text:
 Avis juridique important
 |
 51998PC0153
 Förslag till rådets förordning (EG) om gemenskapsstöd för åtgärder inför anslutningen för jordbruk och landsbygdsutveckling i kandidatländerna i Central- och Östeuropa under perioden före anslutningen /* KOM/98/0153 slutlig - CNS 98/0100 */
 Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 150 , 16/05/1998 s. 0014
 Förslag till rådets förordning (EG) om gemenskapsstöd för åtgärder inför anslutningen för jordbruk och landsbygdsutveckling i kandidatländerna i Central- och Östeuropa under perioden före anslutningen (98/C 150/06) KOM(1998) 153 slutlig - 98/0100(CNS)(Framlagt av kommissionen den 19 mars 1998)EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNINGmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 235 i detta,med beaktande av kommissionens förslag,med beaktande av Europaparlamentets yttrande,med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande,med beaktande av Regionkommitténs yttrande, ochmed beaktande av följande:(1) I Europeiska rådets slutsatser av den 12 och 13 december 1997 föreskrivs en förstärkt strategi inför anslutningen för kandidatländerna i Central- och Östeuropa och en särskild strategi inför anslutningen för Cypern.(2) Beroende av framtida framsteg mot den politiska lösning av Cyperns problem som eftersträvas under FN:s beskydd, och för att ta hänsyn till den ekonomiska situation som vid det tillfället råder på ön, kan det komma att bli lämpligt dels att inbegripa Cypern i förteckningen över stödmottagande länder, efter hand som anslutningsförhandlingarna på grundval av Luxemburgslutsatserna (§ 28) fortskrider, dels att utarbeta särskilda tillämpningsföreskrifter i detta syfte för denna förordning.(3) I Europeiska rådets slutsatser fastställs dock att det stöd som föreskrivs i denna förordning för närvarande skall beviljas de tio kandidatländerna i Central- och Östeuropa.(4) Gemenskapen har beslutat bevilja särskilt stöd inför anslutningen för de länder som ansöker om anslutning för att stödja den pågående ekonomiska och sociala reformprocessen i dessa länder och för att förbereda och underlätta integreringen av deras ekonomier med gemenskapens ekonomi.(5) Stöd från gemenskapen för åtgärder inför anslutningen när det gäller jordbruk och landsbygdsutveckling i de central- och östeuropeiska kandidatländerna under perioden före anslutningen bör tillsammans med gemenskapsstöd enligt rådets förordning . . ./. . . om gemenskapsstöd via strukturstödet inför anslutningen samordnas inom ramen för förordning . . ./. . . om samordning av stödet till kandidatländerna inom ramen för strategin inför anslutningen och omfattas av de villkor som föreskrivs i förordning . . ./. . . om stöd till kandidatländerna inom ramen för strategin inför anslutningen och särskilt om upprättandet av partnerskap för anslutning.(6) Beslut måste fattas om gemenskapens stöd inför anslutningen, med avseende i synnerhet på att lösa prioriteringsproblem när ekonomierna i kandidatländerna skall anpassas på ett hållbart sätt och på att underlätta tillämpningen av gemenskapens regelverk i dem särskilt när det gäller den gemensamma jordbrukspolitiken.(7) Jordbruksstöd inför anslutningen bör ges i enlighet med prioriteringarna i den reformerade gemensamma jordbrukspolitiken. Stödet bör tillämpas på prioriterade områden som fastställs för varje land, exempelvis förbättring av strukturer för bearbetning av jordbruks- och fiskeprodukter, distribution, kvalitetskontroll av livsmedel samt veterinär- och växtsundhetskontroller och upprättande av producentgrupper. Det bör också vara möjligt att finansiera integrerade projekt för landsbygdsutveckling för att stödja lokala initiativ och miljöåtgärder inom jordbruket, att förbättra effektiviteten på gårdarna samt att anpassa infrastrukturer och åtgärder som kommer att accelerera den strukturella omställningen.