type: other

text:
Branka Slinkar je od leta 1995 lastnica in direktorica družbe Xnet Kompas, ki se ukvarja z različnimi informacijskimi rešitvami in je pomembna tako na slovenskem trgu kot v tujini. Za njihovimi strokovnjaki se ozirajo tudi svetovni računalniški giganti. »Ponosna sem na pripadnost, odgovornost, posluh za potrebe strank in strast do dela, ki jo izkazujejo zaposleni. Večkrat so mi že rekli, da je Xnet prava valilnica odličnih kadrov. Na to sem res ponosna,« je dejala naša današnja sogovornica v rubriki Pogovor.
 V pravnem članku nam Vida Kostanjevec, univ. dipl. prav., predstavlja prispevek z naslovom Sodba v zadevi C-601/13 (Ambisig – Ambiente e Sistemas de Informaçao Geográfica SA proti Nersant – Associaçao Empresarial da Regiao de Santarém, Núcleo Inicial – Formaçao e Consultoria Lda. Sodba v zadevi C-601/13 (Ambisig) je brez dvoma ena pomembnejših sodb, ki jih je letos izdalo Sodišče EU na področju skupnostnega prava o javnem naročanju.
 V današnji Temi tedna nam Dunja Verbajs, davčna svetovalka, predstavlja drugi del članka z naslovom Prenos podjetja s.p. na pravnega naslednika z enakim statusom in preoblikovanje podjetja s.p. v novo oz. na prevzemno kapitalsko družbo (d.o.o.). Omenja, da na odločitev za prenos podjetja s.p. na pravnega naslednika s.p. oz. preoblikovanje podjetja s.p. v novo oz. na prevzemno kapitalsko družbo (d.o.o.) vpliva veliko dejavnikov.
 Ga. Branka Slinkar, za vami je zelo zanimiva podjetniška pot. Od leta 1995 ste lastnica in direktorica družbe Xnet Kompas, ki se ukvarja z različnimi informacijskimi rešitvami in je pomembna tako na slovenskem trgu kot v tujini. Na kaj ste v svoji karieri najbolj ponosni?
 Branka Slinkar:
 Najpomembneje je to, da so ljudje, ki tu delajo, zares najboljši specialisti, vse bolj iskani tudi v tujini, in da imajo odlične delovne razmere ter možnosti za svoj karierni razvoj. Večino smo sami vzgojili, saj so pri nas začeli delati kot študentje in so postali vrhunski specialisti. Z Microsoftom imamo večkrat težave, ker nam skače v zelje in vzame koga. Na drugi strani sem ponosna na pripadnost, odgovornost, posluh za potrebe strank in strast do dela, ki jo izkazujejo zaposleni. Večkrat so mi že rekli, da je Xnet prava valilnica odličnih kadrov. Na to sem res ponosna.
 Koliko zaposlenih pa imate?
 Zdaj nas je skupaj od 18 do 20, nekaj je zunanjih sodelavcev in študentov, kaže pa se potreba, da bomo zaradi novih projektov širili ekipo.
 Kakšna je sploh danes situacija v IT-panogi? Vi ste specializirani za izdelavo posameznih projektov po naročilu in za izobraževanje. V podjetju je ogromno znanja, vemo pa, da je kriza prinesla ravno v IT-panogo veliko krčenje stroškov, enako na strojni kot na programski strani. Najlažje je bilo v podjetjih zamahniti z roko v slogu: saj so ti računalniki še dobri. So potrebe vendarle večje?
 Stagnacija je trajala šest ali sedem let in je zdaj prenova nujna. Res je, najprej so krčili stroške na tem področju in običajno najprej odleti s seznama izobraževanje. Kažejo se znamenja oživljanja in večjega povpraševanja, saj je bilo varčevanje res predolgo. Prav tako v podjetjih že ugotavljajo, da bi bilo treba dati ljudem nekaj novega znanja, da bi lahko posodobili tehnologije in izkoristili tisto, kar že plačujejo po licenčnih pogodbah, in da bi imeli v resnici tudi nekaj od tega.
 Torej se je cikel oživljanja IT-panoge začel ravno pri izobraževanju. Kako pa je z naročili v državi, torej v javnem sektorju, kjer veljajo pravila javnega naročanja?
 Zelo žalostno. Edino merilo je najnižja cena, če pa ponujaš kakovost pred ceno, nisi konkurenčen. Pojavljajo se ponudniki z dumpingom in so tudi naročniki že nezadovoljni, saj se zavedajo, da si s smešno nizko ceno ne moreš zagotoviti kakovostne storitve. Vedno se na dolgi rok izkaže, da so najcenejše stvari vedno najdražje, zato se niti ne prijavljamo na takšne razpise, ker si vnaprej obsojen na propad.«
 Postavili ste si ceno in dobro veste, koliko stane, če hočeš imeti strokovnjake. Ker si tudi država postavlja svojo ceno, pač ne dobiva vrhunskih storitev. Mislite, da bo sprememba zakonodaje pomagala – ključna sprememba v ZJN-3 govori ravno o tem, da ni več merilo najnižja cena, temveč ekonomsko upravičena cena, kar pomeni, da bodo implicitno upoštevani tudi druga merila?
 Zelo si želim tega, a ne le zaradi nas, temveč predvsem zaradi naročnikov. Zlasti javna uprava se tega zelo zaveda, dobro vedo, da ne dobijo tega, kar potrebujejo, vendar imajo zdaj zvezane roke. Pogosto nas kličejo, naj pridemo na intervencijo in naj popravljamo tisto, česar nekdo ne zna oziroma se uči, a se ni naučil. Mi pa ne moremo delati za najnižjo ceno, saj gre vsak naš specialist vsako leto, in ne le za en teden, v ZDA na dodatno usposabljanje. To pa stane.
 Ne mine teden, da ne bi kateri od naših specialistov dobil ponudbe iz tujine, kar pa je druga plat zgodbe. Hkrati je to dokaz več, kako dobri so.
 Torej delate večinoma za podjetja. Kako pa se podjetja odzivajo pri naročanju? Znajo oceniti strošek, ki prinaša vrhunske strokovnjake?
 Zelo je odvisno od podjetja, nekateri iščejo strokovnost in kakovost, drugi žal samo ceno. V bistvu gre za majhno igro živcev. Po eni strani se vsega močno zavedajo, še vedno pa igrajo na najnižjo ceno, iščejo dodatne popuste ipd., vse v slogu: veste, mi moramo dobit tri ponudbe ... Zelo je naporno.«
 Stvari smo res razvrednotili in se je težko vrniti k pravim cenam.
 Žal res. Ljudje tudi v trgovinah že ugotavljajo, da popusti vendarle pomenijo slabšo kakovost, da še kruh ni več takšen, da ... Temu sama rečem kar kuponko sindrom: 70- do 90-odstotni popust, 2 za 1 ipd. Žal ljudje povsod pričakujejo velike popuste, ker so zanemarili, za kaj pri kuponih v resnici gre.
 Smo Slovenci IT-narod, kot večkrat slišimo? Smo narod inženirjev? Koliko pa znamo biti tudi dobri uporabniki teh rešitev?
 Kar naredimo mi, se dosti dobro uporablja, saj podjetja naročajo rešitve, pisane njim na kožo. Ogromno delamo spletnih aplikacij in spletnih strani, portale, intranete. Delali smo denimo tudi rešitve za to, kako se mešajo betoni po določenih recepturah, specifične aplikacije za turistične agencije.
 Najzanimivejši in za slovenske razmere tudi najbolj neobičajen je bil projekt za evropske igre v Bakuju, kjer smo skrbeli za vso Microsoftovo infrastrukturo. Skrbeli smo, da so imeli organizatorji, novinarji, športniki in vsi drugi udeleženci iger na voljo vse potrebne informacije. Lepa izkušnja o tem, kako se tako veliko stvari organizira v ozadju.
 Slovenci imamo zelo dobre specialiste, tudi v računalništvu. Če gledam le našo ekipo, je zares vrhunska, kar potrjuje tudi to, da se dogaja, da se na posameznike obračajo veliki igralci iz tujine in rečejo: tebe bi potrebovali za ta zahteven projekt. Imamo človeka, ki je s svojim znanjem med tremi takšnimi na svetu. Imamo avtorje knjig, ki so na Amazonu med desetimi najbolje prodajanimi, a se o teh temah pri nas sploh ne govori. To so ljudje, ki podajajo revizije na Microsoftove tehnologije in sodelujejo pri Microsoftovem razvoju. Na to bi morali biti ponosni, tu je naša prihodnost.
