 Generalsekretär der Kommission eingereicht hat, und
 gegebenenfalls die vorläufige Antwort von Mary E. Prestorn
 vom 17. Februar 2000 für nichtig zu erklären;
 — der Kommission die Kosten des Verfahrens aufzuerlegen. Klage der British American Tobacco International (Invest-
 ments) limited gegen die Kommission der Europäischen
 Gemeinschaften, eingereicht am 2. Mai 2000
 Klagegründe und wesentliche Argumente
 (Rechtssache T-111/00)
 Die Klagegründe und wesentlichen Argumente entsprechen
 denen in der Rechtssache T-40/00 (Consorzio Industrie Fiam- (2000/C 192/34)
 miferi/Kommission).
 (Verfahrenssprache: Englisch)
 Die British American Tobacco International (Investments)
 limited mit Sitz in London (England) hat am 2. Mai 2000 eine
 Klage gegen die Kommission der Europäischen Gemeinschaf-
 ten beim Gericht erster Instanz der Europäischen Gemeinschaf-
 Klage des Herrn Bernd Schmidt gegen den Rat der ten eingereicht. Prozeßbevollmächtigter der Klägerin ist
 Europäischen Union, eingereicht am 26. April 2000 Rechtsanwalt Scott Crosby von der Anwaltskanzlei Kemmler
 Rapp Böhlke & Crosby, Brüssel.
 (Rechtssache T-109/00)
 Die Klägerin beantragt,
 (2000/C 192/33) — die Entscheidung der Kommission vom 8. März 2000 für
 nichtig zu erklären, mit der der Klägerin der Zugang
 zu den Protokollen der Sitzungen des Ausschusses für
 (Verfahrenssprache: Deutsch) Verbrauchsteuern vom 29. und 30. April 1998 und vom
 28. und 29. Oktober 1999 verweigert wurde, in denen der
 Herr Bernd Schmidt, Schwäbisch Hall (BRD), hat am 26. April Ausschuß offensichtlich die Entscheidung erlassen bzw.
 2000 eine Klage gegen den Rat der Europäischen Union bestätigt hat, expandierten Tabak als verbrauchsteu-
 beim Gericht erster Instanz der Europäischen Gemeinschaften erpflichtige Ware einzustufen;
 eingereicht. Prozeßbevollmächtigter des Klägers ist Rechtsan- — der Kommission gemäß Artikel 87 der Verfahrensordnung
 walt Joachim Schorpp, Schmidt Lamatsch-Grund Rapp, De- des Gerichts erster Instanz die Kosten der Klägerin aufzuer-
 litzsch (BRD). legen.
 Der Kläger beantragt, Klagegründe und wesentliche Argumente
 — die Richtlinie 89/48 des Rates vom 21. Dezember 1988 Die Klägerin führt aus, als Unternehmen im Tabaksektor habe
 über eine allgemeine Regelung zur Anerkennung der sie ein vitales Interesse daran, zu erfahren, weshalb ein
 Hochschuldiplome, die eine mindestens dreijährige Berufs- bestimmtes Erzeugnis — hier expandierter Tabak — als
 ausbildung abschließen, für die Berufe des Rechtsanwalts Rauchtabak im Sinne des Artikels 5 Absatz 1 der Richtlinie
 und des Patentanwalts für nichtig zu erklären. 95/59/EG (1) und damit als verbrauchsteuerpflichtige Ware
 ---pagebreak--- 8.7.2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 192/19
 behandelt werde. Nach Auffassung der Klägerin handelt es sich — Verletzung des Artikels 37 EG: Die in der fraglichen Ver-
 um ein Zwischenerzeugnis, das sich nicht ohne weitere ordnung vorgesehene Regelung der Antragstellung versto-
 Bearbeitung zum Rauchen eigne und deshalb nicht ver- ße gegen die mit dieser Bestimmung verfolgten Ziele, da
 brauchsteuerpflichtig sei. Es gebe keine schriftliche Entschei- die Durchführung der Regelung das Verschwinden vieler
 dung, in der diese Frage präzisiert und die gewählte Einstufung Wirtschaftsteilnehmer und gleichzeitig die Konzentration
 begründet werde. Folglich habe sie den Zugang zu den der Bezugsquellen für Pflanzenschutzmittel in den Händen
 vollständigen Protokollen der Sitzung des Ausschusses für einiger multinationaler Unternehmen mit sich bringen
 Verbrauchsteuern vom 29. und 30. April 1998 und der werde, was diesen Unternehmen erlauben werde, das
 darauffolgenden Sitzung vom 28. und 29. Oktober 1999 Angebot zu beschränken und folglich die Preise zu er-
 beantragt, in der die Entscheidung über die zollmäßige Behand- höhen.
 lung von expandiertem Tabak offensichtlich gefallen sei. Dieser
 Antrag sei mit Schreiben des Generalsekretärs vom 8. März — Verstoß gegen die Richtlinie 91/414/EWG: Die angegriffe-
 2000 endültig abgelehnt worden. ne Verordnung ändere die für einen Antrag auf Zulassung
 eines Pflanzenschutzmittels zur Vermarktung erforderli-
 Die Klägerin hält diese Entscheidung für ungültig. Die Kla- chen Voraussetzungen gegenüber denen, die in dieser
 gegründe und wesentlichen Argumente entsprechen denen in Richtlinie vorgesehen seien, die ihre Rechtsgrundlage dar-
 der Rechtssache T-41/00. stelle.
 (1) ABl. 1995, L 291, S. 40. — Verstoß gegen die Grundsätze der Rechtssicherheit, des
 berechtigten Vertrauens und der ordnungsgemäßen Ver-
 waltung: Die neue Regelung der Antragstellung hindere die
 Klägerinnen daran, die Vermarktung bestimmter Substan-
 zen fortzusetzen, für die sie im Rahmen der durch die
 Klage der Iberotam S.A. und 7 anderer gegen die Kommis- Richtlinie 91/414/EWG vorgesehenen Regelung über die
 sion der Europäischen Gemeinschaften, eingereicht am Zulassung zur Vermarktung verfügten, ohne daß dies aus
 2. Mai 2000 Gründen des Gemeinwohls gerechtfertigt sei.
 (Rechtssache T-112/00)
 — Verstoß gegen das Übereinkommen über handelsbezogene
 (2000/C 192/35) Aspekte der Rechte des geistigen Eigentums (WTO) (3): Die
 angegriffene Verordnung verleihe denjenigen, die über
 vertrauliche Informationen verfügten, die zum Erhalt der
 (Verfahrenssprache: Französisch) Zulassung zur Vermarktung von Planzenschutzmitteln
 Die Iberotam S.A., Barcelona (Spanien), die Probelte S.A., erteilt werden müßten, einen ausschließlichen Schutz, der
 Murcia (Spanien), die Agripraza S.A., Torres Vedras (Portugal), über den hinausgehe, der sich aus den Grundsätzen ergebe,
 die Protex S.A., Wijnegem (Belgien), das Laboratoire d’Achat auf denen die Bestimmungen dieses Übereinkommens,
 Pour l’Agriculture (L.A.P.A.), Omicourt (Belgien), die Afrasa insbesondere Artikel 8 Absatz 2 und Artikel 39 Absatz 3,
 S.A., Fuente del Jarro-Paterna (Spanien), die Herbex S.A., Sitra beruhten.
 (Portugal), und die European Crop Care Association (ECCA),
 Eghezee (Belgien), haben am 2. Mai 2000 eine Klage gegen die (1) ABl. L 55, S. 25.
 Kommission der Europäischen Gemeinschaften beim Gericht (2) ABl. L 230, S. 1.
 erster Instanz der Europäischen Gemeinschaften eingereicht. (3) ABl. L 336 vom 23. Dezember 1994, S. 214.
 Prozeßbevollmächtigte der Klägerinnen sind die Rechtsanwälte
 Miquel Roca Junyent und Joan Roca Sagarra, Barcelona.
 Die Klägerinnen beantragen,
 — die Verordnung (EG) Nr. 451/2000 der Kommission vom
 28. Februar 2000, die Durchführungsbestimmungen für
 die zweite und dritte Stufe des Arbeitsprogramms gemäß Klage der Aktionsgemeinschaft Recht und Eigentum e.V.
 Artikel 8 Absatz 2 der Richtlinie 91/414/EWG des Rates (ARE) gegen die Kommission der Europäischen Gemein-
 aufstellt, für nichtig zu erklären; schaften, eingereicht am 2. Mai 2000
 — der Europäischen Kommission die Kosten des Verfahrens
 aufzuerlegen. (Rechtssache T-114/00)
 Klagegründe und wesentliche Argumente (2000/C 192/36)
 Die Klägerinnen wenden sich gegen die Verordnung (EG)
 Nr. 451/2000 der Kommission vom 28. Februar 2000(1) mit (Verfahrenssprache: Deutsch)
 Durchführungsbestimmungen für die zweite und dritte Stufe
 des Arbeitsprogramms gemäß Artikel 8 Absatz 2 der Richtli- Aktionsgemeinschaft Recht und Eigentum e.V. (ARE), Borken
 nie 91/414/EWG des Rates über das Inverkehrbringen von (BRD), hat am 2. Mai 2000 eine Klage gegen die Kommission
 Pflanzenschutzmitteln (2), die die schrittweise Prüfung der im der Europäischen Gemeinschaften beim Gericht erster Instanz
 Handel befindlichen Wirkstoffe im Hinblick auf ihre mögliche der Europäischen Gemeinschaften eingereicht. Prozeßbe-
 Aufnahme in den Anhang I der vorerwähnten Richtlinie zum vollmächtigte der Klägerin ist Prof. Dr. Matthias Pechstein,
 Ziel hat. Folgende Klagegründe werden geltend gemacht: Berlin.


text:
18.7.2016
 IT
 Gazzetta ufficiale dell’Unione europea
 C 260/8
 Sentenza della Corte (Terza Sezione) del 26 maggio 2016 – Rose Vision SL/Commissione europea
 (Causa C-224/15 P) (1)
 ((Impugnazione - Progetti finanziati dall’Unione europea nel settore della ricerca - Audit che rileva irregolarità nell’attuazione di alcuni progetti - Decisioni della Commissione che sospendono il pagamento degli importi da corrispondere nell’ambito di alcuni progetti - Ricorso per risarcimento danni - Rigetto - Motivazione))
 (2016/C 260/10)
 Lingua processuale: lo spagnolo
 Parti
 Ricorrente: Rose Vision SL (rappresentante: J.J. Marín López, abogado)
 Altra parte nel procedimento: Commissione europea (rappresentanti: R. Lyal e M. Siekierzyńska, agenti)
 Dispositivo
 1)
 La sentenza del Tribunale dell’Unione europea del 5 marzo 2015, Rose Vision e Seseña/Commissione (T-45/13, non pubblicata, EU:T:2015:138), è annullata nella parte in cui riguarda la Rose Vision SL.
 2)
 La causa è rinviata dinanzi al Tribunale dell’Unione europea.
 3)
 Le spese sono riservate.
 (1) GU C 228 del 13.7.2015.