(8) Vad beträffar jordbruket kommer gemenskapens stöd att genomföras i form av fleråriga program som upprättas enligt riktlinjerna och principerna i de operativa program som tillämpas inom strukturpolitiken för att underlätta genomförandet av gällande principer och förfaranden i kandidatländerna.(9) I enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr . . ./99 (om övergripande samordning) kan stöd endast beviljas för en åtgärd från en enda av gemenskapens finansieringsstödformer inom en viss period, dock med förbehåll för Europeiska investeringsbankens egna bestämmelser om stöd.(10) Gemenskapsmedel bör inte ersätta finansieringen som kan erhållas från varje kandidatland och gemenskapens ingripande är endast ett ekonomiskt bidrag för slutförande av projekt.(11) Jordbruksstödet inför anslutningen måste beviljas i form av ekonomiskt bidrag från garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ), i enlighet med de särskilda ekonomiska regler som upprättas genom rådets förordning (EG) nr (förordning om finansiering av jordbruket).(12) När de resurser som budgetmyndigheten fastställt i ingressen för denna stödform fördelas mellan kandidatländerna bör full hänsyn tas till nationellt välstånd på grundval av bruttonationalprodukt, av arbetskraften inom jordbruket och av utnyttjad jordbruksareal och, vid behov, av särskilda territoriella egenarter.(13) Kandidatländerna bör lämna in sina program så snart som möjligt för att inte genomförandet av åtgärderna inför anslutningen från och med den 1 januari år 2000 skall försenas.(14) Upprättandet av dessa program, genomförandet av dem och uppföljningsmekanismerna bör överensstämma med de särskilda strukturfondsreglerna och sålunda underlätta införlivandet av gemenskapens regelverk.(15) En noggrann förhandsbedömning bör göras innan gemenskapens resurser tas i anspråk för att se till att programmet motsvarar verkliga behov, möjliggöra flexibilitet vid genomförande av gemenskapens insatser med hänsyn till relevant information och de första resultaten av åtgärderna, dels förstärka övervakning och utvärdering i efterhand så att de förväntade effekterna verkligen uppnås.(16) En övervakningskommitté bör bistå kommissionen vid uppföljningen av varje program.(17) Nödvändiga beslut bör fattas i enlighet med förfarandet i artikel 49 i rådets förordning (EG) nr . . . (allmän strukturfondsförordning), och vad gäller särskilda ekonomiska poster, i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 13 i förordning (EG) nr . . . (förordning om finansiering av jordbruket).(18) Rapporter om framsteg i genomförandet av jordbruksstöd inför anslutningen bör inlämnas till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.(19) Under övergångsperioden (1 januari 1999-31 december 2001) bör alla hänvisningar till euro i regel anses vara en hänvisning till euro som valutaenhet i enlighet med artikel 2 andra meningen i rådets förordning (EG) nr . . ./98 av den . . . 1998.(20) Genomförandet av dessa åtgärder väntas bidra till att gemenskapens mål uppfylls och i fördraget föreskrivs inte några andra befogenheter för de aktuella åtgärderna än dem i artikel 235.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.AVDELNING I MÅL OCH TYPER AV ÅTGÄRDER Artikel 1 Mål1. Genom denna förordning upprättas ett ramverk för gemenskapsstöd inför anslutningen för ett hållbart jordbruk och en hållbar landsbygdsutveckling för följande kandidatländer, kallade "mottagarländer": Bulgarien, Estland, Lettland, Litauen, Polen, Rumänien, Slovakien, Slovenien, Tjeckiska republiken och Ungern.2. Gemenskapens stöd skall överensstämma med de villkor som fastställs i ramverket för partnerskap för anslutning och i synnerhet avse atta) lösa prioriterade och särskilda problem vid anpassningen av jordbrukssektorer och landsbygd i kandidatländerna,b) bidra till att införa gemenskapens regelverk för den gemensamma jordbrukspolitiken och politikområden i samband med denna.Artikel 2 Åtgärder1. I enlighet med de prioriteringar som kandidatländerna fastställt och i enlighet med artikel 4.3 kan stödet för jordbruk och landsbygdsutveckling avse följande åtgärder:- Investeringar i jordbruksföretag.