 Preskromni smo, da bi govorili o takih uspehih. Pa bi morali, in to na glas. Še posebno ker so vsi ti uspehi plod trdega dela in odrekanja. Tako je tudi v informatiki in ne le v športu. Tega se naš trg premalo zaveda, da bi znal to ceniti. Da bodo za svoj denar izbrali strokovnjaka in ne mojstra iz garaže. Cenimo znanje in s trudom prislužen denar. Zato kupujmo po načelu: nisem tako bogat, da bi poceni kupoval. Tudi sicer imam rada ljudske modrosti. Če bi jih večkrat upoštevali, bi nas glava redkeje bolela.
 Sodba v zadevi C 601/13 (Ambisig – Ambiente e Sistemas de Informação Geográfica SA proti Nersant – Associação Empresarial da Região de Santarém, Núcleo Inicial – Formação e Consultoria Lda)
 Sodba v zadevi C-601/13 (Ambisig) je brez dvoma ena pomembnejših sodb, ki jih je letos izdalo Sodišče EU na področju skupnostnega prava o javnem naročanju. Navedena sodba namreč končno daje odgovor na vprašanje o tem, ali je reference (pretekle izvedbe, pretekle izkušnje) mogoče uporabiti izključno kot pogoj za ugotavljanje sposobnosti ponudnika ali pa tudi kot merilo za izbiro najugodnejše ponudbe. Odgovor na omenjeno vprašanje je za vsakogar, ki je zaposlen v nabavni službi zasebnega podjetja, jasen: reference potencialnega dobavitelja so pomemben dejavnik, ki kaže na pričakovano kvaliteto izvedbe naročila in ki (na strani naročnika) posredno omejuje poslovne rizike povezane z izvršitvijo dobave. Zato referenc pri izbiri bodočega sopogodbenika ni modro spregledati.
 Vendar je v zapletenem svetu prava javnih naročil do nedavnega veljalo drugačno pravilo: pri oddaji javnega naročila je reference dovoljeno uporabiti le kot pogoj za ugotavljanje usposobljenosti ponudnika, prepovedano pa jih je uporabiti kot merilo za izbiro najugodnejše ponudbe. Kako daleč od razmišljanja v praksi nabavnih služb (ne le pri zasebnih ampak tudi javnih naročnikih) je takšno stališče, dokazuje dejstvo, da je sodba v zadevi C-532/06 (Lienakis), s katero je Sodišče EU skozi precedenčno pravo praktično uzakonilo prepoved uporabe referenc kot merila za izbiro najugodnejše ponudbe, sčasoma dobila sloves ene od najbolj polemičnih in največkrat komentiranih sodb tega sodišča na področju oddaje javnih naročil. Če nič drugega je sodba v zadevi C-601/13 (Ambisig) polemike v tej smeri enkrat za vselej zaključila.
 V zadevi C-601/13 je šlo za spor med družbo Ambisig — Ambiente e Sistemas de Informaçao Geográfica SA (družba Ambisig) in naročnikom združenjem Nersant – Associaçao Empresarial da Regiao de Santarém (združenje Nersant) glede odločitve razpisne komisije naročnika, da na podlagi objavljenih meril za izbiro najugodnejše ponudbe v postopku oddaje javnega naročila za izvedbo storitev izobraževanja in svetovanja v okviru projekta »Move PME – področje kakovost, okolje, varnost in zdravje pri delu, varnost hrane – Moyen-Tage – PME«, na prvo mesto uvrsti družbo Iberscal – Consultores Lda (družba Iberscal). V obravnavanem primeru je združenje Nersant v razpisnih dokumentih določilo, da bo naročilo oddalo na podlagi merila ekonomsko najugodnejše ponudbe, ki bo določena ob upoštevanju naslednjih dejavnikov:
 A) Ocena skupine (40 %) - pri določitvi tega dejavnika se upoštevajo sestava skupine, dokazane izkušnje in analiza življenjepisov;
 B) Kakovost in prednosti ponujene storitve (55 %) – ob upoštevanju naslednjih (pod)meril: i) Celovita ocena predlagane strukture, vključno z delovnim programom (od 0 do 20 %); ii) Opis tehničnih metod, ki bodo uporabljene, in metodologij za izvajanje (od 0 do 15 %) in iii) Opis metod preverjanja in nadzora kakovosti dela v okviru različnih področij dejavnosti (od 0 do 20 %);
 C) Skupna cena (5 %).
 Družba Ambisig, nezadovoljna z izidom ocenjevanja ponudb, se je odločila uveljavljati pravno varstvo, pri čemer je izpodbijala zakonitost dejavnika (pod-merila) pod točko A (Ocena skupine).
 Na Portugalskem je mogoče pravno varstvo v postopkih oddaje javnih naročil zahtevati pred naročnikom in /ali v (tri stopenjskem) sodnem postopku pred upravnimi sodišči. Na prvi stopnji odloča sodnik posameznik po hitrem postopku (sodnik mora odločitev o sporu sprejeti v 10 dneh, o zahtevi za začasno odredbo pa v 5 dneh). Zoper prvostopno odločbo je možna pritožba na višje upravno sodišče (tudi postopek na drugi stopnji je urgenten), zoper odločitev drugostopnega sodišča pa je možno vložiti še revizijo na Vrhovno upravno sodišče. Ker sta obe nižji sodišči tožbo družbe Ambisig zavrnili, je ta zahtevala revizijo pred Vrhovnim upravnim sodiščem (Supremo Tribunal Administrativo). Le-to je ocenilo, da obstaja določeno protislovje med (prvič) sodno prakso Sodišča EU v zvezi s preverjanjem sposobnosti ponudnikov za izvedbo javnega naročila in merili za izbiro najugodnejša ponudbe, kot izhaja iz sodbe C-532/06 (Lianakis) ter (drugič) prihajajočo ureditvijo v novih javno-naročniških direktivah 2014/24/EU in 2014/25/EU, ki bodo nadomestile doslej veljavni direktivi 2004/18/EU in 2004/17/EU, ter se zato odločilo, da prekine odločanje o sporu in Sodišču EU predloži naslednje predhodno vprašanje:
 »Ali je za oddajo naročila storitev intelektualne narave, in sicer izobraževanja in svetovanja, z Direktivo 2004/18, [...], združljivo to, da se med dejavniki, ki sestavljajo merilo za izbiro najugodnejše ponudbe v zvezi s ponudbami v odprtem postopku oddaje javnega naročila, določi dejavnik, ki ocenjuje skupine, ki so jih konkretno predlagali ponudniki za izvrševanje pogodbe, pri čemer se upoštevajo njihova sestava, dokazane izkušnje in analiza življenjepisov?«
 Članek je dostopen za naročnike!
 V prejšnji številki TFL Glasnika smo obravnavali, kako poteka prenos podjetja s.p. na pravnega naslednika z enakim statusom. V današnjem pa nadaljujemo s prenosom podjetja s.p. na pravnega naslednika kapitalsko družbo (d.o.o.).
 Kako poteka preoblikovanje podjetja s.p v novo družbo oz. prenos podjetja s.p. na prevzemno družbo (d.o.o.)
 Sam postopek preoblikovanje podjetja s.p. izhaja iz določbe 667. člen ZGD-1, in sicer:
 s prenosom podjetja na prevzemno kapitalsko družbo (v praksi najbolj razširjen način - družba lahko že predhodno pridobi ID-št. za DDV in je manj problemov). V takšnem primeru skleneta s.p. in poslovodstvo prevzemne družbe pogodbo o prenosu podjetja s. p. na prevzemno družbo v obliki notarskega zapisa,
 s prenosom podjetja na novo kapitalsko družbo, ki se ustanovi zaradi prenosa podjetja podjetnika – v praksi problem pravočasnosti ID–št. za DDV. V takšnem primeru se sprejme sklep o prenosu podjetja s. p. v novo družbo v obliki notarskega zapisa;
 Pogoji, ki jih za prenos podjetja s.p. predpisujejo davčni predpisi in posledice neizpolnjevanja teh pogojev
 iz določbe 2. točke 4. odstavka 51. člena ZDoh-2 izhaja, da je:
 pravna oseba rezident RS,
 prevzeta sredstva se evidentirajo v poslovne knjige po knjižni vrednosti in amortizirajo po stopnjah, ki jih je uporabljal pravni prednik,
 nova oz. prevzemna družba prevzame rezervacije in pogoje s temi rezervacijami,
 fizična oseba mora delež v pravni osebi obdržati najmanj 36 mesecev - nominalno ga ne sme zmanjšati.