type: wikipedia

text:
Bhí Sergey Donatovich Dovlatov (nó Dovlatov-Mechik, Серге́й Дона́тович Довла́тов nó Довлатов-Мечик) ar scríbhneoirí móra na Rúise san fhichiú haois. Rugadh in Ufa ar an 3 Meán Fómhair 1941, agus básaíodh i Nua-Eabhrac é ar an 24 Lúnasa 1990.
 Saol
 Ba iad tuismitheoirí Dovlatov an stiúrthóir amharclainne Donat Isaakovich Mechik agus an t-eagarthóir liteartha Nora Sergeyevna Dovlatova. Tháinig Sergey Dovlatov chun saoil in Ufa, ach ón mbliain 1944 i leith, bhí cónaí ar an teaghlach i Leningrad.
 Sa bhliain 1959, chuaigh Sergey ag foghlaim an léinn Fhionlannaigh san ollscoil, agus chaith sé dhá bhliain go leith i mbun an staidéir seo. Bhí sé mór le Joseph Brodsky agus lena lán daoine eile a bhí le dul le scríbhneoireacht agus le filíocht.
 Níor éirigh an staidéar le Dovlatov go rómhaith, agus sa deireadh, ruaigeadh as an ollscoil é. Ina dhiaidh sin, b'éigean dó dul sna saighdiúirí, agus chaith sé trí bliana ar fiannas i dtrúpaí na Roinne Gnóthaí Inmheánacha - ina shéiléir, go bunúsach. Nuair a d'fhill sé abhaile, ní raibh deireadh leis na scéalta a bhí le hinsint aige dá chuid cairde i saol na litríochta. Thosaigh sé ag staidéar iriseoireachta agus ag scríobh gearrscéalta. Chuaigh sé ag obair i nuachtán na hollscoile teicneolaíochta.
 Scríbhneoiríeacht
 Sna blianta 1972-1975, bhí Dovlatov ina chónaí san Eastóin, a bhí ina "poblacht" Shóivéadach san am. Shaothraíodh sé a chuid ag iriseoireacht san am, agus é ag scríobh altanna do na nuachtáin áitiúla Rúisise. Thairis sin, áfach, is iomaí cineál eile oibre a chleachtadh sé. Mar shampla, bhí sé ina threoraí ag na turasóirí i bpáirc náisiúnta in aice le Pskov. Sa bhliain 1975, chuaigh Dovlatov ar ais go Leningrad, agus é ag iriseoireacht ansin chomh maith.
 Bhí Dovlatov ag scríobh gearrscéalta an t-am ar fad, ach is fuar an fháilte a fuair a chuid scríbhinní sna hirisí liteartha. D'éirigh leis scéilín amháin a fhoilsiú sa bhliain 1974 san iris Юность/Yunost ("An tAos Óg"), ach nuair a bhí an teach foilsitheoireachta úd Eesti Raamat ("An Leabhar Eastónach") ar tí an chéad leabhar le Dovlatov a chur i gcló, choisc an KGB an foilsiú.
 Bhí irisí na ndeoraithe Rúiseacha sna tíortha Iartharacha sásta scríbhinní le Dovlatov a phriontáil, rud nár thaitin leis na húdaráis san Aontas Sóivéadach féin.
 Deoraíocht
 Le teacht slán ón ngéarleanúint, d'éalaigh Dovlatov leis, ar dtús go Vín, agus ina dhiaidh sin go Nua-Eabhrac. Sna Stáit Aontaithe, thosaigh sé féin ag foilsiú na hirise Новый американец/Novyi amerikanets ("An Meiriceánach Nua").
 Foilseachán liobrálach do lucht na deoraíochta ón Aontas Sóivéadach a bhí ann. Anois, chuaigh a chuid leabhar i gcló ceann i ndiaidh a chéile, agus i lár na n-ochtóidí, bhí an New Yorker sásta na chéad aistriúcháin Bhéarla a fhoilsiú.
 Fuair Sergey Dovlatov bás i Nua-Eabhrac le taom croí, i Nua-Eabhrac ar an 24 Lúnasa 1990.
 Oidhreacht
 Inniu, áirítear Dovlatov ar na scríbhneoirí is mó a thaitníonn leis an ngnáthléitheoir Rúiseach. Bhí cluas mhaith aige don teanga labhartha, agus stíl ghonta ghreannmhar aige.
 Ba iad na gearrscéalta ba mhó a thabhaigh a chlú dó, ach thairis sin, scríobh sé cúpla úrscéal gairid freisin, ar nós Иностранка/Inostranka ("An Bhean ón gCoigríoch"), Заповедник/Zapovednik ("An Pháirc Náisiúnta") agus Зона/Zona ("An Crioslach").
 Tá an tríú leabhar an-spéisiúil acu siúd a bhfuil scríbhinní Aleksandr Solzhenitsyn faoi Oileánra na gCampaí Géibhinn léite acu, nó is cur síos é ar an saol i gcampaí géibhinn an Aontais Shóivéadaigh é chomh maith, ach is í peirspictíocht an tséiléara atá i gceist ag Dovlatov.
 Tagairtí
 Dovlatov, Sergey
 Dovlatov, Sergey
 Dovlatov, Sergey


type: legislation

text:
 12.12.2015
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 328/110
 VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2015/2327
 z 11. decembra 2015,
 ktorým sa ustanovujú paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny
 EURÓPSKA KOMISIA,
 so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
 so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1),
 so zreteľom na vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 543/2011 zo 7. júna 2011, ktorým sa ustanovujú podrobné pravidlá uplatňovania nariadenia Rady (ES) č. 1234/2007, pokiaľ ide o sektory ovocia a zeleniny a spracovaného ovocia a zeleniny (2), a najmä na jeho článok 136 ods. 1,
 keďže:
 (1)
 Vykonávacím nariadením (EÚ) č. 543/2011 sa v súlade s výsledkami Uruguajského kola mnohostranných obchodných rokovaní ustanovujú kritériá, na základe ktorých Komisia stanovuje paušálne hodnoty na dovoz z tretích krajín, pokiaľ ide o výrobky a obdobia uvedené v časti A prílohy XVI k uvedenému nariadeniu.
 (2)
 Paušálne dovozné hodnoty sa vypočítajú každý pracovný deň v súlade s článkom 136 ods. 1 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011, pričom sa zohľadnia premenlivé každodenné údaje. Toto nariadenie by preto malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie,
 PRIJALA TOTO NARIADENIE:
 Článok 1
 Paušálne dovozné hodnoty uvedené v článku 136 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 543/2011 sú stanovené v prílohe k tomuto nariadeniu.
 Článok 2
 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.
 Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
 V Bruseli 11. decembra 2015
 Za Komisiu
 v mene predsedu
 Jerzy PLEWA
 generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka
 (1) Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 671.
 (2) Ú. v. EÚ L 157, 15.6.2011, s. 1.
 PRÍLOHA
 Paušálne dovozné hodnoty na určovanie vstupných cien niektorých druhov ovocia a zeleniny
 (EUR/100 kg)
 Číselný znak KN
 Kód tretej krajiny (1)
 Paušálna dovozná hodnota
 0702 00 00
 MA
 90,2
 TR
 91,2
 ZZ
 90,7
 0707 00 05
 MA
 90,5
 TR
 155,3
 ZZ
 122,9
 0709 93 10
 MA
 64,5
 TR
 134,6
 ZZ
 99,6
 0805 10 20
 MA
 71,7
 TR
 62,0
 ZA
 34,0
 ZW
 32,0
 ZZ
 49,9
 0805 20 10
 MA
 70,6
 ZZ
 70,6
 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90
 IL
 113,8
 TR
 85,4
 ZZ
 99,6
 0805 50 10
 TR
 96,2
 ZZ
 96,2
 0808 10 80
 CL
 81,9
 US
 110,2
 ZA
 187,8
 ZZ
 126,6
 0808 30 90
 CN
 58,1
 TR
 130,9
 ZZ
 94,5
 (1) Nomenklatúra krajín stanovená nariadením Komisie (EÚ) č. 1106/2012 z 27. novembra 2012, ktorým sa vykonáva nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 471/2009 o štatistike Spoločenstva o zahraničnom obchode s nečlenskými krajinami, pokiaľ ide o aktualizáciu nomenklatúry krajín a území (Ú. v. EÚ L 328, 28.11.2012, s. 7). Kód „ZZ“ znamená „iného pôvodu“.


type: other

text:
1. alacsony energiafogyasztású lakás: olyan lakás, melynek fajlagos primer energiafogyasztása fűtésre legfeljebb 25 kWh/m 2 év;
 5. hitelintézet: magyarországi székhellyel vagy fiókteleppel rendelkező hitelintézet, valamint a hitelintézettel egyenértékű prudenciális szabályozásnak megfelelő pénzügyi vállalkozás a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló törvényben foglaltaknak megfelelően, vagy jelzálog-hitelintézet a jelzálog-hitelintézetről és a jelzáloglevélről szóló törvénybenfoglaltaknak megfelelően, illetve a biztosítóintézet a biztosítókról és a biztosítási tevékenységről szóló törvényben foglaltaknak megfelelően;
 8. 1 új lakás: a meglévő épület vagy épületrész átalakítása kivételével
 a) 2 az alapozási munkáktól kezdődően teljes egészében újonnan épített, vagy emeletráépítéssel vagy tetőtér-beépítéssel megvalósuló, a lakhatás feltételeinek a vonatkozó jogszabályi követelmények szerint megfelelő lakóegység, amely elkészültét követően használatbavételi vagy hatósági bizonyítvánnyal igazolandó használatbavétel tudomásulvételi eljárásra köteles, vagy
 9. 3 hasznos alapterület: az országos településrendezési és az építési követelményekről szóló kormányrendelet (a továbbiakban: OTÉK) fogalom-meghatározásának keretein belül a lakás fűthető helyiségei alapterületének összege, ide nem értve az erkély, a loggia, a terasz, a tornác, a tároló helyiség, a gépjárműtároló és a pinceszinti helyiség alapterületét;
 10. 4 hitelígérvény: a kölcsönszerződés előre meghatározott jövőbeni időpontban vagy feltételek bekövetkezésekor történő megkötésére vonatkozó kötelezettségvállalás.
 (2) 5 6 Az e rendeletben meg nem határozott fogalmakat a Polgári Törvénykönyvben (a továbbiakban: Ptk.), a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló törvényben, az OTÉK-ban, valamint az épületek energetikai jellemzőinek tanúsításáról szóló kormányrendeletben meghatározottak szerint kell értelmezni.