- Förbättring av bearbetning och marknadsföring av jordbruks- och fiskeprodukter.- Förbättring av strukturerna för kvalitets-, veterinär- och växtsundhetskontroll.- Jordbruksproduktionsmetoder som skyddar miljö och landskap.- Utveckling och diversifiering av ekonomisk verksamhet som ger upphov till mångfaldiga aktiviteter eller alternativa inkomster.- Upprättande av avbytar- och ledningsverksamhet för jordbruksföretag.- Upprättande av producentgrupper.- Upprustning och utveckling av samhällen samt skydd och vård av landsbygdsarvet.- Markförbättring och sammanläggning av skiften.- Upprättande och uppdatering av fastighetsregister.- Förbättring av yrkesutbildning.- Utveckling och förbättring av landsbygdens infrastruktur.- Förvaltning av vattenresurser.- Skogsbruk inbegripet beskogning, investeringar i skogsbruksföretag ägda av privata skogsägare samt bearbetning och marknadsföring av skogsbruksprodukter.- Tekniskt bistånd för de åtgärder som omfattas av denna förordning inbegripet studier för att bistå förberedelse och övervakning av program-, informations- och reklamkampanjer.2. Andra åtgärder kan antas i enlighet med förfarandet i artikel 49 i (allmän strukturfondsförordning). Genomförandebestämmelser för denna avdelning skall om så är nödvändigt antas i enlighet med samma förfarande.AVDELNING II BISTÅND Artikel 3 Komplementaritet och tekniskt bistånd1. Gemenskapens åtgärder skall vara ett komplement eller bidrag till motsvarande nationella åtgärder. De skall upprättas i nära samarbete mellan kommissionen, kandidatlandet, behöriga myndigheter och organ samt arbetsmarknadens parter på lämplig nivå. Detta samarbete skall omfatta förberedelser, genomförande (inbegripet finansiering och bedömning), övervakning och utvärdering av åtgärderna.2. När det gäller tekniskt bistånd skall kommissionen ta initiativ och vidta åtgärder för att se till att gemenskapens åtgärder stödjer de prioriterade mål som anges i artikel 1 och ge mervärde till nationella initiativ.Artikel 4 Programplanering1. Åtgärder för landsbygdsutveckling skall omfattas av ett program som skall upprättas på lämplig geografisk nivå. Programmet skall förberedas av de behöriga myndigheter som utses av kandidatlandet och skall inlämnas av dessa länder till kommissionen efter det att behöriga myndigheter och organisationer på lämplig nivå har rådfrågats.2. Program för landsbygdsutveckling skall omfatta en period på högst sju år från och med den 1 januari år 2000, de skall utformas i enlighet med artikel 1.2 och inbegripa följande:- En kvantifierad beskrivning av den aktuella situationen med uppgift om olikheter, brister och utvecklingspotential, de viktigaste resultaten från tidigare åtgärder som genomförts med bistånd från gemenskapen, slutliga utnyttjade resurser samt tillgängliga utvärderingsresultat.- En beskrivning av den föreslagna strategin med dess kvantifierade mål, utvalda prioriteringar för landsbygdsutveckling och geografiskt område.- En förhandsbedömning med uppgift om förväntade ekonomiska, miljömässiga och sociala effekter, inbegripet effekter på arbetsmarknaden.- En vägledande övergripande ekonomisk översikt som sammanfattar de nationella, gemenskapens och eventuella privata ekonomiska resurser som motsvarar varje landsbygdsutvecklingsprioritet som antagits i programmet inbegripet, om så är nödvändigt, åtgärder som finansieras av EIB och andra internationella finansieringsinstrument.- En vägledande ekonomisk profil för varje år som omfattas av programplaneringsperioden för varje källa som bidrar till programmet.- Vid behov information om behov av studier, utbildning eller tekniskt bistånd beträffande förberedelser, genomförande eller antagande av de aktuella åtgärderna.- Namnen på behöriga myndigheter och organ med ansvar för att genomföra programmet, inbegripet utbetalningsställe.