 Določitev bilančnega presečnega dne pri preoblikovanju s.p. – d.o.o.:
 Podjetnik sam določi presečni bilančni dan (o izbranem datumu izdelave presečne BS ne poroča FURS -u);
 Pred izdelavo presečne bilance priporočam zaradi zmanjšanja podjetnikovega kapitala:
 natančen popis OS (z zapisnikom oz. sklepa po SRS 39 se izločijo neuporabna in uničena OS),
 brez likvidacije - izločijo se nepremičnine, ki so bile dane v dejavnost kot stvarni vložek ali so bile pridobljene pred 1.1.2005 (pojasnilo DURS-a št.: DT 44212-28/2008-0112-10, z dne 23.6.2008);
 Podjetnikov kapital - predstavlja višino stvarnega vložka (razlika med sredstvi in viri sredstev v BS) – obvezna cenitev stvarnega vložka strani revizorja, če je znesek višji kot 100.000 EUR – 4. odstavek 476. člena ZGD-1
 Komentar avtorice – če s.p. na bilančni presečni dan v BS ne izkazuje kategorije podjetnikovega kapitala, temveč izkazuje terjatev do podjetnika, preoblikovanje podjetja s.p. v novo oz. prevzemno družbo ni možno.
 Kdaj je s.p. dejansko izbrisan iz Poslovnega registra v primeru preoblikovanja:
 po vpisu stvarnega vložka v sodni register, registrsko sodišče izda SKLEP o vpisu stvarnega vložka in ga pošlje na AJPES,
 AJPES izbriše s. p. iz Poslovnega registra po uradni dolžnosti in podjetniku izda SKLEP o izbrisu,
 s.p. od datuma presečne bilance, pa do vpisa stvarnega vložka deluje v imenu in na račun prevzemne družbe - prihodki in odhodki se pripišejo prevzemni družbi
 Zakonske obveznosti pri prenosu podjetja s.p. – d.o.o. do FURS – a:
 podati skupno izjavo na predpisanem obrazcu – 303. člen ZDavP-2,
 sestaviti: davčni obračun (za obdobje od začetka leta do obračunskega dneva- t.j. do bilančnega presečnega dneva), IPI in BS (ne evidentira se likvidacija premoženja),
 overjen izvod pogodbe v obliki notarskega zapisa oz. sklep o preoblikovanju v obliki notarskega zapisa,
 vse skupaj oddati na FURS v 30 dneh po vpisu stvarnega vložka v sodni register;
 Potrjevanje računov pri Finančni upravi RS bo obvezno za vse osebe, ki pri opravljanju dejavnosti izdajajo račune pri gotovinskem poslovanju, razen zakonsko določenih izjem (dobavitelji - tujci, ki opravljajo prodajo na daljavo, tujci, vključeni v sistem mini VEM v okviru DDV zakonodaje na ravni EU in podjetja, ki množično izdajajo račune v določenih dejavnostih).
 Vprašanje 3: Ali so davčne blagajne že obvezne? (16. 7. 2015)
 Vprašanje 4: Sprejem, objava, veljavnost Zakona o davčnem potrjevanju računov (16. 7. 2015)
 ZDavPR je Državni zbor potrdil na svoji 10. redni seji dne 15. julija 2015. Zakon bo začel veljati naslednji dan po objavi v Uradnem listu. Objava in uveljavitev zakona je odvisna od teka nadaljnjega zakonodajnega postopka.
 Uporaba postopka potrjevanja računov po ZDavPR bo možna od 1. decembra 2015, obvezna uporaba pa z 2. januarjem 2016
 Na Finančni upravi Republike Slovenije (v nadaljevanju FURS) se na uvedbo davčnih blagajn zelo intenzivno pripravljamo že več mesecev. Z Ministrstvom za finance aktivno sodelujemo pri pripravi zakonodaje in podzakonskih aktov. Ves čas intenzivno sodelujemo tudi z zbornicami in ostalimi deležniki. Vzporedno tečejo tudi vse aktivnosti za samo implementacijo zakonodaje. Glede na predvideno časovnico sprejemanja pravnih podlag bodo lahko razvijalci v septembru 2015 že začeli testirati izmenjavo podatkov s FURS.
 - obveznost izvajanja postopka potrjevanja računov pri gotovinskem poslovanju za davčne namene pri gotovinskem poslovanju,
 - zavezance za izvajanje postopka potrjevanja računov,
 - izvajanje postopka potrjevanja računov,
 - vsebino računa za namene izvajanja postopka potrjevanja računov,
 - rok za zdajo računov,
 - tehnične zahteve,
 - obveznost zadržanja izdanega računa pri gotovinskem poslovanju za kupca,
 - obdelavo podatkov za namene preverjanja zakonitosti zaposlitve in dela ter nadzora pravilnosti obračuna davkov in prispevkov in
 - prekrške in nadzor nad izvajanjem tega zakona.
 Kljub vračilu, posojilo obdavčeno
 Bodite pozorni pri najemanju in vračanju posojil, saj ni nujno, da bodo vračila tako tudi opredeljena
 Odločitve davčnega organa v davčnih inšpekcijskih nadzorih so lahko včasih nepričakovane, vendar – če gre za enostaven primer – potem odločitev nikakor ne bi smela biti presenečenje. A tudi to se žal v praksi še vedno dogaja. Brez kakršnega koli dvoma bi v primeru, ko fizična oseba najame posojilo od družbe in le-tega tudi vrne, pričakovali, da zadeva ni sporna in da ne pride do nikakršnih davčnih učinkov pri fizični osebi – posojilojemalcu niti pri družbi kot posojilodajalcu. Vendar temu ni vedno tako.
 V letu 2009 je fizična oseba od družbe X, d. o. o., prejela več posojil v skupnem znesku dobrih 87.000,00 evrov. Davčni organ je pri družbi X v letu 2011 opravil davčni inšpekcijski nadzor in vsa nakazila fizični osebi opredelil kot drugi dohodek in družbi odmeril ter naložil v plačilo akontacijo dohodnine od drugih dohodkov po stopnji 25. Posledično je bil pri fizični osebi sprožen postopek obnove odmere dohodnine za leto 2009, v katerem je davčni organ fizični osebi zaradi na novo ugotovljenega dohodka oziroma drugega dohodka naložil v plačilo razliko med že odmerjeno dohodnino za leto 2009 in med letom plačanimi akontacijami dohodnine, kar je zneslo dobrih 14.000,00 evrov.
 V postopku obnove odmere dohodnine za leto 2009 je fizična oseba dokazovala, da ne gre za drugi dohodek, temveč za prejeta posojila od družbe X, ki jih je družbi v letu 2011 v celoti vrnila. Fizična oseba je davčnemu organu predložila posojilne pogodbe, dokazila o vračilu posojil in konto kartico družbe X o danih posojilih, iz katere je bilo razvidno, da so vsa dana posojila vrnjena in da družba nima iz naslova danih posojil nobenih terjatev do fizične osebe iz tega naslova.
 Navkljub vsem predloženim dokaznim listinam davčni organ le-tem ni verjel in je vztrajal pri svoji odločitvi, da gre za drugi dohodek fizične osebe in ne za posojila. Enako je odločilo tudi upravno sodišče v svoji sodbi številka I U 2019/2014-11 z dne 3. marca 2015, v kateri je zapisalo, da davčni organ ni prezrl opravljenih knjiženj izplačanih zneskov na konto kratkoročnih posojil, le da je hkrati ugotovil, da so listine, ki so bile predložene za knjiženje, neustrezne. Kot neustrezne jih je davčni organ opredelil iz razloga, ker jih družba X med davčnim inšpekcijskim nadzorom ni predložila, zato je utemeljeno sklepati, da so bile sestavljene naknadno. Davčni organ je tako v obnovi postopka odmere dohodnine vztrajal na stališču, da so bile posojilne pogodbe sestavljene naknadno, zato jih je štel za neverodostojne. Pri tem je na podlagi predloženih posojilnih pogodb trdil, da bi vsa posojila morala biti vrnjena v letu 2010, kot je to bilo dogovorjeno s posojilnimi pogodbami, in ne šele v letu 2011. Vendar ravno to dejstvo govori o tem, da posojilne pogodbe niso bile sestavljene naknadno, saj če bi bile, v njih zagotovo kot rok vračila posojil ne bi bilo navedeno leto 2010, temveč leto 2011, ko so bila posojila tudi dejansko vrnjena. To dejstvo je davčni organ prezrl. Namerno ali nenamerno? Pač stvar davčne morale!