 2. § (1) 7 Az e rendeletben meghatározott feltételekkel a központi költségvetésből vissza nem térítendő állami támogatás (a továbbiakban: lakásépítési támogatás) vehető igénybe a Magyarország területén 2008. július 1-jén vagy azt követően kiadott
 b) 8 9 a kérelem benyújtásának időpontjában használatbavételi engedéllyel vagy a használatbavétel tudomásulvételét igazoló hatósági bizonyítvánnyal rendelkező új lakás vásárlásához,
 ab) gyámsága alatt álló, legalább egy éve vele együttélő és általa eltartott gyermek után, ha az igénylő vállalja, hogy a gyámság három éven belüli megszűnése esetén a lakásépítési támogatást visszafizeti,
 b) a (2) bekezdés szerinti személyekből álló fiatal házaspár - a meglévő gyermekei számától függetlenül - legfeljebb két születendő gyermek vállalása esetén
 (4) A lakásépítési támogatást ugyanazon gyermek után csak egy alkalommal lehet igénybe venni, ideértve az egyéb lakáscélú állami támogatásokról szóló jogszabályok szerint igénybevett vissza nem térítendő lakáscélú állami támogatást is.
 (5) A gyermeket - a teljes ellátást biztosító intézetben tanuló gyermek kivételével - az igénylővel közös háztartásban élőnek kell tekinteni akkor is, ha tanulmányai folytatása miatt átmenetileg nem a támogatott személy lakásában lakik.
 (7) 10 Az (1) bekezdés b) pontja szerinti lakásépítési támogatás abban az esetben igényelhető, ha az eladó az igénylőnek nem közeli hozzátartozója vagy élettársa. Ha az eladó jogi személy, jogi személyiség nélküli társaság vagy egyéni vállalkozó az igénylő nem lehet vele tulajdonosi kapcsolatban álló magánszemély.
 (8) 11 A lakásépítési támogatással érintett lakásban az igénylőknek vagy támogatott személyeknek legalább 50%-os tulajdoni hányaddal kell rendelkezniük. Házaspár és élettársak esetén a lakásban mindkét félnek az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett tulajdonjoggal kell rendelkeznie. A lakásban az igénylőn vagy támogatott személyen kívül csak az általa eltartott gyermek szerezhet tulajdont.
 a) 12 az igénylő teljes bizonyító erejű magánokiratba foglaltan nyilatkozik arról, hogy saját magának, házastársának, élettársának és gyermekének, valamint a vele együttköltöző családtagjainak - a b) pontban foglaltak, valamint lakáscsere esetén a csereszerződés tárgyát képező lakás kivételével - lakástulajdona, állandó lakáshasználati joga nincs, illetve e jogok ingatlan-nyilvántartási bejegyzésére irányuló kérelme nincs folyamatban, továbbá önkormányzati tulajdonban lévő, vagy szolgálati jogviszonyhoz vagy munkakörhöz kötött lakásra bérleti jogviszonya vagy lízingbe vett lakása nincs;
 ba) 13 együttesen legfeljebb 50%-os tulajdoni hányada van olyan lakásban, amely tulajdonközösség megszüntetése vagy öröklés útján került a tulajdonukba,
 ce) a támogatással vásárolni kívánt lakás telekárat is tartalmazó vételárának 10%-ával, ha ezen összeg kifizetése - adásvételi szerződéssel igazoltan - a korábbi lakás eladását bejegyző földhivatali határozat kiadásának időpontját legfeljebb 120 nappal előzi meg és
 d) 14 az igénylő a lakásépítési támogatás iránti kérelem benyújtásának időpontjában
 da) 15 napnál nem régebbi okirattal igazolja, hogy saját maga - házastársak vagy élettársak esetén legalább az egyik fél - legalább 180 napja folyamatosan az egészségbiztosítás nyilvántartásában a társadalombiztosítás ellátásaira és a magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló 1997. évi LXXX. törvény 5. §-a szerinti biztosítottként szerepel - ideértve azt is, ha a legalább 180 nap folyamatos biztosításban legfeljebb 15 nap megszakítás van -, és
 db) szerepel az adózás rendjéről szóló 2003. évi XCII. törvény szerinti köztartozásmentes adózói adatbázisban, vagy a lakásépítési támogatás iránti kérelem benyújtásának időpontjában 15 napnál nem régebbi okirattal igazolja, hogy az állami adó- és vámhatóságnál nincs nyilvántartott köztartozása;
 e) az igénylő - lakás vásárlása esetén - a vásárolni kívánt lakás "B" (követelménynél jobb) vagy annál kedvezőbb energetikai minősítési osztályát igazoló hatályos energetikai tanúsítványt a hitelintézetnél bemutatja;
 fa) a hitelintézethez benyújtja az épületek energetikai jellemzőinek meghatározásáról szóló miniszteri rendelet szerint elkészült energetikai számítást a tervezett lakás várható energetikai minősítési osztályról, amely "B" (követelménynél jobb) vagy annál kedvezőbb energetikai minősítési osztályú, valamint
 fb) 15 teljes bizonyító erejű magánokiratba foglaltan nyilatkozik arról, hogy a használatbavételi engedély megszerzését vagy a használatbavétel tudomásulvételét követően a lakás energetikai minősítési osztályát igazoló hatályos energetikai tanúsítványát a hitelintézetnél bemutatja;
 g) 16 az igénylő teljes bizonyító erejű magánokiratba foglaltan nyilatkozik arról, hogy új lakás vásárlása esetén legkésőbb a támogatás folyósításáig az adásvételi szerződésben szereplő telekárat is tartalmazó vételárról a saját nevére szóló, az általános forgalmi adóról szóló törvény hatálya alá tartozó termékértékesítésről, szolgáltatásnyújtásról kiállított - a telekárat és a lakás árát külön feltüntetve tartalmazó - számlákat, egyszerűsített számlákat (a továbbiakban együtt: számla) a hitelintézet részére bemutatja;
 hb) 17 a használatbavételi engedélyt vagy a használatbavétel tudomásulvételét igazoló hatósági bizonyítványt és
 ib) 18 hozzájárul ahhoz, hogy az állami adóhatóság és a hitelintézet a bizonylatok valódiságát, a bennük foglalt gazdasági esemény megtörténtét és ezekkel összefüggésben a lakásépítési támogatás igénybevételének jogszerűségét, felhasználásának szabályszerűségét a helyszínen - a lakásban is - ellenőrizze, és annak eredményéről a hitelintézetet tájékoztassa, illetve, ha olyan jogszabálysértést is észlel, amellyel kapcsolatos eljárás a Kincstár hatáskörébe tartozik, a Kincstárt hivatalból értesítse, és
 ic) tudomásul veszi, hogy a hitelintézet kizárólag olyan számlát fogad el, melynek kibocsátója - a 12. § (1) vagy (2) bekezdése szerinti időpontban - az állami adóhatóság nyilvántartásában működő adóalanyként szerepel;
 id) 19 20 vállalja, hogy - lakás vásárlása esetén - a saját erőnek legfeljebb a telekárat is tartalmazó vételár 10%-ával csökkentett részét az eladó által megjelölt - a pénzforgalmi szolgáltatás nyújtásáról szóló törvényben meghatározott - fizetési számlára vagy pénzügyi intézmény által vezetett, kölcsöntartozást nyilvántartó technikai számlára teljesíti,
 ie) 21 vállalja, hogy a lakásépítési támogatással érintett lakás vagy lakóépület vonatkozásában a 14. § (1) bekezdése szerinti időszak lejártáig haszonélvezet alapítására nem kerül sor, és
 if) 22 vállalja, hogy a lakásépítési támogatással érintett lakásban életvitelszerűen kíván tartózkodni;
 j) a támogatott személy a lakásépítési támogatás nyújtásáról szóló szerződésbe foglaltan kötelezettséget vállal arra vonatkozóan, hogy a lakásépítési támogatás folyósítását vagy építés esetén az utolsó részfolyósítást követően legalább a 14. § (1) bekezdése szerinti elidegenítési tilalom megszűnéséig terjedően a lakásban lakóhelyet létesít és a folyósítást vagy utolsó részfolyósítást követő egy éven belül bemutatja a hitelintézet számára a lakcímet igazoló hatósági igazolványt, hontalan támogatott személy esetében a harmadik országbeli állampolgárok beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvény szerinti ideiglenes tartózkodásra jogosító igazolást, mely igazolja, hogy a támogatással épített, vásárolt ingatlan mindazon személyek lakóhelye, hontalan esetében szálláshelye, akiknek együttköltözésére tekintettel a lakásépítési támogatás folyósítása történt.
 (2) Amennyiben a támogatott személy (1) bekezdés j) pontjában foglalt kötelezettségvállalása nem teljesül, a hitelintézet tájékoztatja erről a Kincstárat és megküldi az ügy iratait.
 (3) Amennyiben az új lakás építése során bontott anyagok is felhasználásra kerülnek, úgy ezeknek az építőipari kivitelezési tevékenység felelős műszaki vezetője által írásban igazolt értékéig az (1) bekezdés h) pont ha) alpontja szerinti számla benyújtási kötelezettség csökkenthető. E csökkentés mértéke nem haladhatja meg a számlával igazolandó bekerülési költség 20%-át.
 (3a)23 Hatósági árverésen vásárolt, használatbavételi engedéllyel vagy a használatbavétel tudomásulvételét igazoló hatósági bizonyítvánnyal rendelkező vagy nem rendelkező lakás esetén az (1) bekezdés h) pont ha) alpontja szerinti számla benyújtási kötelezettség az árverési jegyzőkönyv szerinti vételárral csökkenthető.
 (4) 24 E rendelet alkalmazásában a lakástulajdonnal egy tekintet alá esik a gazdasági társaság tagja által a társaság részére vagyoni hozzájárulásként szolgáltatott, valamint az építési engedélyben és a használatbavételi engedélyben vagy a használatbavétel tudomásulvételét igazoló hatósági bizonyítványban meghatározott céltól, vagy a rendeltetésétől tartósan eltérő célra használt lakás. Erről a tényről, valamint az (1) bekezdés a) pontjában foglalt feltételek teljesüléséről az igénylő, annak házastársa, élettársa és az együttköltöző családtag büntetőjogi felelősség mellett írásban köteles nyilatkozni.
 (5) 25 A nem értékesítés céljára épült és használatbavételi engedéllyel vagy a használatbavétel tudomásulvételét igazoló hatósági bizonyítvánnyal rendelkező lakás tulajdonjogának átruházása esetén az új tulajdonost a lakásépítési támogatás nem illeti meg.
 (6) 26 A használatbavételi engedéllyel vagy a használatbavétel tudomásulvételét igazoló hatósági bizonyítvánnyal még nem rendelkező lakás tulajdonjogának a használatbavételi engedély megszerzése vagy a használatbavétel tudomásulvétele előtt történő átruházása esetén
 a) 27 ha az építkezés 2008. július 1-jén vagy azt követően kiadott építési engedély alapján történt, úgy a lakásépítési támogatást az új tulajdonos igénybe veheti és
 b) 28 az átruházó részére megállapított lakásépítési támogatást törölni kell, és a már folyósított támogatást az átruházó az igénybevétel napjától a Ptk. szerint számított kamataival együtt köteles visszafizetni.