- Definition, om möjligt, av "slutliga stödmottagare", som kan vara organisationer eller offentliga eller privata företag som ansvarar för att åtgärderna vidtas. Om offentligt stöd beviljas av andra myndigheter som anlitas av kandidatländerna skall de slutliga stödmottagarna vara de institutioner som fattar beslut om att betala ut offentligt stöd.- En redogörelse för åtgärder som planeras för att genomföra programmen, särskilt stödordningar, däribland vad som krävs för att konkurrensreglerna skall efterlevas.- Föreskrifter för att säkerställa ett korrekt genomförande av programmet, inbegripet övervakning och utvärdering, med definiering av kvantifierade indikatorer för utvärdering samt mekanismer för kontroll och påföljder.- Resultat från samråd och åtgärder som vidtagits för att få behöriga myndigheter och organ samt arbetsmarknadsparter och organisationer på miljöområdet på lämpliga nivåer att medverka.3. Kandidatländerna skall i sina utvecklingsplaner prioritera åtgärder som förbättrar effektiviteten på marknaden, kvalitets- och hälsokraven och åtgärder som främjar sysselsättningen på landsbygden, i enlighet med bestämmelserna om skyddet av miljön.4. Om inte annat överenskommits med kandidatlandet skall programmet för landsbygdsutveckling lämnas in senast sex månader efter det att denna förordning har trätt i kraft.5. På grundval av varje kandidatlands program skall ett program för landsbygdsutveckling godkännas av kommissionen enligt förfarandet i artikel 49 i (allmän landsbygdsutvecklingsförordning) inom sex månader efter det att programmet har inlämnats, förutsatt att all relevant information finns tillgänglig. Kommissionen skall i synnerhet bedöma det föreslagna programmet och fastställa om det är förenligt med denna förordning.6. Programmet får vid behov omarbetas och ändras av följande anledningar:- Till följd av den socio-ekonomiska utvecklingen, ny relevant information och resultat från genomförandet av aktuella åtgärder, inbegripet resultat från övervakning och utvärdering.- Med hänsyn till åtgärder som vidtagits inom ramen för partnerskapet för anslutning och det nationella programmet för antagandet av gemenskapens regelverk.- På grund av behovet att ändra tillgängliga stödbelopp, särskilt till följd av att de kandidatländer som avses i artikel 1.1 ansluts till gemenskapen, med beaktande av hur verksamma åtgärderna inför anslutningen är.Artikel 5 Förhandsbedömning, övervakning och utvärdering1. I syfte att utvärdera hur väl stödet för åtgärder för landsbygdsutveckling fungerar skall de bedömas i förväg och efter halva tiden, övervakas fortlöpande och utvärderas efteråt för bedömning av resultaten i förhållande till de uppställda målen.2. Kommissionen och kandidatlandet skall övervaka genomförandet av programmet. Denna övervakning skall utföras genom överenskomna förfaranden.Den skall utföras med avseende på särskilda fysiska, miljömässiga och ekonomiska indikatorer som man enas om och upprättar i förväg.Före juni månads utgång efterföljande år skall kandidatländerna till kommissionen inlämna årliga lägesrapporter som skall innehålla minst den information som avses i artikel 36 i (allmän strukturfondsförordning).3. En övervakningskommitté skall upprättas för varje program för landsbygdsutveckling i enlighet med artikel 34 i (allmän strukturfondsförordning).Artikel 6 FörenlighetÅtgärder som beviljas gemenskapsstöd skall överensstämma med de åtaganden som antagits i partnerskapet för anslutning och vara förenliga med principerna i det nationella programmet för antagande av gemenskapens regelverk.