 Vir: revije Denar - Nevenka SIMIĆ MIĆUNOVIĆ
 Tudi poslovno uspešni blagovni producenti so se v zadnjih nekaj letih po nastopu finančne krize in gospodarske recesije v letu 2008 znašli v izjemno težavnih likvidnostnih razmerah. V realnem sektorju gospodarstva posluje še vedno nekaj velikih podjetij, ki so poslovno uspešna, čeprav je kriza poslabšala njihove poslovne rezultate (manjši dobiček, nižja vrednost delnice), med katerimi pa so tudi taka, ki se soočajo z likvidnostnimi težavami. Med blagovnimi producenti so srednja in mala podjetja, ki so dobičkonosna in imajo razmeroma visok donos kot posledico v preteklosti sprejetih preudarnih poslovnih in investicijskih odločitev.
 Gospodarski subjekti, ki z velikimi napori (z racionalizacijo poslovanja, zniževanjem stroškov itn.) uspevajo ohranjati svoj tržni delež, njihovi kupci, ki so sicer solidni plačniki[1], jim z nenehnim pritiskom na zniževanje cen ne dovoljujejo velike akumulacije, vendar pa so taka podjetja kapitalsko neustrezna, torej prezadolžena (z visokim finančnim vzvodom), povrhu pa še v večji meri v državni lasti.
 Med gospodarskimi subjekti pri nas pa so številna tudi uspešna srednje velika in mala podjetja, ki beležijo razmeroma visoko donosnost kot posledico v preteklosti sprejetih dobrih poslovnih oziroma investicijskih odločitev. Žal pa se tudi mnoga izmed njih kljub svoji poslovni uspešnosti, merjeni ali z dobičkonosnostjo prodaje ali z dodano vrednostjo na zaposlenega, soočajo s problemom nelikvidnosti. To je svojevrsten paradoks, ki ga lahko imenujemo ''dobičkonosna in hkrati nelikvidna podjetja'' (profit rich and cash poor). V svojem prispevku se ukvarjam prav s tem fenomenom, ki je značilen tako za SME kot tudi za velika podjetja, predmet znanstvenega proučevanja v tem prispevku pa sta samo prvi dve skupini.
 2. Opredelitev in merjenje donosnosti blagovnih producentov
 Donosnost lahko opredelimo kot nagrado, ki pripada investitorju za njegovo naložbo, bodisi produktivno ali finančno (ROI). Govorimo lahko o donosnosti sredstev (ROA) ali pa o donosnosti kapitala (ROE). Donosnost posameznega vrednostnega papirja ali donosnost celotnega portfelja, s katerim razpolaga imetnik (investitor), je merilo za nagrado (renumeration) njegove naložbe, izračunano na določen dan in za obdobje trajanje te naložbe (Moraux, 2010, 3). Govorimo pa lahko tudi o povezanosti naložbenja z vrednostjo gospodarske družbe. Po Vernimmenu (1998, 459) je sankcija politike investiranja spreminjanje vrednosti ekonomske aktive podjetja; slednja se pogosto poistoveti z vrednostjo podjetja.
 Primarna naloga vsakega vodstva podjetja je po Ehrhardtu in Brighamu (2012, 42) povečati notranjo vrednost podjetja. Kako to storiti? Na to vprašanje nam pomaga odgovoriti tako imenovana velika slika obeh avtorjev.
 Enačba na sredini te slike pokaže, da je notranja vrednost podjetja (company's intrinsic value) dejansko sedanja vrednost pričakovanega prostega denarnega toka podjetja, diskontiranega s tehtanim povprečnim stroškom kapitala (WACC). Notranjo vrednost podjetja lahko povečamo ali z izboljšanjem prostega denarnega toka ali pa z znižanjem WACC-a. Veliko dejavnikov lahko povzroči zmanjšanje te vrednosti. Po Ehrhardtu in Brighamu (2011, 870) ti dejavniki vključujejo:
 - splošne gospodarske razmere,
 - trende v panogi,
 - specifične probleme podjetja, kot sta na primer sprememba odnosa potrošnikov do izdelkov podjetja, zastarela tehnologija,
 - spremembe demografskih in obstoječih lokalnih poslovnih enot in
 - finančne dejavnike, kot sta na primer visoka zadolženost in nepričakovan porast obrestnih mer.
 Pomembnost teh dejavnikov se sčasoma spreminja in veliko podjetij propade oziroma postane njihovo poslovanje močno ogroženo kot posledica kombinacije več dejavnikov hkrati. Številni primeri iz prakse povedo, da so finančne težave podjetij ponavadi rezultat vrste napak, napačnih presoj in med seboj povezanih slabosti, ki jih lahko pripišemo neposredno ali posredno vodstvu. V nekaterih primerih pa lahko tudi prevare vodijo do stečajev podjetij (recimo Enron). Znaki potencialne finančne stiske (financial distress) se večinoma pokažejo že z analizo finančnih kazalnikov. Z njo lahko raziskovalci napovedo verjetnost stečaja podjetja. Čeprav so stečaji pogostejši v majhnih podjetjih, pa tudi velika podjetja nanje niso imuna.[2]
 Računovodski izkazi se oblikujejo na podlagi poslovnih knjig, v katere se evidentirajo poslovni dogodki. Podlaga evidentiranja poslovnih dogodkov so poslovne listine. Če so listine pomanjkljive, so tudi izkazi pomanjkljivi. Večina oblik lažnega poročanja je povezana s prilagojenimi listinami. Pri sumu lažnega poročanja je pomembno načrtovanje preiskave. Kakovosten načrt omogoča ugotovitev ciljev preiskave.
 Goljufije so sestavina vsakodnevnega življenja. Nastanejo zaradi slabosti v organiziranosti, pritiska in osmislitve – odločitve (trikotnik goljufij). Sestavina delovanja poslovnega sistema je organiziranje in delovanje na način, ki zmanjšuje možnost nastanka priložnosti za goljufijo.
 V prispevku obravnavam začetne aktivnosti, ki se izvedejo po spoznanju utemeljenega suma storitve goljufije. Takrat se sprožijo aktivnosti načrtovanja in izvedbe preiskave, ki se konča s poročilom. Brez dobrega načrta ni dobre izvedbe. V tem prispevku obravnavam torej načrtovanje preiskave. Prikaz sem omejil na osnove.
 RAZLOGI UVEDBE PREISKAVE
 Obstaja veliko razlogov, zakaj se organizacije odločijo uvesti preiskavo dejanj, ki so lahko goljufije ali zlorabe. Pri izvajanju preiskave uresničujejo cilje, kot so:
 prepoznavanje neprimernega ravnanja,
 prepoznavanje osebe, odgovorne za neprimerno ravnanje,
 ustavitev goljufije,
 pošiljanje sporočila deležnikom organizacije, da goljufije ne bodo tolerirali,
 določiti obseg potencialnih obveznosti ali izgube, ki bi lahko obstajale,
 pomoč pri izterjavi, povračilu izgub, ki so nastale zaradi goljufij,
 zaustavitev prihodnjih izgub,
 odprava pomanjkljivosti notranjih kontrol.
 V nekaterih primerih preiskavo sprožijo predpisi. Obveznost uvedbe preiskave lahko izvira v notranjih predpisih organizacije in/ali želji poslovodstva odkriti goljufije ali zlorabe.
 Preiskava forenzičnega računovodje, preiskovalca, je pogosto izvedena na podlagi izsledkov predhodnih preiskav, ki so jih izvedli notranji izvajalci preiskave, revizorji ali drugi. Te izsledke mora preiskovalec preizkusiti in se do njih opredeliti.
 Preiskava suma storitve goljufije se nanaša na proces reševanja domnevnih goljufij in je primarna naloga preiskovalca goljufij. Preiskava zajema različne možne naloge:
 pridobivanje dokazov,
 pomoč pri odkrivanju in preprečevanju goljufij.
 Kakovost preiskave temelji na verodostojnosti pridobljenih dokazov. Dokazi o goljufiji so običajno v obliki dokumentov ali izjav prič. Zato si mora preiskovalec prizadevati, da pridobi zadostne dokaze na zakonit način.
 Po končani preiskavi mora preiskovalec ugotovitve in dokaze posredovati naročniku preiskave. Poročilo prikazuje dejavnosti izpraševalca goljufije, je posnetek ugotovitev, in če je primerno tudi priporočil. Poročilo mora zadoščati za uvedbo ciljnih postopkov (izterjava škode, kazenski pregon ipd.).