 4. § (1) A lakásépítési támogatás összege - a 2. § (3) bekezdés a) pontja szerinti meglévő és a 2. § (3) bekezdés b) pontja szerinti vállalt gyermekeket együttesen számítva, ide nem értve azon gyermeket, aki után az egyéb lakáscélú állami támogatásokról szóló jogszabályok szerint vissza nem térítendő lakáscélú állami támogatást már igénybevettek -
 aa) legalább 60 m2 , de nem haladja meg a 75 m2-t, 800 000 Ft,
 ab) 75 m2 -t meghaladja, de nem haladja meg a 90 m2-t, 1 000 000 Ft,
 ac) 90 m2 -t meghaladja, 1 300 000 Ft,
 ba) legalább 70 m2 , de nem haladja meg a 85 m2-t, 1 200 000 Ft,
 bb) 85 m2 -t meghaladja, de nem haladja meg a 100 m2-t, 1 500 000 Ft,
 bc) 100 m2 -t meghaladja, 2 000 000 Ft,
 ca) legalább 80 m2 , de nem haladja meg a 95 m2-t, 1 600 000 Ft,
 cb) 95 m 2 -t meghaladja, de nem haladja meg a 110 m2-t, 2 000 000 Ft,
 cc) 110 m 2 -t meghaladja, 2 500 000 Ft.
 a) "A" (energiatakarékos) energetikai minősítési osztályú lakás esetén 1,1-es,
 b) "A+" (fokozottan energiatakarékos) energetikai minősítési osztályú lakás esetén 1,2-es, vagy
 (3) 29 A lakásépítési támogatás 8. § (1) bekezdése szerinti később született gyermek után igényelhető összege - az épített vagy vásárolt lakás hasznos alapterületétől és energetikai minősítési osztályától függetlenül - gyermekenként 400 000 Ft.
 (5) 30 31 Lakás építése esetén, ha a felépült lakás energetikai minősítési osztálya nem éri el a 3. § (1) bekezdés f) pont fa) alpontja szerinti nyilatkozatban vállalt energetikai minősítési osztályt, akkor a támogatott személy az energiatanúsítványban szereplő energetikai minősítési osztály szerinti lakásépítési támogatásra jogosult. Amennyiben a felépült lakás energiatanúsítványában szereplő energetikai minősítési osztály nem éri el a "B" (követelménynél jobb) vagy annál kedvezőbb energetikai minősítési osztályt, akkor a támogatott személy a már folyósított támogatást az igénybevétel napjától esedékes, a Ptk. szerint számított kamatokkal együtt - a használatbavételi engedély kiadásától vagy a használatbavétel tudomásulvételétől számított 30 napon belül - köteles a hitelintézeten keresztül visszafizetni. Amennyiben a támogatott személy visszafizetési kötelezettségének nem tesz eleget, úgy a hitelintézet tájékoztatja erről a Kincstárat és megküldi az ügy iratait.
 (6) 32 Új lakás építése esetén, ha a felépült lakás energetikai minősítési osztálya kedvezőbb a 3. § (1) bekezdés f ) pont fa) alpontja szerinti nyilatkozatban vállalt energetikai minősítési osztálynál, a támogatott személy az energiatanúsítványban szereplő energetikai minősítési osztály szerinti lakásépítési támogatásra jogosult. A hitelintézet a lakásépítési támogatás nyújtásáról szóló szerződést egyoldalú jognyilatkozattal, írásban módosítja, melyről a támogatott személyt és a Kincstárt írásban értesíti. A Kincstár határozatban intézkedik a 3. § (1) bekezdés f ) pont fa) alpontja meghatározott energetikai számítás szerinti, tervezett energetikai minősítési osztálynak megfelelő támogatási összeg visszafizetését biztosító jelzálogjognak, valamint elidegenítési és terhelési tilalomnak a töröltetése iránt, továbbá az e bekezdés szerinti támogatási összegnek megfelelő, államot megillető jelzálogjog, valamint az azt biztosító elidegenítési és terhelési tilalom támogatott lakásra a törölt jelzálogjog ranghelyén történő bejegyeztetése iránt.
 (7) 33 A (6) bekezdésben meghatározott esetben az energiatanúsítványban szereplő energetikai minősítési osztály és a 3. § (1) bekezdés f ) pont fa) alpontja szerinti nyilatkozatban vállalt energetikai minősítési osztály szerinti lakásépítési támogatás különbözete, lakás vásárlása esetén a vételár, építés esetén az építési költségek megfizetéséhez igényelt, a kérelem benyújtásának időpontjában fel nem mondott hitelintézeti kölcsöntartozás csökkentésére használható fel. Ha a támogatott személy az e bekezdés szerinti hitelintézeti kölcsönnel nem rendelkezik, a hitelintézet az energiatanúsítványban szereplő energetikai minősítési osztály és a 3. § (1) bekezdés f ) pont fa) alpontja szerinti nyilatkozatban vállalt energetikai minősítési osztály szerinti lakásépítési támogatás különbözetét a támogatott személy fizetési számlájára teljesíti.
 5. § 34 (1) A nem magyar állampolgár támogatott személy részére a lakásépítési támogatás a három hónapot meghaladó tartózkodási jogosultság fennállásának időtartama alatt nyújtható, ha Magyarország területén bejelentett lakóhellyel rendelkezik. A tartózkodási jogosultság fennállását évente január 31-éig kell a hitelintézet részére igazolni. A lakásépítési támogatást igénybe vevő nem magyar állampolgár tartózkodási jogosultságában bekövetkezett változást 8 napon belül köteles a hitelintézetnek bejelenteni.
 (2) Amennyiben a nem magyar állampolgár támogatott személy tartózkodási jogosultsága megszűnik, és 30 napon belül nem kap tartózkodásra jogosító okmányt, engedélyt vagy jogállást, a 30 napos határidő lejártát követően az igénybe vett lakásépítési támogatást a 16. § (5) bekezdése szerinti kamattal terhelten köteles Magyarország területének elhagyását megelőzően visszafizetni.
 (3) A lakásépítési támogatás igénybevételéhez a nem magyar állampolgár igénylő köteles - a menekült, oltalmazott vagy a szabad mozgás és tartózkodás jogával rendelkező személyek beutazásáról és tartózkodásáról szóló törvény hatálya alá tartozó igénylő kivételével - a származási országának ingatlan-nyilvántartásért felelős szerve által kiállított - az ország egész közigazgatási területére, tagállamok esetén a tagállam, szövetségi államok esetén a szövetségi állam közigazgatási területére vonatkozó - hivatalos iratot és annak hiteles magyar nyelvű fordítását bemutatni a hitelintézetnek, amellyel igazolja, hogy saját magának, házastársának, élettársának, bejegyzett élettársának, gyermekének és az együttköltöző családtagnak származási országában lakástulajdona nincs.
 6. § (1) 35 A fiatal házaspár 2. § (3) bekezdés b) pontja szerinti gyermekvállalásának teljesítésére előírt határidő - (1a) bekezdés figyelembevételével - egy gyermek vállalása esetén 4 év, két gyermek esetén 8 év.
 (1a) 36 Ha a fiatal házaspár a gyermekvállalást örökbefogadással kívánja teljesíteni és a gyámhivatalnak az örökbefogadásra való alkalmasságot megállapító határozatát a hitelintézet részére az (1) bekezdés szerinti, gyermekvállalás teljesítésére vonatkozó határidő lejárta előtt bemutatja, a gyermekvállalás teljesítésére vonatkozó határidő kettő évvel meghosszabbodik. A hitelintézet a fiatal házaspárt és a Kincstárt a gyermekvállalás teljesítésére vonatkozó határidő meghosszabbításáról írásban értesíti.
 (2) 37 38 A vállalt gyermek megszületésére vonatkozó határidőt új lakás építésénél a használatbavételi engedély kiadásának vagy a használatbavétel tudomásulvételének napjától, új lakás vásárlása esetén az adásvételi szerződés megkötésének időpontjától kell számítani. A használatbavételi engedélyt vagy a használatbavétel tudomásulvételét igazoló hatósági bizonyítványt a fiatal házaspár annak kiadását követő 30 napon belül, de legkésőbb a használatbavétel tudomásulvételét követő 45 napon belül köteles a hitelintézet részére bemutatni. Amennyiben a fiatal házaspár a használatbavételi engedélyre vagy a használatbavétel tudomásulvételét igazoló hatósági bizonyítványra vonatkozó bemutatási kötelezettségének nem tesz eleget, úgy a lakásépítési támogatás összegét az igénybevétel napjától számított, a Ptk. szerinti késedelmi kamattal növelten a hitelintézeten keresztül a Kincstár részére vissza kell fizetnie. A gyermekvállalásra vonatkozó határidő a terhesség időszakára egyszer meghosszabbodik, ha a fiatal házaspár a terhességet orvosi bizonyítvánnyal a vállalási határidő lejártáig a hitelintézetnek igazolja.
 (3) A lakásépítési támogatás igénybevételére irányuló szerződésnek tartalmaznia kell a fiatal házaspár hozzájárulását ahhoz, hogy a gyermekvállalás teljesítését a Kincstár - a kincstári családtámogatási adatbázisban már rendelkezésre álló, és a hitelintézet által szolgáltatott adatokat összevetve - megállapítsa.
 (5) Amennyiben a fiatal házaspár vállalt gyermeke után nem igényelt családtámogatási ellátást, akkor - a kiállítást követő 60 napon belül - a gyermekvállalás teljesítését igazoló okiratot és a gyermek adóazonosító jelét tartalmazó adóigazolványát köteles a hitelintézet részére bemutatni.
 (7) Az egyéb lakáscélú állami támogatásokról szóló jogszabályok szerinti lakásépítési kedvezményt megelőlegező kölcsönszerződéssel rendelkező fiatal házaspár az e rendelet szerinti megelőlegezett lakásépítési támogatást nem veheti igénybe.
 (8) 39 A hitelintézet az (5) bekezdés szerinti okiratok benyújtásáról, a 7. § (2) és (4) bekezdése szerinti igazolás benyújtásáról, valamint a 7. § (4a) bekezdése szerinti nyilatkozatról a 17. § (8) bekezdése szerinti adatszolgáltatással egyidejűleg tájékoztatja a Kincstárt.
 7. § (1) 40 Ha a fiatal házaspár
 az igénybevétel napjától számított, a Ptk. szerinti késedelmi kamattal növelten - az a) pont esetén a gyermekvállalási, a b) pont esetén az (5) bekezdés szerinti határidő leteltét követő 60 napon belül - vissza kell fizetni.41
 (2) 42 43 Ha a fiatal házaspár a gyermekvállalást a házasság felbontásának vagy érvénytelenítésének időpontjáig nem vagy csak részben teljesíti, köteles a házasság felbontásának vagy érvénytelenítésének tényét a bírósági ítélet jogerőre emelkedését követő 60 napon belül a jogerős ítélet bemutatásával a hitelintézetnek igazolni. A fiatal házaspár köteles továbbá az igénybevett támogatás összegét csökkentve a bírósági ítélet jogerőre emelkedésének időpontjában meglévő gyermekek után járó lakásépítési támogatás összegével, valamint a bírósági ítélet jogerőre emelkedését követő napjától a bejelentés napjáig számított, a Ptk. szerinti, államot megillető késedelmi kamatot a hitelintézeten keresztül a Kincstár részére visszafizetni.