Åtgärder som finansieras i enlighet med denna förordning skall följa bestämmelserna i Europaavtalen, inklusive genomförandebestämmelserna för dessa avtal beträffande statliga stöd.AVDELNING III FINANSIELLA BESTÄMMELSER Artikel 7 Resurser1. Gemenskapens ekonomiska bidrag för genomförandet av programmet för landsbygdsutveckling skall finansieras av garantisektionen vid EUGFJ i form av förskott, medfinansiering och finansiering enligt principerna i artiklarna 28 och 29 i (allmän strukturfondsförordning).Utbetalningar av ekonomiskt stöd kan ske i form av förskott för genomförande av program och betalningar av uppkomna utgifter.2. Den ekonomiska tilldelningen till varje kandidatland för stöd inför anslutningen som finansieras av garantisektionen vid EUGFJ skall bygga på bland annat följande objektiva kriterier:- Jordbruksbefolkning- Jordbruksareal- Bruttonationalprodukt (BNP) i köpkraft- Speciella förhållanden i området3. För den period som anges i artikel 4.2 får upp till 2 % av den årliga fördelningen av medel gå till finansiering av åtgärder som gjorts på initiativ av kommissionen för preliminära studier, utbytesbesök, utvärderingar och kontroller.Artikel 8 Gemenskapens bidrag1. Gemenskapens bidrag kan uppgå till 75 % av de totala stödberättigande offentliga utgifterna.För de åtgärder som avses i artikel 2.1 sista strecksatsen och i artikel 7.3 kan gemenskapens bidrag uppgå till 100 % av den totala stödberättigande kostnaden.2. För intäktsbringande investeringar kan det offentliga stödet uppgå till 50 % av den stödberättigande totalkostnaden, av vilket EUGFJ:s bidrag får uppgå till 75 %. EUGFJ:s medfinansiering skall alltid överensstämma med de tak för stödsatser och ackumulering som fastställts för statliga stöd.3. Beloppen för det ekonomiska stödet och utbetalningarna skall anges i euro.Artikel 9 Finansiell kontroll1. Det ekonomiska stödet skall överensstämma med principerna i förordning (EG) nr . . . (förordning om finansiering av jordbruket).Kommissionen skall verkställa betalningar enligt denna förordning i enlighet med budgetförordningen för Europeiska gemenskapens allmänna budget på grundval av den finansieringsöverenskommelse som skall göras mellan kommissionen och mottagarlandet.2. Kommissionen skall anta metoder för att leda programmet, föreskrifter för övervakning och kontroll av genomförandet av det, system för att förebygga och kontrollera oegentligheter samt förfaranden för att driva in belopp som betalats ut felaktigt. Att dess åtgärder antas är en förutsättning för godkännande av programmet i enlighet med artikel 4.6.3. Utan att det påverkar tillämpningen av mottagarländernas kontroller får kommissionen och revisionsrätten via sina egna tjänstemän eller befullmäktigade företrädare genomföra tekniska eller ekonomiska granskningar på platsen och även ta stickprov och göra bokslutsgranskning.Artikel 10 Nedsättning, avbrott och indragning av stöd1. Om genomförandet av en åtgärd inte förefaller motivera någon del av de medel som den tilldelats skall kommissionen undersöka fallet inom ramen för partnerskapet och uppmana kandidatlandet eller de myndigheter som utsetts att genomföra åtgärden att framföra sina synpunkter inom en fastställd tidsperiod.2. Efter denna undersökning får kommissionen sätta ned eller avbryta stödet för den aktuella åtgärden om undersökningen bekräftar förekomsten av oegentligheter eller av en viktig ändring som påverkar sättet eller villkoren för hur åtgärden skall genomföras och som inte godkänts av kommissionen.3. Alla belopp som drivits in till följd av felaktig utbetalning skall överföras till kommissionen. De belopp som inte överförs skall höjas med dröjsmålsränta i enlighet med bestämmelserna i finansieringsförordningen.Artikel 11 Kommissionen skall fördela de tillgängliga resurserna till kandidatländerna vid tillämpningen av artikel 7.2. Inom tre månader efter antagandet av denna förordning skall kommissionen informera varje kandidatland om dess beslut om vägledande ekonomisk fördelning under sju år.AVDELNING IV GENOMFÖRANDEBESTÄMMELSER Artikel 12 1. Kommissionen skall anta närmare bestämmelser för genomförandet av denna förordning i enlighet med förfarandet i artikel 49 i förordning (EG) nr . . . (allmän strukturfondsförordning).2. Kommissionen skall anta närmare finansiella genomförandebestämmelser i enlighet med förfarandet i artikel 13 i förordning (EG) nr . . . (förordning om finansiering av jordbruket). De skall i synnerhet avse bestämmelser för att se till att budgetdisciplin upprätthålls.AVDELNING V ÖVRIGA BESTÄMMELSER Artikel 13 RapporterKommissionen skall vartannat år