 Rezultati pregleda se lahko sporočajo na različne načine. Primernost poročanja je odvisna od posamezne situacije in ciljev preiskave. V večini primerov se poroča pisno, ustno le izjemoma.
 Pri sporočanju rezultatov preiskave je poročevalec, praviloma odgovorni preiskovalec, odgovoren za jasnost, točnost in nepristranost poročila.
 Pogosto je preiskovanec pozvan, da poda izjavo, v kateri predstavi svoje poglede na preiskovalno vsebino. Pričakujemo, da je izjava verodostojna, in to testiramo z razpoložljivimi listinami. Izjava mora biti jasna in strnjena.
 Pomoč pri odkrivanju in preprečevanju prevar
 Preiskovalci goljufij niso odgovorni za preprečevanje goljufij. To je naloga poslovodstva ali od njega pooblaščenega organa. Kljub temu pa preiskovalci goljufij vplivajo na oblikovanje ustreznih politik in postopkov za preprečevanje goljufij. Zaradi svoje izobrazbe, izkušenj in usposabljanja so preiskovalci namreč izjemno usposobljeni za pomoč organizacijam pri preprečevanju in odkrivanju goljufij.
 Odbor DZ prek novele zakona o davčnem postopku
 Odbor DZ za finance in monetarno politiko je danes pripravil predlog novele zakona o davčnem postopku za obravnavo na plenarni seji DZ. Novosti naj bi zavezancem omogočile lažje plačilo davčnega dolga, davčnemu organu pa večjo učinkovitost. Glavni cilj novele je povečati učinkovitost pri pobiranju javnih dajatev in zmanjšati administrativne ovire za zavezance, je dejala državna sekretarka na ministrstvu za finance Mateja Vraničar.
 Med administrativnimi razbremenitvami je določilo, da bodo lahko tudi samostojni podjetniki posamezniki in posamezniki, ki samostojno opravljajo dejavnost, uporabljali le en transakcijski račun. Predlagani so tudi enotni roki za oddajo napovedi finančni upravi. Po novem bo davčni organ vsem davčnim zavezancem poslal informativni izračun dohodnine, kar bo odpravilo nejasnost, ko zavezanci, ki niso prejeli izračuna, niso vedeli, ali morajo napoved vložiti sami ali nimajo dodatnih davčnih obveznosti, je dejala Vraničarjeva.
 Za lažje poplačilo davčnega dolga bo med drugim uvedena novost, da bo v postopku preventivnega finančnega prestrukturiranja dovoljeno obročno odplačilo v 60 mesečnih obrokih, kar je tudi rok za plačilo tudi drugih dolgov v teh postopkih. Poleg tega se bo obdobje za zavezance, ki želijo plačilo davčnega dolga odložiti ali ga plačati obročno, podaljšalo na 24 mesecev.
 Predlagane so spremembe pri davčni izvršbi na premičnine, s katerimi naj bi preprečili zlorabe dražiteljev in ponudnikov zarubljenih premičnin. Banke bodo tudi dolžne davčnemu organu posredovati podatke o dolžnikovem depozitu, organ pa se bo odločil, ali bo nadaljeval davčno izvršbo na druga, za davčnega zavezanca manj ugodna in praviloma dražja sredstva izvršbe (premičnine, denarne terjatve, nepremičnine, vrednostne papirje), če vezana sredstva ne bodo zadoščala za poplačilo ali bi izvršba po sprostitvi teh sredstev že zastarala.
 Podjetjem, ki delujejo na več tujih trgih, bo z novim institutom vnaprejšnjega cenovnega sporazuma olajšano dokazovanje transfernih cen, poleg tega bo vnaprej seznanjen s svojo davčno obveznostjo. Odbor je sprejel predloge dopolnil koalicije, ki so temeljili na pripombah zakonodajno-pravne službe DZ. Dopolnilo k 4. členu, ki govori o vnaprejšnjih cenovnih sporazumih, bodo na plenarni seji sicer še spremenili in tako v celoti upoštevali mnenje zakonodajno-pravne službe.
 Andrej Šircelj (SDS) je opozoril na po njegovem mnenju nejasnost in nedoločnost zakona v več delih ter se vprašal, ali bo zakon davčnim zavezancem nudil zadostno pravno varnost. Odbor je zavrnil predlog dopolnila SDS, da bi črtali določbo, da bi se neplačane davčne obveznosti iz naslova kmetijske dejavnosti lahko poplačalo tudi z izterjavo od drugih članov kmečkega gospodinjstva, ne samo od nosilca dejavnosti.
 Za vlado zahteva mestnih občin za ustavno presojo predpisov o financiranju občin neutemeljena
 Zahteva za presojo predpisov o delovanju in financiranju občin, ki so jo na ustavno sodišče vložile mestne občine, je po mnenju vlade v celoti neutemeljena. Navedbe občin označuje kot netočne in pavšalne in izpostavlja odgovornost vlade, da skrbi za fiskalno stabilnost. Mnenje bo vlada poslala v DZ. Mestne občine na ustavnem sodišču izpodbijajo posamezne člene zakonov o financiranju občin, o lokalni samoupravi ter o izvrševanju državnih proračunov za leti 2014 in 2015.
 Vlada v danes sprejetem mnenju navaja, da Evropska listina lokalne samouprave določa, da je treba lokalne oblasti na primeren način vprašati za mnenje o tem, na kakšen način naj se jim dodelijo prerazporejeni viri. Zakon o financiranju občin pa kot izraz spoštovanja načela sodelovanja lokalnih oblasti pri oblikovanju materialne podlage za njihovo delo ureja dogovor o višini povprečnine.
 Vendar pa, kot so zapisali v mnenju, ureditev vlade ne ovira pri izvrševanju njenih obveznosti oblikovanja fiskalne politike, s katero zagotavlja delovanje države ter vzpostavi sistem, ki bo občinam zagotavljal uresničevanje lokalne samouprave. "Vlada mora v vsakem primeru, če pride do sklenitve dogovora ali ne, te podlage predlagati neposredno DZ v predlogu zakona, ki ureja izvrševanje državnega proračuna, in za svoj predlog prevzeti odgovornost," je navedeno v vladnem mnenju.
 V njem vlada tudi opozarja, da je pri vsakokratnem določanju višine primernega obsega sredstev za financiranje izvajanja nalog občin iz njihove izvirne pristojnosti poleg realnih potreb občin treba nedvomno upoštevati tudi "makroekonomsko gospodarsko in fiskalno stanje v državi ter zahtevo po konsistentnem in dolgoročno stabilnem sistemu javnofinančnih odhodkov".
 Ključni cilj državnega proračuna kot instrumenta vlade pri izvajanju makroekonomske politike je dosegati fiskalno stabilnost ter trajen in stabilen narodnogospodarski razvoj, ki je v interesu države kot celote. Temu cilju morajo biti prilagojene tudi ekonomske in fiskalne politike občin. Zato se od njih upravičeno lahko pričakuje varčna, učinkovita in gospodarna poraba sredstev za izvrševanje njihovih ustavnih in zakonskih nalog, je prepričana vlada.
 Pri tem opozarja, da je bila po izčrpanju z zakonom določenega postopka za določitev višine povprečnine dolžna predlagati določitev povprečnine za leto 2015 z zakonom, pri tem pa je prevzela politično zavezo, da bo v okviru svojih pristojnosti ocenila možnosti za znižanje stroškov občinam ter izvedla ustrezne postopke za spremembo predpisov, od katerih so odvisne.
 Navedbe mestnih občin, da ni uresničila zaveze iz dogovora o višini povprečnine za leto 2015, da bo zagotovila znižanje stroškov občinskih proračunov z izvedbenimi in sistemskimi ukrepi, kot tudi navedbe, da ta znižanja stroškov ne vplivajo enako na vse občine, pa so po mnenju vlade netočne in pavšalne.