 (3) 44 A házasság felbontásának vagy érvénytelenítésének időpontjában fennálló terhességből - a (4) bekezdés c) pontjában foglaltak figyelembevételével - született gyermekkel a gyermekvállalást teljesítettnek kell tekinteni. Ha a fiatal házaspár a terhességet és a gyermek születésének várható időpontját a házasság felbontása vagy érvénytelenítése igazolásával egyidejűleg, orvosi bizonyítvánnyal a hitelintézet részére igazolja, a (2) bekezdés szerinti visszafizetési kötelezettség fennállásának, mértékének és kezdő időpontjának megállapítása a házasság felbontásának vagy érvénytelenítésének időpontjában fennálló terhesség végéig meghosszabbodik.
 (4) 45 Ha a lakásépítési támogatásról szóló támogatási szerződésben vállalt gyermek azért nem születik meg, mert
 az állam a támogatott személynek a hitelintézethez benyújtott - az a)-d) pontban foglaltak igazolását is tartalmazó - kérelemére a gyermekvállalást teljesítettnek tekinti.
 (4a) 46 A (4) bekezdés d) pontja szerinti esetben a fiatal házaspár a kérelem benyújtásával egyidejűleg teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt nyilatkozatban vállalja, hogy a megelőlegezés időtartamából hátralévő időszak alatt születő első gyermeke után a 8. § (1) bekezdése szerinti később született gyermek után járó lakásépítési támogatást nem veszi igénybe.
 (5) A (4) bekezdés szerinti kérelmet a (4) bekezdés a)-c) pontjában foglalt események bekövetkezésétől számított 90. napig, de legfeljebb a lakásépítési támogatásról szóló szerződésben vállalt határidő leteltéig lehet benyújtani.
 (7) 48 Amennyiben a támogatott személy az (1)-(3) bekezdésben foglalt visszafizetési kötelezettségének a hitelintézeti felszólítás ellenére sem tesz eleget, akkor a hitelintézet a visszafizetési kötelezettség érvényesítése érdekében a Kincstárhoz fordul.
 (2) Az (1) bekezdés szerinti támogatásnál számításba kell venni - a születés időpontjában, örökbefogadásnál az örökbefogadás időpontjában már meglévő 2. § (3) bekezdés a) pontja szerinti gyermekek számától és a lakás hasznos alapterületétől eltekintve - a lakáscélú hitelintézeti kölcsönszerződés megkötésének időpontjában hatályos, e rendelet szerinti egyéb feltételeket.
 (3) Az (1) bekezdés szerinti támogatásnál a 2. § (3) bekezdés a) pont ab) alpontja szerinti gyermek nem vehető figyelembe.
 (4) Az (1) bekezdés szerinti támogatásnál a lakásépítési támogatás kizárólag a vételár megfizetéséhez, vagy építés esetén a bekerülési költségek fedezetére a hitelintézet által a használatbavételt megelőzően nyújtott és folyósított - a munkáltatói és önkormányzati kölcsön kivételével - a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában fel nem mondott kölcsönből a támogatási kérelem benyújtásának időpontjában még fennálló tartozás csökkentésére használható fel.
 (2) 49 50 A lakásépítési támogatásra való jogosultság megállapítását és mértékének meghatározását - a 8. § (1) bekezdésében foglaltak kivételével - lakás vásárlása esetén a lakásra vonatkozó adásvételi szerződés megkötését követő 120 napos határidőn belül, építés esetén a használatbavételi engedély kiadása vagy a használatbavétel tudomásulvétele előtt kell kérni a hitelintézettől.
 (2a) 51 Ha az igénylő a (2) bekezdés szerinti határidőn belül nem él a lakásépítési támogatás igénylésének lehetőségével, arra a határidő lejártát követően már nem tarthat igényt.
 (3) 52 Amennyiben a lakáscél lakásépítési támogatással is megvalósítható, a hitelintézet átadja az igénylőnek a lakásgazdálkodásért és lakáspolitikáért felelős miniszter (a továbbiakban: miniszter) elektronikus úton megküldött tájékoztatóját a lakásépítési támogatás igénybevételének feltételeiről, valamint írásban tájékoztatást ad az igényléshez szükséges dokumentumokról.
 (4) A 2. § (3) bekezdés b) pontja szerinti esetben az igénylő kérelmére a Kincstár igénylő lakóhelye szerint illetékes területi szerve igazolást ad ki arról, hogy az egyéb lakáscélú állami támogatásokról szóló jogszabályok alapján az igénylő lakásépítési kedvezményt megelőlegező kölcsönszerződéssel nem rendelkezik. Az igénylő a Kincstár igénylő lakóhelye szerint illetékes területi szerve által kiállított igazolást a hitelintézet részére bemutatja.
 (5) A hitelintézet a támogatott személytől a lakásépítési támogatásra való jogosultság elbírálásért a támogatás összegének 1,5%-ának megfelelő, de legfeljebb 30 ezer forint, az értékbecslés és a helyszíni szemle díját nem tartalmazó bírálati díjat kérhet. Amennyiben a támogatott személy a hitelintézettől lakáscélú kölcsönt is igényelt, a lakásépítési támogatásra való jogosultság elbírálásért és folyósításáért a hitelintézet díjat vagy egyéb ellenszolgáltatást nem számíthat fel.
 10. § (1) A hitelintézet a lakásépítési támogatás igénylése iránti kérelem átvételéről igazolást ad az igénylőnek, melyben tájékoztatja a kérelem elbírálásának a hitelintézet belső szabályzata szerinti várható időtartamáról. Átvételnek minősül az is, ha a kérelmet a hitelintézet függő közvetítője vette át. Ez esetben az elbírálás várható időtartamáról a függő közvetítő ad írásbeli tájékoztatást.
 (1a) 53 A lakásépítési támogatásból eredő, támogatott személyt terhelő bejelentési kötelezettség teljesítését a hitelintézet a támogatott személy részére a bejelentéssel egyidejűleg, írásban igazolja.
 (2) 54 A hitelintézet felelős az állammal szemben minden olyan kárért, amely e rendelet alapján őt terhelő kötelezettség megsértésével keletkezett. A hitelintézet felelőssége kiterjed a függő közvetítőjére is, aki az e rendelet szerinti lakásépítési támogatásra való jogosultságot bírál el, valamint a lakásépítési támogatás nyújtásához kapcsolódó tevékenységet végez. Mentesül a hitelintézet a felelősség alól, ha bizonyítja, hogy maga vagy függő közvetítője úgy járt el, ahogy az az adott helyzetben elvárható.
 (3) A lakásépítési támogatásra való jogosultságot és mértékét a kérelem benyújtásakor fennálló személyi és egyéb körülmények alapján kell megállapítani. A támogatásra való jogosultság megállapítása esetén a hitelintézet az igénylővel a lakásépítési támogatás nyújtásáról szerződést köt.
 (4) A hitelintézet a lakásépítési támogatás nyújtását nem tagadhatja meg, ha az igénylő a személyi és egyéb feltételeknek megfelel és a lakáscélját - a hitelintézet számára bizonyíthatóan - kölcsön igénybevétele nélkül meg tudja valósítani.
 (6) A hitelintézet a kérelem elutasítása esetén az igénylőt részletesen, írásban tájékoztatja a kérelem elutasításának indokáról a nem teljesülő e rendelet szerinti igénybevételi feltételek megjelölésével, továbbá arról, hogy amennyiben az igénylő a kérelem elutasításával nem ért egyet, az írásbeli elutasítás az igénylő általi kézhezvételétől számított 15 napon belül a lakásépítési támogatásra jogosító feltételeknek való megfelelés megállapítását kérheti a Kincstártól. Első fokon a Kincstárnak az igénylő lakóhelye szerint illetékes területi szerve, másodfokon a Kincstár központja jár el. A Kincstár megkeresésére a hitelintézet 8 napon belül köteles megküldeni a Kincstárnak a kérelem elutasítását megalapozó iratok másolatát.
 (7) Amennyiben a Kincstár jogerős határozatában megállapítja, hogy az igénylő a kérelem hitelintézethez történő benyújtásakor az e rendelet szerinti igénybevételi feltételeknek megfelelt, akkor a hitelintézet e feltételek fennállásának hiányára hivatkozással a lakásépítési támogatás nyújtásáról szóló szerződés igénylővel történő megkötését és a támogatás folyósítását nem tagadhatja meg akkor sem, ha a lakáscél időközben megvalósult. A Kincstár határozata a hitelintézet hitelezési tevékenységét nem korlátozhatja.
 (8) 55 A Kincstár a támogatott személynél a lakásépítési támogatás igénybevételének jogszerűségét hatósági ellenőrzés keretében vizsgálja. Ha a Kincstár a hatósági ellenőrzés során megállapítja, hogy a támogatott személy jogosulatlanul vette igénybe a támogatást, akkor határozatban intézkedik a támogatás - igénybevétel napjától számított, a Ptk. szerinti késedelmi kamattal növelt összegének - visszatérítése iránt.
 (9) 56 A közigazgatási hatósági eljárásban első fokon a Kincstárnak a támogatással érintett ingatlan fekvésének helye szerint illetékes területi szerve, másodfokon a Kincstár központja jár el. A Kincstár a jogosulatlan igénybevétel tényéről a folyósító hitelintézetet írásban tájékoztatja.
 (10) 57 A Kincstár hatósági jogkörében eljárva kizárólag a részletfizetés engedélyezése körében folytathat le méltányossági eljárást. A lakásépítési támogatás a (8) bekezdés, a 7. § (1) bekezdéseés a 14. § (3) bekezdése szerinti visszafizetésének részletekben történő teljesítése akkor engedélyezhető, ha a kérelmező igazolja, hogy a támogatás azonnali és egyösszegű megfizetése családi, jövedelmi, vagyoni és szociális körülményeire is tekintettel aránytalanul súlyos terhet jelentene.
 e) azt a tényt, hogy az igénylő csak olyan személy után igényel lakásépítési támogatást, aki után e rendelet és egyéb lakáscélú állami támogatásokról szóló jogszabályok szerinti vissza nem térítendő lakáscélú állami támogatás igénybevétele még nem történt, büntetőjogi felelősség mellett kiállított nyilatkozattal,
 l) 58 a házasságot, a bejegyzett élettársi kapcsolatot és a gyermek születését anyakönyvi kivonattal, elvált szülők kiskorú gyermekeinek elhelyezését a jogerős bírósági ítélet bemutatásával, az örökbefogadást a gyámhatóság engedélyező határozatával, a gyámságot a gyámhatóság kirendelő határozatával,
 m) 59 a lakás vagy több lakásos lakóépület esetén a lakóépület energetikai teljesítőképességét energetikai tanúsítvánnyal.
 n) 60 a 3. § (1) bekezdés d) pont da) alpontjában foglaltakat a megyei kormányhivatalok egészségbiztosítási szakigazgatási szervének - a biztosított kérelmére 3 munkanapon belül kiállított - igazolásával, a 3. § (1) bekezdés d) pont db) alpont második fordulatában foglaltakat nemleges együttes adóigazolással.
 o) 61 a 2. § (7) bekezdésében foglaltakat az igénylő teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalt nyilatkozatával.
 p) 62 a gyermek halva születését halotti anyakönyvi kivonattal,
 q) 63 a gyermek 7. § (4) bekezdés d) pontja szerinti fogyatékosságát vagy többszörös és összetett betegségét a magasabb összegű családi pótlékra jogosító betegségekről és fogyatékosságokról szóló5/2003. (II. 19.) ESZCSM rendelet 3. melléklete szerinti igazolással,
 r) 64 a saját és gyermeke adóazonosító jelét adóigazolvánnyal.