lägga fram en rapport om gemenskapsstöd som beviljats enligt denna förordning för Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.Kommissionen skall i dessa rapport sammanfatta i synnerhet hur arbetet med att uppnå de mål som anges i artikel 1 fortskrider.AVDELNING VI SLUTBESTÄMMELSER Artikel 14 Information och offentlighet1. De program som anges i artikel 4.5 skall kungöras på lämpligt sätt i kandidatländerna.2. Kungörandet skall omfatta i synnerhet följande:- Information till potentiella stödmottagare och yrkesorganisationer om det stöd som finns tillgängligt- Information till allmänheten om gemenskapens roll med avseende på åtgärdernaPlanerade förslag och antagna åtgärder i detta syfte skall meddelas kommissionen.Artikel 15 Vid anslutning till Europeiska gemenskapen skall rätten till stöd enligt denna förordning gå förlorad. Kommissionen skall omfördela tillgängliga resurser till andra mottagare.Artikel 16 IkraftträdandeDenna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapens officiella tidning.Den skall tillämpas från och med den 1 januari år 2000.Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Svarīgs juridisks paziņojums
 |
 22002D0170(01)
 Oficiālais Vēstnesis L 038 , 13/02/2003 Lpp. 0034 - 0035
 EEZ Apvienotās komitejas LēmumsNr. 170/2002(2002. gada 6. decembris),ar ko groza EEZ līguma XV pielikumu ("Valsts atbalsts")EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kurā izdarīti grozījumi ar protokolu, kas ietver pielāgojumus Eiropas Ekonomikas zonas līgumam, turpmāk tekstā — "līgums", un jo īpaši tā 98. pantu,tā kā:(1) līguma XV pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2002. gada 25. jūnija Lēmumu Nr. 88/2002 [1];(2) līgumā ir jāiekļauj Padomes 2002. gada 27. jūnija Regula (EK) Nr. 1177/2002 par kuģu būves pagaidu aizsardzības mehānismu [2],IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsLīguma XV pielikumā aiz 1.c punkta (Padomes Regula (EK) Nr. 3094/95) iekļauj šādu punktu:"1ca. 32002 R 1177: Padomes 2002. gada 27. jūnija Regula (EK) Nr. 1177/2002 par kuģu būves pagaidu aizsardzības mehānismu (OV L 172, 2.7.2002., 1. lpp.).Regulas noteikumos saistībā ar šo līgumu izdara šādus pielāgojumus:a) vārdu "Komisija" aizstāj ar vārdkopu "kompetentā uzraudzības iestāde, kas noteikta EEZ līguma 62. pantā", izņemot 2. panta 2. un 5. punktu un 4. pantu, kur atstāj vārdu "Komisija";b) vārdkopu "Līguma 88. pants" 3. pantā aizstāj ar vārdkopu "EEZ līguma 62. pants";c) regulas 3. panta otro teikumu formulē šādi: "EBTA Uzraudzības iestāde pieņem lēmumu saskaņā ar 3. protokolu EBTA valstu nolīgumam par uzraudzības iestādes un tiesas izveidi.""2. pantsRegulas (EK) Nr. 1177/2002 teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē "Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša" EEZ pielikumā, ir autentisks.3. pantsŠis lēmums stājas spēkā 2002. gada 7. decembrī ar noteikumu, ka EEZ Apvienotā komiteja ir saņēmusi visus paziņojumus saskaņā ar līguma 103. panta 1. punktu [3].4. pantsŠo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un EEZ pielikumā.Briselē, 2002. gada 6. decembrīEEZ Apvienotās komitejas vārdā —priekšsēdētājsKjartan Jóhannsson[1] OV L 266, 3.10.2002., 56. lpp.[2] OV L 172, 2.7.2002., 1. lpp.[3] Konstitucionālas prasības nav norādītas.--------------------------------------------------


type: wikipedia

text:
{{Album infobox |
 Name = Korn |
 Type = Studijski album |
 Artist = Korn |
 Cover = Korn-Korn.jpg |
 Background = Orange |
 Released = 11. oktober 1994 |
 Recorded = maj 1994 - junij 1994, Indigo Ranch Studios, Malibu, Kalifornija (ZDA)
 |
 Genre = Nu metal |
 Length = 65:46 |
 Label = Immortal/Epic Records |
 Producer = Ross Robinson |
 Reviews =
 Allmusic povezava
 Robert Christgau (C-) povezava
 Yahoo! Music (mešano) povezava
 sputnikmusic povezava |
 Last album = Neidermeyer's Mind(1993) |
 This album = Korn(1994) |
 Next album = Life Is Peachy(1996) |}}
 Korn je debitantski album glasbene skupine Korn, izdan 11. oktobra 1994 pri založbah Immortal/Epic Records.