 Pravilnik o prepovedi vpogleda v povzetek podatkov o pacientu v Centralnem registru podatkov o pacientih, objavljeno v Uradnem listu RS št. 84/2015 z dne 6.11.2015, veljati začne 21.11.2015
 Odlok o razpisu zakonodajnega referenduma o Zakonu o spremembah in dopolnitvah Zakona o zakonski zvezi in družinskih razmerjih (OdZZZDR-D), objavljeno v Uradnem listu RS št. 83/2015 z dne 4.11.2015, velja od 5.11.2015
 Sklep o zavrnitvi razpisa zakonodajnega referenduma o Zakonu o dopolnitvi Zakona o obrambi (ZObr-E, EPA 822-VII), objavljeno v Uradnem listu RS št. 83/2015 z dne 4.11.2015, velja od 4.11.2015
 Pravilnik o načinu delitve in obračunu stroškov za toploto v stanovanjskih in drugih stavbah z več posameznimi deli, objavljeno v Uradnem listu RS št. 82/2015 z dne 3.11.2015, velja od 4.11.2015
 Pravilnik o sistemu za sprejem, shranjevanje in sledljivost zdravil, objavljeno v Uradnem listu RS št. 82/2015 z dne 3.11.2015, veljati začne 18.11.2015
 Zakon o infrastrukturi za prostorske informacije (ZIPI), sprememba objavljena v Uradnem listu RS št. 84/2015 z dne 6.11.2015, veljati začne 21.11.2015
 Zakon o avdiovizualnih medijskih storitvah (ZAvMS), sprememba objavljena v Uradnem listu RS št. 84/2015 z dne 6.11.2015, veljati začne 21.11.2015
 Zakon o zakonski zvezi in družinskih razmerjih (ZZZDR), sprememba objavljena v Uradnem listu RS št. 82/2015 z dne 3.11.2015, velja od 4.11.2015
 Zakon o mednarodni zaščiti (ZMZ), sprememba objavljena v U Uradnem listu RS št. 82/2015 z dne 3.11.2015, velja od 4.11.2015
 Statut Univerze v Ljubljani, sprememba objavljena v Uradnem listu RS št. 82/2015 z dne 3.11.2015, velja od 3.11.2015
 Poročilo Odbora za finance in monetarno politiko k Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o ukrepih Republike Slovenije za krepitev stabilnosti bank - Dopolnjen predlog zakona (ZUKSB-A), EPA 687-VII
 Poročilo Odbora za finance in monetarno politiko k Predlogu zakona o zavarovalništvu - Dopolnjen predlog zakona (ZZavar-1), EPA 626-VII
 Predlog zakona o dopolnitvah Zakona o organu in skladu za reševanje bank (ZOSRB-A), nujni postopek, EPA 867-VII
 Predlog zakona o poračunavanju finančnih obveznosti Republike Slovenije iz pokojninskega in invalidskega zavarovanja (ZPFOPIZ-1), redni postopek, EPA 865-VII
 Poročilo Odbora za kulturo k Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o knjižničarstvu - Dopolnjen predlog zakona (ZKnj-1A), EPA 727-VII
 Poročilo Odbora za finance in monetarno politiko k Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o davčnem postopku - Dopolnjen predlog zakona (ZDavP-2I), EPA 712-VII
 Poročilo Odbora za notranje zadeve, javno upravo in lokalno samoupravo k Predlogu zakona o spremembi Zakona o organiziranosti in delu v policiji - Dopolnjen predlog zakona (ZODPol-B), EPA 834-VII
 Poročilo Odbora za delo, družino, socialne zadeve in invalide k Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o minimalni plači - Dopolnjen predlog zakona (ZMinP-A), EPA 729-VII
 Poročilo Odbora za infrastrukturo, okolje in prostor k Predlogu zakona o spremembah in dopolnitvah Zakona o prevozih v cestnem prometu - Dopolnjen predlog zakona (ZPCP-2F), EPA 794-VII
 EKO-LEX, od 4.11.2015 - 10.11.2015 PRAVNI VIRI
 EKO-LEX 10 novosti 3 novosti 2 novosti 5 novosti 30 novosti 3 novosti
 Vlada je za obravnavo prejela Predlog zakona o dimnikarskih storitvah - Novo gradivo št. 2.
 Vlada o koncesijah za rabo termalne vode (STA novica).
 Ministrstvo za okolje in prostor, je za javno obravnavo objavilo Osnutek Uredbe o preprečevanju večjih nesreč in zmanjševanju njihovih posledic. Vaše pripombe in predloge lahko posredujete do srede, 9.12.2015. Prav tako so pripravili Osnutek Uredbe o okoljski dajatvi za onesnaževanje zraka z emisijo ogljikovega dioksida, pri čemer pripombe in predloge sprejemajo do petka, 20.11.2015.
 Lex-kliping, od 4.11.2015 - 10.11.2015 PRAVNI VIRI
 A 1. DRŽAVNA UREDITEV RS in EU 13 novosti 6 novosti 8 novosti 3 novosti 13 novosti 28 novosti
 3. CIVILNO PRAVO IN KAZENSKO PRAVO 4 novosti 1 novost 1 novost 14 novosti
 4. GOSPODARSKOPRAVNA UREDITEV 4 novosti 1 novost 5 novosti 3 novosti 17 novosti 4 novosti
 5. JAVNE FINANCE 4 novosti 8 novosti 17 novosti 2 novosti 8 novosti 4 novosti
 6. GOSPODARSKE DEJAVNOSTI 8 novosti 21 novosti 3 novosti 9 novosti 17 novosti 3 novosti
 7. NEGOSPODARSKE DEJAVNOSTI 18 novosti 4 novosti 4 novosti 7 novosti 47 novosti 4 novosti
 8. DELOVNOPRAVNA UREDITEV, SOCIALA 6 novosti 2 novosti 5 novosti 7 novosti 7 novosti
 9. ZDRAVSTVENI SISTEM 2 novosti 1 novost 1 novost 4 novosti 1 novost
 10. MEDNARODNI ODNOSI 2 novosti 1 novost 10 novosti
 11. OBČINE 74 novosti


type: wikipedia

text:
Århundreder: 19. århundrede – 20. århundrede – 21. århundrede
 Årtier: 1860'erne 1870'erne 1880'erne 1890'erne 1900'erne – 1910'erne – 1920'erne 1930'erne 1940'erne 1950'erne 1960'erne
 År: 1910 1911 1912 1913 1914 1915 1916 1917 1918 1919
 Begivenheder
 RMS Titanic forliser natten mellem den 14. og 15. april 1912
 Franz Ferdinand arvingen til.Østrig-Ungarn,
 Ubåden, Havmanden beskudt d. 19. oktober 1914, af en engelsk ubåd.
 Den østrig-ungarske ærkehertug Franz Ferdinand og hans gemalinde Sophie Chotek, hertuginde af Hohenberg myrdes i Sarajevo d. 28. juni 1914, hvilket var "startskuddet" til Den store krig.