 (2) 65 Házaspárok esetében, ha a házastársak egyike magyar állampolgár az (1) bekezdés c) és f)-k) pontjában, valamint az 5. § (3) bekezdésében foglaltak igazolására nincs szükség.
 (3) 66 Ha az igénylő a hitelintézetnek vagy az igazolást kibocsátónak valótlan adatot tartalmazó nyilatkozatot tett, és ez alapján jutott támogatáshoz, akkor a támogatott személy a folyósított összeget az igénybevétel napjától a Ptk. szerint számított késedelmi kamataival együtt köteles a hitelintézeten keresztül visszafizetni. Amennyiben a támogatott személy visszafizetési kötelezettségének nem tesz eleget, úgy a hitelintézet tájékoztatja erről a Kincstárat és megküldi az ügy iratait.
 12. § (1) A lakásépítési támogatás igénybevételéhez a költségek igazolásaként bemutatott számlát a hitelintézet akkor fogadhatja el, ha a kibocsátó a számla hitelintézetnél történő benyújtásának időpontjában az állami adóhatóság honlapján közétett működő adóalany nyilvántartásban szerepel.
 (4) 67 A hitelintézet az eredeti számlát - a letörölhetetlen jelzéssel ellátva - a támogatott személynek visszaadja, másolatban tíz évig irattárában megőrzi. Letörölhetetlen jelzéssel a számlára feljegyzésre kerül, hogy azt mely ingatlan vonatkozásában és mikor mutatták be a hitelintézetnél az e rendelet szerinti lakáscél megvalósítása tekintetében.
 (6) 68 A támogatott személy köteles a költségek igazolásaként bemutatott számlákat az adásvételi szerződés megkötése, illetve a használatbavételi engedély kiadása vagy a használatbavétel tudomásulvétele évének utolsó napjától számított 5 évig megőrizni.
 (7) 69 Ha az állami adóhatóság vizsgálata során azt állapítja meg, hogy a lakásépítési támogatás igénybevétele jogosulatlan, vagy a támogatott személy nem elvárható körültekintéssel járt el, és ezáltal érdekkörében felmerült ok miatt az igénybevétel szabálytalan, akkor a támogatott személy állandó lakóhelye szerint illetékes állami adóhatóság - jogosulatlanul igénybe vett költségvetési támogatás címén - előírja a folyósított lakásépítési támogatás az igénybevétel napjától számított, a Ptk. szerinti késedelmi kamattal növelt összegének visszatérítését.
 (8) 70 Ha ugyanazon lakáscél megvalósításához a támogatott személy a lakáscélú állami támogatásokat különböző hitelintézetektől veszi igénybe, a hitelintézetek kötelesek együttműködni, valamint a másik hitelintézethez már benyújtott és általa letörölhetetlen jelzéssel ellátott számlát elfogadni.
 (9) 71 A (8) bekezdés tekintetében lakáscélú állami támogatásnak minősül a lakástakarékpénztárakról szóló törvény, valamint a lakáscélú állami támogatásokról, a fiatalok, valamint a többgyermekes családok lakáscélú kölcsöneinek állami támogatásáról és az otthonteremtési kamattámogatásról szóló kormányrendelet, valamint az e rendelet szerinti állami támogatás.
 ac) 72 a lakásépítési támogatás utolsó részletét a használatbavételi engedély vagy a használatbavétel tudomásulvételét igazoló hatósági bizonyítvány kiadását követően folyósítva, vagy
 (2) 73 Amennyiben az építtető igénylő vagy támogatott személy a lakásépítési támogatással kapcsolatos ügyintézéssel mást hatalmaz meg, úgy a támogatás folyósítása csak a használatbavételi engedély vagy a használatbavétel tudomásulvételét igazoló hatósági bizonyítvány bemutatását követően, egy összegben történhet.
 a) a lakásépítési támogatás igénybevételének alapját képező építési munkák a szerződésben meghatározott határidőn, de legfeljebb öt éven belül vagy az ezt indokolt esetben - amennyiben az építtető támogatott személy az építésügyi hatósági engedély hatályossága meghosszabbítását a hitelintézet részére igazolja - legfeljebb egy évvel meghosszabbított határidőig nem készülnek el,
 c) 74 a használatbavételi engedély megszerzése vagy a használatbavétel tudomásulvétele előtt a szerződés teljesítése más, az építtető támogatott személynek felróható okból hiúsul meg,
 a lakásépítési támogatás nyújtásáról szóló szerződés alapján a lakásépítési támogatást a folyósító hitelintézet visszavonja, és az igénybevevő a már folyósított támogatást az igénybevétel napjától esedékes, a Ptk. szerint számított kamatokkal együtt köteles a hitelintézeten keresztül visszafizetni. Amennyiben a támogatott személy visszafizetési kötelezettségének nem tesz eleget, úgy a hitelintézet tájékoztatja erről a Kincstárat és megküldi az ügy iratait.75
 (6) 76 Az állam javára bejegyzett jelzálogjog, valamint az azt biztosító elidegenítési és terhelési tilalom törlése iránt a teljes visszafizetés igazolása után a Kincstár illetékes területi szerve intézkedik.
 a) 77 épített lakásra az építkezés idejére és a használatbavételi engedély megadását vagy a használatbavétel tudomásulvételét, vagy
 követő 10 évig terjedő időszakra - a 8. § (1) bekezdése szerinti esetben a lakásépítési támogatás nyújtásáról szóló szerződés megkötésének időpontjától számítva - az állam javára jelzálogjog, valamint annak biztosítására elidegenítési és terhelési tilalom kerül bejegyzésre. Az állam javára szóló jelzálogjog, valamint az elidegenítési és terhelési tilalom bejegyeztetését a támogatást folyósító hitelintézet kérelmezi.78
 (2) 79 80 Ha a lakásépítési támogatás igénybevételével épített vagy vásárolt lakást az (1) bekezdés szerinti időszakon belül lebontják - kivéve, ha a bontás természeti katasztrófa miatt vált szükségessé -, vagy elidegenítik, vagy az nem a támogatott személy és a 2. § (3) bekezdés a) pontja szerinti gyermekének lakóhelyéül szolgál, a lakás használatát harmadik személynek átengedik, illetve a lakáscéltól eltérően hasznosítják, vagy a támogatott személy a 3. § (1) bekezdés j) pontjában foglalt kötelezettségét nem teljesíti, akkor - a (3b) bekezdés kivételével - a támogatott személy köteles a támogatás folyósított összegét a 16. § (3) és (6) bekezdésében foglaltak szerint bejelenteni és visszafizetni.
 (3) 81 Házasság felbontása esetén, ha a volt házasfelek közös lakásukat idegenítik el, úgy őket - a (3b) bekezdés kivételével - az igénybevett lakásépítési támogatás visszafizetési kötelezettsége az elidegenítésből származó bevétel bírósági határozat szerinti vagy a közöttük létrejött házassági vagyonmegosztási szerződésben rögzített arányban terheli.
 (3a) 82 A volt házastársak a házasságfelbontás tényét kötelesek a házasságot felbontó bírósági ítélet jogerőre emelkedését követő 30 napon belül a Kincstár támogatással érintett ingatlan fekvésének helye szerint illetékes területi szervének bejelenteni.
 (3b) 83 Házasság felbontása esetén, ha - a házasságot felbontó jogerős bírósági határozat vagy a házassági vagyonmegosztási szerződés alapján - az egyik fél a másik féltől megszerzi a támogatás igénybevételével épített vagy vásárolt lakás tulajdonjogát és a gyermek(ek) elhelyezésre a lakás tulajdonjogát megszerző félnél kerül sor, a tulajdoni részét elidegenítő felet a (3) bekezdés szerinti visszafizetési kötelezettség nem terheli.
 (3c) 84 A volt házasfelek a (3b) bekezdés szerinti elidegenítést a hitelintézetnél bejelentik, és egyidejűleg kezdeményezik a támogatás nyújtásáról szóló szerződés módosítását. A hitelintézet a támogatás nyújtásáról szóló szerződés módosításáról a Kincstár támogatással érintett ingatlan fekvésének helye szerint illetékes területi szervét értesíti, amely a hitelintézet értesítését követően hozzájárul a lakás elidegenítéséhez.
 (4) 85 Ha a a támogatott személy - a (3b) bekezdés kivételével - lakásának egy részét idegeníti el, a lakásépítési támogatás összegének csak az elidegenítésre kerülő tulajdoni hányadra jutó arányos részét kell visszafizetni.
 (5) 86 A (4) bekezdés esetében a Kincstár határozatban intézkedik a teljes támogatási összeg visszafizetését biztosító jelzálogjognak, valamint elidegenítési és terhelési tilalomnak a töröltetése iránt, továbbá a visszafizetési kötelezettség alá nem eső támogatási összegnek megfelelő, az államot megillető jelzálogjog, illetve az azt biztosító elidegenítési és terhelési tilalom támogatott lakásra történő bejegyeztetése iránt.
 15. § (1) 87 88 Ha a támogatott személy a lakásigényét a lakás cseréjével, vagy a lakás értékesítését követően másik lakás építése vagy vásárlása útján elégíti ki, a lakásépítési támogatás visszafizetésével kapcsolatos kötelezettségét építési szándék esetében három, vásárlási szándék esetében 1 évig a támogatott személy - a 16. § (3) bekezdése szerinti bejelentés megtételét követő legfeljebb 60 napon belül benyújtott - kérelme alapján a Kincstárnak a támogatással érintett ingatlan fekvésének helye szerint illetékes területi szerve - a (12) bekezdésben foglaltak kivételével - felfüggeszti, amennyiben a támogatott személy az igénybevett támogatás összegét a "10032000-01501315 Kincstár lakáscélú kedvezmények letéti számlára" befizette.
 (6) 89 90 A másik lakás megszerzésének hitelt érdemlő igazolása esetén a felfüggesztés megszüntetéséről a Kincstár határozatban intézkedik és megállapítja a kincstári letéti számláról a támogatott személynek kifizethető összeget, intézkedik a terhek másik lakásra történő bejegyeztetése iránt. A Kincstár a felfüggesztés megszüntetéséről szóló határozatának jogerőre emelkedésétől számított 15 napon belül átutalja a jogosultnak a Kincstárnak a támogatással érintett ingatlan fekvésének helye szerint illetékes területi szerve határozatában megállapított összeget a jogosult határozatban megjelölt bankszámlájára.