 Korn naj bi bil najzaslužnejši za razširitev glasbene zvrsti nu metal. Medtem ko je bil album Follow the Leader komercialno njihov najuspešnješi album, pa se je Korn izkazal za najbolj vplivnega, vplivajoč na bodoče nu metal skupine, kot je Limp Bizkit, in celo že ustaljene skupine, kot sta Sepultura in Machine Head.
 Glasbeno se na albumu mešata metal in hip hop, kitarista igrata kitarske zvoke v stilu »DJ-mixinga« (inspiracija je bil Tom Morello), ki prehajajo v težke neuglašene refrene. Čeprav so to elementi mnogih skupin, pa ostajajo taki, ki so značilni samo za Korn: bizarne kombinacije zlogov v pesmi »Ball Tounge« in uporaba škotskih dud v »Shoots and Ladders«, ki sestavljajo zelo preprosti otroški verzi.
 Zaključna pesem albuma »Daddy« je zelo čustvena. Z začetnimi cerkvenimi vokali pevec Jonathan Davis prosi svojo mamo odpuščanja preden se pesem prav začne. Besedilo obravnava zlorabo otrok, kar nakazuje že naslovnica albuma, na kateri senca odraslega zlovešče prekinja otroško igro, ki naj bi bila bazirana na Davisovih izkušnjah. Pesem se konča z Davisonovim ihtenjem.
 Leta 2001 ga je revija Q uvrstila med 50 »najtrših« albumov vseh časov.
 Seznam pesmi
 »Blind« (Korn) - 4:19
 »Ball Tongue« (Korn) - 4:29
 »Need To« (Korn) - 4:01
 »Clown« (Korn) - 4:37
 »Divine« (Korn) - 2:51
 »Faget« (Korn) - 5:49
 »Shoots And Ladders« (Korn) - 5:22
 »Predictable« (Korn) - 4:32
 »Fake« (Korn) - 4:51
 »Lies« (Korn) - 3:22
 »Helmet In The Bush«(Korn) - 4:02
 »Daddy« (Korn) - 17:31
 Glasbeni videospoti z albuma
 Blind
 Faget
 Clown
 Shoots and Ladders
 Uvrstitve na glasbenih lestvicah
 1995 Korn Heatseekers No. 1
 1996 Korn The Billboard 200 No. 72
 Zasedba
 Reginald »Fieldy« Arvizu - bas kitara
 Jonathan Davis - škotske dude, vokali
 Chuck Johnson - dodajanje glasbene spremljave
 Judith Kiener - vokali
 Ross Robinson - producent, dodajanje glasbene spremljave
 Eddy Schreyer - izpiljenje
 James »Munky« Shaffer - kitara
 David Silveria - bobni
 Stephen Stickler - fotografije
 Brian »Head« Welch - kitara, vokali
 Albumi skupine Korn
 Albumi leta 1994
 Debitantski albumi


type: other

text:
ΕΝΑ BLOG ΓΙΑ ΤΟΝ ΟΑΕΔ: 05/08/14