 Første verdenskrig 1914-1918
 Den spanske syge 1918-1920
 Den Russiske Revolution 1917
 Eksterne henvisninger
 å
 Årtier


text:
Anteile an verbundenen Unternehmen / 2.2 Bedeutung für den Jahresabschluss
 Die Unterscheidung ist insbesondere in folgenden Fällen von Bedeutung: Gliederung der Bilanz: Anteile und Ausleihungen an verbundene Unternehmen gehören als Anlagevermögen zu den Finanzanlagen. Gehören die Anteile zum Umlaufvermögen, sind sie als Wertpapiere zu erfassen. Verbindlichkeiten gegenüber verbundenen Unternehmen sind gesondert auszuweisen. Haftung: Unter der Bilanz s...mehr
 Lagebericht: Grundlagen, Grundsätze und Bestandteile / 4.4 Inhalte der unterjährigen Lageberichtserstattung
 Rz. 61a Entsprechend § 115 Abs. 3 WpHG hat der Zwischenlagebericht innerhalb des Halbjahresfinanzberichts mindestens folgende Informationen mit Bezug auf den Berichtszeitraum zu enthalten: Angabe wichtiger im Berichtszeitraum eingetretener Ereignisse sowie ihrer Auswirkungen auf den verkürzten Abschluss, Beschreibung wesentlicher Chancen und Risiken für die dem Berichtszeitrau...mehr
 Lagebericht: Grundlagen, Grundsätze und Bestandteile / 3.1 Anwendungsbereich und -zeitpunkt
 Rz. 13 Der Lagebericht ist u. a. in zahlreichen Vorschriften des Handelsgesetzbuches und des Publizitätsgesetzes kodifiziert. Die Pflicht zur Aufstellung, Prüfung und Offenlegung knüpft dabei zunächst grundsätzlich an die Rechtsform des Unternehmens an. Ein weiterer Anknüpfungspunkt ist die Branche, in der das Unternehmen tätig ist. Weitere Differenzierungen bezüglich der Pf...mehr
 Lagebericht: Grundlagen, Grundsätze und Bestandteile / 4.2.12.1 Ergänzungsbericht
 Rz. 58e Neben den explizit in den §§ 289–289f HGB aufgeführten Bestandteilen des Lageberichts können auch andere Rechtsvorschriften zu einer gesetzlichen Erweiterung des Lagegerichts führen. Bei Aktiengesellschaften ist entsprechend § 312 Abs. 3 Satz 3 AktG verpflichtend eine Schlusserklärung des Vorstandes zum Abhängigkeitsbericht in den Lagebericht zu integrieren. Rz. 58f D...mehr
 Lagebericht: Grundlagen, Grundsätze und Bestandteile / 4.2.2.2 Prognosebericht und Allgemeiner Chancen- und Risikobericht (§ 289 Abs. 1 Satz 4 HGB)
 Rz. 24 Die Beurteilung und Erläuterung der voraussichtlichen Entwicklung der Unternehmung mit ihren wesentlichen Chancen und Risiken sowie der Angabe der zugrunde liegenden Annahmen ist ein rein prospektiv ausgerichteter Bestandteil des Lageberichts und erweitert die nach § 289 Abs. 1 Sätze 1–3 HGB geforderten vergangenheitsbezogenen Informationen. Die einzelnen Bestandteile...mehr
 Überblick Der Beitrag stellt die Grundzüge der steuerlichen Behandlung von Verrechnungspreisen dar. Erörtert werden hierbei neben den rechtlichen Grundlagen und den Aufzeichnungspflichten, die Steuerpflichtige mit Auslandsbeziehungen zu nahe stehenden Personen zu erfüllen haben, auch die verschiedenen Methoden, die das deutsche Steuerrecht für die Prüfung der Angemessenheit ...mehr
 Kapitalkonto: Besonderheiten bei Kapitalgesellschaften / 5 Gesetzliche Vertreter der Kapitalgesellschaften
 Vertretungsberechtigt, d. h. gesetzliche Vertreter der Gesellschaft ist der Vorstand für die Aktiengesellschaft und der/die Geschäftsführer für die GmbH. Achtung Verdeckte Gewinnausschüttung Erhält der Gesellschafter einer Kapitalgesellschaft mehr als ihm nach den vertraglichen Vereinbarungen zusteht, handelt es sich steuerlich um eine verdeckte Gewinnausschüttung, die zu Einkün...mehr
 Kapitalkonto: Besonderheiten bei Kapitalgesellschaften / 1 Kapitalgesellschaft – welche Gesellschaftsformen dazu zählen
 Die Kapitalgesellschaft hat eine eigene Rechtsfähigkeit. Sie ist Träger von Rechten und Pflichten. Sie kann somit Vermögen erwerben oder Darlehen aufnehmen und in eigenem Namen handeln. Zu den Kapitalgesellschaften gehören die: Aktiengesellschaft (AG), Kommanditgesellschaft auf Aktien (KGaA) und Gesellschaft mit beschränkter Haftung (GmbH).mehr
 Kapitalkonto: Besonderheiten bei Kapitalgesellschaften / 2.2.1 Gezeichnetes Kapital wird nur durch Kapitalerhöhung oder -minderung verändert
 Beim gezeichneten Kapital handelt es sich um das Stammkapital der GmbH bzw. um das Grundkapital der Aktiengesellschaft. Dieses Kapital bleibt unverändert in der Bilanz bestehen und wird nur durch Kapitalerhöhungen bzw. -minderungen verändert.mehr
 Prüfung des Jahresabschlusses: Abschlussprüfung nach Han ... / 3.5.2.3.5 Prüfung des Lageberichts
 Rz. 156 Ergänzend zum Jahresabschluss müssen mittelgroße und große Kapitalgesellschaften sowie ihnen gesetzlich gleich gestellte Unternehmen gemäß § 264 Abs. 1 Satz 1 2. HS HGB einen Lagebericht erstellen, der sowohl Informationen über das abgelaufene Geschäftsjahr als auch künftige Informationen beinhaltet. Ferner kann der Lagebericht um freiwillige Informationen ergänzt we...mehr
 Prüfung des Jahresabschlusses: Abschlussprüfung nach Han ... / 3.1.9 Haftung des Abschlussprüfers
 Rz. 57 Nachdem der Aufgabenbereich des Abschlussprüfers und die von ihm zu beachtenden Prüfungsvorschriften für die Pflichtprüfung des Jahres- bzw. Einzelabschlusses und des Lageberichts grundlegend aufgezeigt wurden, stellt sich die Frage, wie und in welchem Umfang der Abschlussprüfer im Falle von Pflichtverletzungen haftet. § 323 Abs. 1 Satz 3 HGB legt in diesem Zusammenha...mehr
 Prüfung des Jahresabschlusses: Abschlussprüfung nach Han ... / 3.1.2 Objekte und Umfang der Abschlussprüfung
 Rz. 22 Gegenstand der Prüfung (Prüfungsobjekt) ist zunächst nach § 316 Abs. 1 Satz 1 HGB i. V. m. § 317 Abs. 1 Satz 1 und Abs. 2 Satz 1 HGB sowie § 324a Abs. 1 Satz 1 HGB der Jahresabschluss (Bilanz, GuV sowie Anhang), ggf. auch der nach internationalen Rechnungslegungsstandards erstellte Einzelabschluss i. S. v. § 325 Abs. 2a HGB, der Lagebericht und die Buchführung. Verein...mehr
 Rz. 41 Da der Abschlussprüfer jeweils vor Ablauf des Geschäftsjahres, auf das sich seine Prüfungstätigkeit erstreckt, gewählt werden soll und der Auftrag zur Prüfung unverzüglich nach seiner Wahl zu erteilen ist, kann schon vor Ende des zu prüfenden Geschäftsjahres mit der Vorprüfung begonnen werden. Die gesetzlichen Vertreter großer sowie mittelgroßer Kapitalgesellschaften ...mehr
 Abhängigkeitsbericht / 1 Allgemeines und Adressat der Norm
 Die Pflicht zur Aufstellung und Prüfung eines Abhängigkeitsberichts besteht, wenn ein Abhängigkeitsverhältnis aus rechtlichen oder tatsächlichen Gründen besteht. Es handelt sich hierbei um einen faktischen Konzern. Ausgeschlossen sind damit insbesondere die Fälle, in denen ein Beherrschungsvertrag oder eine Eingliederung gegeben ist. Liegt ein solcher faktischer Konzern vor,...mehr
 Leitsatz "Andere Gesetze" i.S. des § 140 AO können auch ausländische Rechtsnormen sein. Eine in Deutschland beschränkt körperschaftsteuerpflichtige Aktiengesellschaft liechtensteinischen Rechts ist daher im Inland nach § 140 AO i.V.m. ihrer Buchführungspflicht aus liechtensteinischem Recht buchführungspflichtig. Normenkette § 140, § 141 Abs. 2 AO i.d.F. des BilMoG, § 49 Abs. ...mehr
 Rz. 14 Die Bilanzierung von Beteiligungen an Personengesellschaften und damit verbunden die Frage, wie Gewinn- und Verlustanteile aus einer solchen Beteiligung berücksichtigt werden, ist in der Literatur und Praxis umstritten. Zwei Auffassungen stehen sich gegenüber, die Spiegelbildmethode und das Anschaffungskostenprinzip. Die Spiegelbildmethode koppelt das Beteiligungskonto...mehr