 (7) 91 Ha a támogatott személy a másik lakás megszerzését a felfüggesztés időtartama alatt nem igazolja, vagy kisebb értékű lakás megszerzését igazolja, úgy a kincstári letéti számlán elhelyezett összeg, illetve annak az eladási és a vételár különbözetével arányos része visszafizetett támogatásnak minősül, amelynek központi költségvetés javára történő átvezetéséről a Kincstárnak a támogatással érintett ingatlan fekvésének helye szerint illetékes területi szerve intézkedik.
 ab) 92 építés esetében a használatbavételi engedély vagy a használatbavétel tudomásulvételét igazoló hatósági bizonyítvány bemutatásával
 b) a korábbi lakás elidegenítéséből származó teljes bevételt - csökkentve a 16. § (7) bekezdésében foglaltakkal - számlával vagy szerződéssel és értékbecsléssel igazoltan az új lakás megszerzésére fordította,
 (9) 93 A Kincstár a számítógépes ingatlan-nyilvántartási adatbázishoz közvetlen hozzáférést biztosító TAKARNET rendszerből, az elektronikus dokumentumként szolgáltatott tulajdoni lap másolat lekérdezésével ellenőrzi
 a) a tulajdonjog megszerzését - ab) pontban foglaltak kivételével - a (8) bekezdés a) pontja és a (12)-(13) bekezdés szerinti esetekben,
 b) a tulajdonjog megszerzésére irányuló kérelem benyújtását, ha az adásvételi szerződés szerinti utolsó vételárrész megfizetésére még nem került sor, és összege megegyezik az (1) bekezdésszerint letéti számlára helyezett támogatás összegével.
 (10)94
 (11) 95 A (8) bekezdés esetében a lakásépítési támogatást biztosító jelzálogjognak valamint elidegenítési és terhelési tilalomnak az ingatlan-nyilvántartásban az újabb lakásra való átjegyzése iránt a Kincstárnak a támogatással érintett ingatlan fekvésének helye szerint illetékes területi szerve intézkedik.
 (12) 96 Ha a támogatott személy a lakásépítési támogatás igénybevételével épített, vásárolt lakásnak a 14. § (1) bekezdése szerinti időszakon belül történő elidegenítését követően, de legfeljebb a16. § (3) bekezdése szerinti bejelentés megtételét követő 60 napon belül
 b) 97 az újabb lakás megszerzését adásvételi szerződés,csereszerződés, használatbavételi engedély vagy a használatbavétel tudomásulvételét igazoló hatósági bizonyítvány bemutatásával igazolja,
 - a 15. § (9) bekezdése szerinti ellenőrzést követően - a Kincstárnaka támogatással érintett ingatlan fekvésének helye szerint illetékes területi szerve intézkedik a lakásépítési támogatás visszafizetését biztosító jelzálogjognak valamint elidegenítési és terhelési tilalomnak az ingatlan-nyilvántartásban az újabb lakásra való közvetlen átjegyzése iránt.
 (13) 98 Ha a támogatott személy a lakásépítési támogatás igénybevételével épített, vásárolt lakásnak a 14. § (1) bekezdése szerinti időszakon belül történő elidegenítését legfeljebb 1 naptári évvel megelőzően
 b) 99 az újabb lakás megszerzését adásvételi szerződés, használatbavételi engedély vagy a használatbavétel tudomásulvételét igazoló hatósági bizonyítvány bemutatásával igazolja,
 (14) 100 A (13) bekezdés esetén a visszafizetési kötelezettség alá nem eső támogatási összegnek megfelelő jelzálogjog valamint elidegenítési és terhelési tilalom újabb lakásra való átjegyzésének feltétele, hogy
 a) az újabb lakás vételára vagy építési költsége az elidegenített lakás vételárát - a 16. § (7) bekezdésében foglaltak figyelembe vételével - meghaladja, vagy
 b) a támogatott személy a támogatás összegének - az eladási és a vételár vagy építési költség különbözetének a 16. § (7) bekezdése szerint csökkentett - arányos részét visszafizesse.
 16. § (1) 101 Az ingatlan-nyilvántartási eljárásban a lakásépítési támogatás visszafizetésének kötelezettsége esetén a 14. § (2) bekezdése szerinti elidegenítésről szóló szerződéshez csatolni kell a Kincstárnak a támogatással érintett ingatlan fekvésének helye szerint illetékes területi szerve által kiállított igazolást arról, hogy a támogatott személy eladó
 (2) 102 103 Ha az eladó a korábbi lakás elidegenítéséből származó - a (7) bekezdésben foglaltakkal csökkentett - bevételnek csak egy részét fordította az újabb lakás megszerzésére, úgy a lakásépítési támogatásnak a bevétel és a vételár vagy bekerülési költség különbözetével arányos részét kell visszafizetnie. A Kincstárnak a támogatással érintett ingatlan fekvésének helye szerint illetékes területi szerve a határozatával a visszafizetési kötelezettség alá nem eső támogatási hányadra jutó jelzálogjogot, továbbá annak biztosítására az elidegenítési és terhelési tilalmat az újabb ingatlanra az állam javára bejegyezteti.
 (2a) 104 A (2) bekezdés esetén a visszafizetési kötelezettség alá nem eső támogatási összegnek megfelelő jelzálogjog valamint elidegenítési és terhelési tilalom újabb lakásra való átjegyzésének feltétele, hogy a támogatott személy a támogatás összegének - az eladási és a vételár különbözetének a (7) bekezdés szerinti mértékével csökkentett - arányos részét visszafizesse.
 számított 30 napon belül köteles a Kincstárnak a támogatással érintett ingatlan fekvésének helye szerint illetékes területi szervének bejelenteni az ezekre vonatkozó iratok egyidejű csatolásával. Ha a szerződés létrejöttéhez harmadik személy beleegyezése szükséges, úgy a bejelentési határidő 45 nap. Ha a szerződés érvényességéhez hatósági jóváhagyás vagy hatósági nyilvántartásba történő bejegyzés szükséges, úgy a bejelentési határidő ennek megtörténtét követő 30 nap.105
 (4) 106 107 A Kincstárnak a támogatással érintett ingatlan fekvésének helye szerint illetékes területi szerve - a 15. § (12)-(13) bekezdésében foglaltak kivételével - a (3) bekezdés szerinti bejelentést követően, ha a támogatott személy a 15. § (1) bekezdése szerinti felfüggesztést nem kérte, úgy határozatban kötelezi a támogatott személyt a lakásépítési támogatás visszafizetésére.
 (5) 108 109 110 Ha a támogatott személy a (3) bekezdésben foglalt bejelentési kötelezettségének késve, vagy nem tesz eleget, akkor a visszafizetési kötelezettség a bontás, a lakáscéltól eltérő hasznosítás megkezdésének, a lakóhely megváltoztatásának, a lakáshasználat átengedésének, illetve a lakás elidegenítésére vonatkozó szerződés megkötésének napjától számított, a Ptk. szerinti késedelmi kamattal növelten terheli.
 (6) 111 A (2), (2a) és (5) bekezdésben, valamint a 14. § (2)-(4) bekezdésében foglalt visszafizetési kötelezettséget a "10032000-01034080 Lakástámogatások visszafizetése bevételi számla" kincstári számlára kell teljesíteni. A (2), (2a) és (5) bekezdésben, valamint a 14. § (2)-(3) bekezdésben foglalt visszafizetési kötelezettség teljesítését követően a Kincstár intézkedik a lakásépítési támogatás visszafizetését biztosító jelzálogjognak valamint elidegenítési és terhelési tilalomnak az ingatlan-nyilvántartásból történő törlése iránt.
 a) 112 a lakás átruházásából származó jövedelem után az állami adóhatóság által igazoltan megfizetett személyi jövedelemadó összegével,
 (2) 113 A lakásépítési támogatást és a költségtérítést az állam nevében a Kincstár nyújtja a hitelintézet utólagos havi elszámolása alapján.
 (4) A hitelintézet a lakásépítési támogatás, valamint a (3) bekezdés szerinti előleg folyósításáról és az azokkal való elszámolás rendjéről, valamint a pénzügyi ellenőrzéshez szükséges adatszolgáltatásról a miniszterrel és a Kincstárral szerződést köt. A lakásépítési támogatás és előleg elszámolására a hitelintézet e szerződés megkötését követően jogosult.
 (5) 114 A hitelintézet (1) bekezdés szerinti elszámolását a Kincstár ellenőrzi.
 (8) 115 A hitelintézet havi rendszerességgel, elektronikus úton megküldi a Kincstárnak ellenőrzési céllal a lakásépítési támogatás új igénybevevőinek és azok lakásépítési támogatás alapjául szolgáló gyermekeinek alábbi adatait:
 17/A. § 116 Ha az igénylő a lakáscélját a saját erőn és a lakásépítési támogatáson felül hitelintézeti kölcsön igénybevételével valósítja meg és a lakásépítési támogatást és a hitelintézeti kölcsönt két különböző hitelintézettől igényli, úgy az igénylő a lakásépítési támogatást nyújtó hitelintézetnek bemutatja a kölcsönt nyújtó hitelintézet által kiadott hitelígérvényt.
 18. § A lakásépítési támogatást és az azokhoz kapcsolódó költségtérítést az "Egyéb lakástámogatások" előirányzatból kell finanszírozni.
 19. § (1) 117 Az e rendeletből eredő valamennyi polgári jogi jogviszonyban az államot a Kincstár képviseli.
 20/A. § 118 Az otthonteremtéssel összefüggő egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 71/2012. (IV. 12.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Módr.) 2. és 3. §-ával megállapított 3. § (1) bekezdés d) pontját és 11. § (1) bekezdés n) pontját - a Kincstár által jogerősen elbírált esetek kivételével - a Módr. hatálybalépését megelőzően benyújtott kérelmek esetén is alkalmazni kell azzal, hogy a hitelintézet elfogadja
 21. § 119 E rendeletnek az otthonteremtéssel összefüggő egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 379/2012. (XII. 19.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Módr2.)