 Beteiligungen nach HGB, EStG und IFRS / 5 Berichtspflichten im Anhang
 Rz. 29 § 285 Nr. 11 HGBschreibt für alle Kapitalgesellschaften und GmbH & Co. KG eine ausführliche Aufstellung der Beteiligungen – wenn sie jeweils mindestens 20 % betragen – im Anhang mit folgenden Angaben vor: "Name und Sitz anderer Unternehmen, die Höhe des Anteils am Kapital, das Eigenkapital und das Ergebnis des letzten Geschäftsjahrs dieser Unternehmen, für das ein Jah...mehr
 Kaufmann / 5 Kaufmann kraft Rechtsform (Formkaufmann)
 Nach § 6 Abs. 1 HGB sind Handelsgesellschaften kraft bloßer Rechtsform Kaufleute. Nach § 6 Abs. 2 ist der Verein, der kraft Gesetzes ein Handelsgewerbe betreibt, ebenfalls Formkaufmann. Insbesondere Kapitalgesellschaften und Genossenschaften wird durch gesetzliche Vorschriften die Kaufmannseigenschaft zugeschrieben,unabhängig davon, ob sie tatsächlich ein Handelsgewerbe betr...mehr
 Rz. 18 Durch § 5 Abs. 1 Nr. 2 KStG werden bestimmte namentlich aufgeführte Kreditinstitute und Kassen von der KSt befreit, die öffentliche Aufgaben zu erfüllen haben und deren Zweck demgemäß nicht auf Gewinnerzielung gerichtet ist. Diese Institute stehen, von wenigen Ausnahmen abgesehen, mit anderen Kreditinstituten nicht im Wettbewerb. Daher wird die gesamte Tätigkeit diese...mehr
 Leitsatz Organe von juristischen Personen können ständige Vertreter i.S. des § 13 AO sein. Normenkette § 2 Nr. 1 KStG, § 13 AO, § 49 Abs. 1 Nr. 2 Buchst. a EStG, Art. 2 Abs. 1 Nr. 2 Buchst. c DBA-Luxemburg 1958/1973 Sachverhalt Die in Liquidation befindliche Klägerin ist eine Aktiengesellschaft luxemburgischen Rechts. In den Jahren 2001 bis 2007 betrieb sie u.a. den Handel mit...mehr
 Zusammenfassung Nimmt der Vorstand einer Aktiengesellschaft ein Geschäft ohne die notwendige Zustimmung des Aufsichtsrats vor, haftet er der Gesellschaft gegenüber für die aus dem Geschäft entstandenen Schäden nicht, wenn er nachweisen kann, dass der Aufsichtsrat bei pflichtgemäßer Nachfrage seine Zustimmung erteilt hätte. Hintergrund Eine Aktiengesellschaft klagte gegen ihr e...mehr
 Gesellschaft: Wahl der Rechtsform / 2.8 Aktiengesellschaft
 Auch eine AG hat eine eigene Rechtspersönlichkeit und haftet für ihre Verbindlichkeiten nur mit dem Gesellschaftsvermögen. Die AG kommt als Gesellschaftsform meist nur für größere Unternehmen mit höherem Kapitalbedarf in Betracht. Das Kapital – eingeteilt in Aktien – wird häufig durch Fremdaktionäre aufgebracht. Die dadurch bestehenden Fremdeinflüsse können durch die Ausgab...mehr
 Gesellschaft: Wahl der Rechtsform / 1.2 Kapitalunternehmen
 Bei dieser Rechtsformgruppe dominiert das aufzubringende Kapital; die Person des Unternehmers tritt hierbei in den Hintergrund. Das zeigt sich auch an der grundsätzlich bestehenden beschränkten Haftung. Für Verbindlichkeiten hat nur die Gesellschaft selbst mit ihrem Vermögen einzustehen, die Gesellschafter haben dazu lediglich die vereinbarte Kapitaleinlage zu erbringen. Gep...mehr
 Gesellschaft: Wahl der Rechtsform / 2.8.1 Vorteile
 Wie bei allen Kapitalgesellschaften ist auch hier die beschränkte Haftung ein Vorteil. Zudem schlägt sich die einfache Möglichkeit der Kapitalbeschaffung durch Ausgabe von Aktien (Kapitalerhöhung) vorteilhaft nieder. Ist eine AG börsennotiert, können die Aktien zudem jederzeit zum jeweiligen Börsenkurs verkauft werden.mehr
 Gesellschaft: Wahl der Rechtsform / 2.8.2 Nachteile
 Wesentliche Nachteile sind eine komplexe und relativ teure Gründung, ebenso wie die Rechtsform bedingten höheren laufenden Kosten. Das Mindestgründungskapital beträgt 50.000 EUR. Die derzeitige Besteuerung mit einer gewissen doppelten Belastung ist zumindest für die Aktionäre nachteilig.mehr
 Littmann/Bitz/Pust, Das Einkommensteuerrecht, EStG § 17 ... / d) Europäische Aktiengesellschaft (SE)
 Rn. 69 Stand: EL 131 – ET: 10/2018 Eine Beteiligung an einer Europäischen AG (SE) unterliegt nicht dem deutschen AktG. Unklar ist daher, ob die Beteiligung an einer SE eine "Aktie" gem § 17 Abs 1 S 3 EStG darstellt. Im Unterschied zu § 17 Abs 7 EStG, der die Anteile an der Europäischen Genossenschaft ausdrücklich nennt, ist die SE nicht erwähnt. In der Literatur wird die Ansi...mehr
 Littmann/Bitz/Pust, Das Einkommensteuerrecht, EStG § 17 ... / a) Aktiengesellschaft
 Rn. 66a Stand: EL 131 – ET: 10/2018 Aktien sind grds Anteile am Grundkapital einer dem deutschen AktG unterliegenden AG. Nach dem deutschen AktG gibt es Inhaberaktien (§ 23 Abs 3 Nr 5 AktG), Namensaktien (§ 67 AktG) u vinkulierte Namensaktien (Übertragung nur mit Zustimmung der AG gem § 68 Abs 2 AktG). Zu den Aktien zählen auch Vorzugsaktien ohne Stimmrechte (§§ 11, 12 Abs 1 ...mehr
 Gesellschafter / 1.1.2 Kapitalgesellschafter
 Kapitalgesellschaften sind grundsätzlich nicht personell, sondern durch das von den Gesellschaftern als Einlage zu erbringende Kapital geprägt. Folglich tritt der Gesellschafter primär als Kapitalgeber auf. Folge dieser Kapitalorientierung ist, dass der Person des Gesellschafters eine deutlich nebensächlichere Stellung zukommt. Dies zeigt sich insbesondere bei einer börsenno...mehr
 Personengesellschaft / Zusammenfassung
 Begriff Das Gesellschaftsrecht weist eine Dualität auf. Danach gliedern sich die Gesellschaftsformen in 2 Gruppen auf – die Personengesellschaften und die Kapitalgesellschaften. Zu den Personengesellschaften gehören insbesondere: die Gesellschaft bürgerlichen Rechts (GbR), die Offene Handelsgesellschaft (OHG), die Kommanditgesellschaft (KG bzw. GmbH & Co. KG), die Partnerschaftsg...mehr
 Dötsch/Pung/Möhlenbrock (D/P/M), Die Körperschaftsteuer, ... / 3.7.10 Europäische Aktiengesellschaft (SE)
 Tz. 66 Stand: EL 94 – ET: 10/2018 Seit In-Kraft-Treten der EG-Verordnung über das Statut der Europäischen Gesellschaft (SE) – s VO (EG) Nr 2157/2001 v 08.10.2001, AblL 294/1 – und der Transformation in innerstaatliches Recht im SEEG v 22.12.2004, BGBl I 2004, 3675) ist die Rechtsform der SE als europäische Gesellschaftsform verfügbar. Die SE ist eine Gesellschaft mit eigener R...mehr
 Dötsch/Pung/Möhlenbrock (D/P/M), Die Körperschaftsteuer, ... / 3.1.2 Aktiengesellschaften
 Tz. 28 Stand: EL 94 – ET: 10/2018 Rechtliche Grundlage für die AG nach dt Recht ist das AktG v 06.09.1965 (BGBl I 1965, 1098). Die AG ist eine jur Pers mit eigener Rechtspersönlichkeit, deren Grund-Kap, das grds mind 50 000 EUR betragen muss, zerlegt ist in Aktien(-Anteile). Am Gründungsvertrag einer AG können eine oder mehrere Personen teilnehmen, die die Aktien gegen Einlag...mehr
 Dötsch/Pung/Möhlenbrock (D/P/M), Die Körperschaftsteuer, ... / 3.7.10.1 Europäische Genossenschaft (SCE)
 Tz. 66a Stand: EL 94 – ET: 10/2018 Die Europäische Genossenschaft – SCE – beruht auf der VO (EG) Nr 1435/2003 v 22.07.2003 (ABl L 207/1) über das Statut der Europäischen Genossenschaft. Ziel dieser VO war es, eine länderübergreifende Tätigkeit der Genossenschaften unter Berücksichtigung ihrer besonderen Merkmale zu fördern und ihnen hierfür einen geeigneten Rechtsrahmen zu bi...mehr
 Dötsch/Pung/Möhlenbrock (D/P/M), Die Körperschaftsteuer, ... / 3.7.10.2 Europäischer Verein
 Tz. 66b Stand: EL 94 – ET: 10/2018 Noch immer im Vorschlagstadium befindet sich der Europäische Verein (mit einem Verordnungsvorschlag für sein Statut und einen RL-Vorschlag zur Stellung seiner Arbeitnehmer aus dem Jahr 1992). Es sollte zudem ein europäisches Statut eingeführt werden, das es allen Vereinen und Stiftungen erlaubt, im Gebiet der Gemeinschaft tätig zu werden. De...mehr