 a) 18. §-ával megállapított 1. § (1) bekezdés 9. és 10. pontját, 19. §-ával megállapított 2. § (7) bekezdését, 20. §-ával megállapított 3. § (1) bekezdés i) pont id)-if) alpontját, 22. §-ával megállapított 5. §-át, 23. §-ával megállapított 7. § (1) bekezdését, 24. §-ával megállapított 11. § (1) bekezdés l) pontját, 30. § c) pontjával megállapított 3. § (1) bekezdés i) pont ib) alpontját, 30. § f) pontjával megállapított 14. § (2) bekezdését, 30. § g) pontjával megállapított 15. § (I) bekezdését valamint 30. § j)-l) pontjával megállapított 16. § (4)-(6) bekezdését a Módr2.hatálybalépését követően benyújtott kérelmekre kell alkalmazni,
 b) 21. §-ával megállapított 4. § (6) bekezdését, 26. §-ával megállapított 15. § (9) és (12)-(14) bekezdését, 28. §-ával megállapított 17/A. §-át, 30. § e) pontjával megállapított 10. § (10) bekezdését, 30. § h) pontjával megállapított 15. § (1), (6), (7) és (11) bekezdését és 16. § (1)-(4) bekezdését, valamint 30. § i) pontjával megállapított 15. § (II) bekezdését és 16. § (6) bekezdését - a Kincstár vagy bíróság által jogerősen elbírált esetek kivételével - a Módr2. hatálybalépését megelőzően benyújtott kérelmekre is alkalmazni kell,
 22. § 120 Az otthonteremtéssel összefüggő egyes kormányrendeletek módosításáról szóló 128/2013. (IV. 30.) Korm. rendelet 14. § 1. pontjával megállapított 1. § (1) bekezdés 8. pont a) alpontját,14. § 2. pontjával megállapított 2. § (1) bekezdés b) pontját, 14. § 3. pontjával megállapított 3. § (1) bekezdés f ) pont fb) alpontját, 14. § 4. pontjával megállapított 3. § (1) bekezdés h) pont hb) alpontját, 14. § 6. pontjával megállapított 3. § (4) bekezdését, 14. § 7. pontjával megállapított 3. § (5) bekezdését, 14. § 8. pontjával megállapított 3. § (6) bekezdését, 14. § 9. pontjával megállapított 4. §(5) bekezdését, 14. § 10. pontjával megállapított 6. § (2) bekezdését, 14. § 11. pontjával megállapított 9. § (2) bekezdését, 14. § 14. pontjával megállapított 12. § (6) bekezdését, 14. § 15. pontjával megállapított 13. § (1) bekezdés a) pont ac) alpontját, 14. § 16. pontjával megállapított 13. § (2) bekezdését, 14. § 17. pontjával megállapított 13. § (5) bekezdés c) pontját, 14. § 18. pontjával megállapított14. § (1) bekezdés a) pontját, 14. § 21. pontjával megállapított 15. § (8) bekezdés a) pont ab) alpontját, 14. § 22. pontjával megállapított 15. § (12) bekezdés b) pontjában és 14. § 23. pontjával megállapított 15. § (13) bekezdés b) pontját a 2013. január 1-jét követően befejezett építkezésekre is alkalmazni kell.
 23. § 121 Az egyes pénzügyi tárgyú kormányrendeletek módosításáról szóló 537/2013. (XII. 30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Módr3.)
 FIGYELEM: A fenti jogszabály 2015. július 1-i hatállyal jelentősen módosul!!!


text:
 23.10.2010
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 288/11
 Wyrok Trybunału (druga izba) z dnia 2 września 2010 r. (wniosek o wydanie orzeczenia w trybie prejudycjalnym złożony przez Lietuvos Aukščiausiasis Teismas — Republika Litewska) — Kirin Amgen, Inc. przeciwko Lietuvos Respublikos valstybinis patentų biuras
 (Sprawa C-66/09) (1)
 (Prawo patentowe - Gotowe produkty lecznicze - Rozporządzenie (EWG) nr 1768/92 - Artykuł 7, art. 19 i art. 19a lit. e) - Dodatkowe świadectwo ochronne dla produktów leczniczych - Termin na złożenie wniosku o takie świadectwo)
 (2010/C 288/17)
 Język postępowania: litewski
 Sąd krajowy
 Lietuvos Aukščiausiasis Teismas
 Strony w postępowaniu przed sądem krajowym
 Strona skarżąca: Kirin Amgen, Inc.
 Strona pozwana: Lietuvos Respublikos valstybinis patentų biuras
 Interwenient: Amgen Europe BV
 Przedmiot
 Wniosek o wydanie orzeczenia w trybie prejudycjalnym — Lietuvos Aukščiausiasis Teismas — Wykładnia art. 3 lit. b), art. 7 ust. 1, art. 13 ust. 1, art. 19 i art. 23 rozporządzenia Rady (EWG) 1768/92 z dnia 18 czerwca 1992 r. dotyczącego stworzenia dodatkowego świadectwa ochronnego dla produktów leczniczych (Dz.U. L 182, s. 1) — Spółka uprawniona z patentu europejskiego na określony produkt leczniczy, która uzyskała także pozwolenie na wprowadzenie tego produktu do obrotu we Wspólnocie, a następnie wystąpiła o wydanie dodatkowego świadectwa ochronnego na ten produkt — Określenie początku biegu terminu na złożenie wniosku o udzielenie dodatkowego świadectwa ochronnego — Dzień wydania pozwolenia na wprowadzenie do obrotu czy dzień wejścia w życie wskazanego rozporządzenia w stosunku do Litwy w związku z jej przystąpieniem do Unii Europejskiej
 Sentencja
 Artykuł 7 i art. 19a lit. e) rozporządzenia Rady (EWG) nr 1768/92 z dnia 18 czerwca 1992 r. dotyczącego stworzenia dodatkowego świadectwa ochronnego dla produktów leczniczych, w brzmieniu ustalonym na mocy Aktu dotyczącego warunków przystąpienia do Unii Europejskiej Republiki Czeskiej, Republiki Estońskiej, Republiki Cypryjskiej, Republiki Łotewskiej, Republiki Litewskiej, Republiki Węgierskiej, Republiki Malty, Rzeczypospolitej Polskiej, Republiki Słowenii i Republiki Słowackiej, oraz dostosowań w traktatach stanowiących podstawę Unii Europejskiej, należy rozumieć w ten sposób, że nie zezwalają one na to, by uprawniony z ważnego patentu podstawowego na dany produkt miał prawo żądać od właściwego organu litewskiego, w terminie 6 miesięcy od dnia przystąpienia Republiki Litewskiej do Unii Europejskiej, wydania dodatkowego świadectwa ochronnego w sytuacji, gdy ponad 6 miesięcy przed tym przystąpieniem zostało na ten produkt wydane wspólnotowe pozwolenie na wprowadzenie do obrotu w charakterze produktu leczniczego, zgodnie z przepisami rozporządzenia Rady (EWG) nr 2309/93 z dnia 22 lipca 1993 r. ustanawiającego wspólnotowe procedury wydawania pozwoleń dla produktów leczniczych stosowanych u ludzi i do celów weterynaryjnych i nadzoru nad nimi oraz ustanawiającego Europejską Agencję ds. Oceny Produktów Leczniczych, ale w odniesieniu do tego produktu nie zostało wydane pozwolenie na wprowadzenie do obrotu na Litwie.
 (1) Dz.U. C 90 z 18.4.2009.


text:
 23.10.2004
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 C 262/53
 Klage der France Télécom S. A. gegen die Kommission der Europäischen Gemeinschaften, eingereicht am 11. August 2004
 (Rechtssache T-340/04)
 (2004/C 262/98)
 Verfahrenssprache: Französisch
 Die France Télécom S. A. mit Sitz in Paris hat am 11. August 2004 eine Klage gegen die Kommission der Europäischen Gemeinschaften beim Gericht erster Instanz der Europäischen Gemeinschaften eingereicht. Prozessbevollmächtigte der Klägerin sind die Rechtsanwälte Christophe Clarenc und Javier Ruiz Calzado.
 Die Klägerin beantragt,
 —
 die Entscheidung C(2004)1929 der Kommission vom 18. Mai 2004 für nichtig zu erklären, mit der die France Télécom S. A. sowie alle Unternehmen, die sie unmittelbar oder mittelbar kontrolliert, verpflichtet wurden, eine Nachprüfung gemäß Artikel 20 Absatz 4 der Verordnung Nr. 1/2003 zu dulden (Sache COMP/C-1/38.916);
 —
 der Kommission die gesamten der France Télécom im Rahmen dieser Nichtigkeitsklage entstandenen Kosten aufzuerlegen.
 Klagegründe und wesentliche Argumente
 Die Nachprüfung, auf die sich die fraglichen Entscheidung beziehe, habe die „vermutete Erzwingung von gegen Artikel 82 EG verstoßenden unangemessenen Verkaufspreisen im Bereich des schnellen Internetzugangs für Privatkunden zur Behinderung und Verdrängung von Wettbewerbern“ zum Gegenstand (Artikel 1 der angefochtenen Entscheidung) und betreffe die Klägerin und ihre Tochtergesellschaft Wanadoo sowie alle unmittelbar oder mittelbar von diesen kontrollierten Unternehmen (Artikel 3). Die Kommission sei der Auffassung gewesen, die Überprüfung der vermuteten Praktiken erfordere eine Nachprüfung gemäß Artikel 20 Absatz 4 der Verordnung (EG) Nr. 1/2003 zur Durchführung der in den Artikeln 81 und 82 des Vertrags niedergelegten Wettbewerbsregeln (1). Vorliegend werde nur die Entscheidung angefochten, mit der diese Nachprüfung angeordnet worden sei.
 Zur Begründung ihrer Anträge macht die Klägerin zunächst eine Verletzung der Begründungspflicht geltend. Sie führt in dieser Hinsicht aus, sie könne nicht nachvollziehen, warum sie selbst Adressat der angefochtenen Entscheidung und von dieser Nachprüfung betroffen sei. Die Kommission habe in ihrer Entscheidung – in Übereinstimmung mit der Begründung ihrer Entscheidung „Wanadoo“ vom 16. Juli 2003, in der die Eigenständigkeit der Preispolitik von Wanadoo gegenüber der Klägerin auf dem französischen Privatkundenmarkt für den schnellen Internetzugang anerkannt worden sei – die fraglichen, angeblich unangemessenen Verkaufspreise sowie die angebliche Strategie der Verdrängung von Wettbewerbern Wanadoo und nicht France Télécom zugerechnet. Ferner habe die Kommission nicht begründet, warum sie es für nötig halte, eine Nachprüfung bezüglich der Angebotstarife von Wanadoo anzuordnen, obwohl diese Tarife nach ihrer Entscheidung vom 16. Juli 2003 ihrer Kontrolle unterworfen seien und obwohl sie darüber hinaus gerade vom Conseil français de la concurrence (französische Wettbewerbsbehörde) im Einzelnen überprüft und gebilligt worden seien.
 Zweitens rügt die Klägerin, die angefochtene Entscheidung habe die in Artikel 10 EG verankerten und in der Verordnung Nr. 1/2003 konkretisierten Erfordernisse des Grundsatzes der loyalen Zusammenarbeit, die die Europäische Kommission in ihren Beziehungen mit den nationalen Behörden zu beachten habe, zunächst dadurch missachtet, dass die Kommission es unterlassen habe, dem nationalen Gericht den vollständigen Sachverhalt mitzuteilen, sowie dadurch, dass sie den Conseil français de la concurrence nicht konsultiert habe, obwohl dieser im Januar 2004 unter den in Artikel 11 Absatz 6 der Verordnung vorgesehenen Umständen angerufen worden sei.
 An dritter und letzter Stelle macht die Klägerin eine Verletzung des Grundsatzes der Verhältnismäßigkeit im Hinblick sowohl auf das augenscheinliche Ziel der Nachprüfung als auch auf die Umstände des Falls und das Fehlen jeglicher Indizien geltend, die eine Gefahr der Verschleierung oder Vernichtung von Beweismitteln belegt hätten.
 (1) ABl. L 1 vom 4.1.2003, S. 1.