 Επιστολή σε Σαμαρά για αλλαγή του άρθρου 106 του Συντάγματος Την αντικατάσταση του άρθρου 106 του Συντάγματος που αναφέρεται στο Κράτος και την εθνική οικονομία ζήτησε από τον Πρωθυπουργό κ. Αντ. Σαμαρά ο Σύνδεσμος Επιχειρήσεων και Βιομηχανιών (ΣΕΒ). Με αφορμή την πρωτοβουλία του Πρωθυπουργού να ξεκινήσει την συζήτηση για την αναθεώρηση του Συντάγματος, ο ΣΕΒ απέστειλε χθες, Τετάρτη 7 Μαΐου 2014, επιστολή στον Πρωθυπουργό επισημαίνοντας την ανάγκη ριζικής αλλαγής του άρθρου 106
 Αυτό που συμβαίνει με τα επιδόματα ανεργίας του ΟΑΕΔ ξεπερνά κάθε φαντασία. Τείνουμε να γίνουμε η μοναδική χώρα στην Ευρώπη η οποία ενώ αντιμετωπίζει τόσο σοβαρά προβλήματα με την ανεργία, δεν δίνει... επιδόματα. Τον Μάρτιο, ενώ ο συνολικός αριθμός των ανέργων που ήταν εγγεγραμμένοι στα μητρώα του ΟΑΕΔ διαμορφώθηκε στο 1054626 άτομα, δεν μπορείτε να φανταστείτε πόσος ήταν ο αριθμός των ανέργων που εξακολουθούσαν να εισπράττουν επίδομα ανεργίας.
 4 νέα προγράμματα από ΟΑΕΔ
 Στην προκήρυξη 4 νέων προγραμμάτων που θα δίνουν ως κίνητρο για την πρόσληψη 35.500 ανέργων σε ιδιωτικές επιχειρήσεις την επιδότηση του μισθού από 450 ευρώ – 600 ευρώ το μήνα, προχωρά ο ΟΑΕΔ.
 «Ψήφισμα συμπαράστασης» Από την Ομοσπονδία Υπαλλήλων του ΟΑΕΔ
 H Ομομοσπονδία Υπαλλήλων ΟΑΕ∆ εκφράζει την αμαμέριστη συμπαράσταση και το βαθύ
 σεβασμό στον Αγώνα των Καθαριστριών του Υπουργείου Οικονομικών που «εγκαταστάθηκαν»
 στο Υπουργείο οικονομικών διεκδικώντας το αυτονόητο δικαίωμα στην εργασία, καθώς επίσης σε
 όλους τους συναδέλφους που βρίσκονται σε διαθεσιμότητα.
 Οι εργαζόμενοι στον ΟΑΕΔ που υπογράφουμε το παρακάτω κείμενο εκφράζουμε την αντίθεσή μας στην προσχηματική «αξιολόγηση».
 Θεωρούμε ότι, έπειτα από την κατασκευή χιλιάδων «επίορκων υπαλλήλων», καθώς και «πλεονάζοντος προσωπικού», η Κυβέρνηση προσπαθεί τώρα, με εργαλείο τη συγκριτική «αξιολόγηση», να δημιουργήσει από όλους εμάς, μια νέα, μόνιμη πλέον, δεξαμενή διαθεσίμων και υπό απόλυση συναδέλφων. Μάλιστα, δεν αρκείται σε ένα αυταρχικό «σύστημα αξιολόγησης», αλλά καθορίζει εκ των προτέρων τα ποσοστά και τις κλίμακες «αξιολόγησης» για να διασφαλίσει την επιτυχία του στόχου της.
 Αναρτήθηκε από ΜΑΚΡΑΚΗΣ ΓΕΩΡΓΙΟΣ στις 10:35 π.μ. 1 σχόλιο: Σύνδεσμοι σε αυτήν την ανάρτηση
 Ανακοίνωση για Αξιολόγηση Δημοσίων Υπαλλήλων
 Ανακοίνωση από Ενότητα
 “ΕΝΟΤΗΤΑ” ΥΠΑΛΛΗΛΩΝ ΟΑΕΔ ΜΑΚΕΔΟΝΙΑΣ
 καθώς βρισκόμαστε στον προθάλαμο των διαθεσιμοτήτων που έχει επιμεληθεί η κυβέρνηση μας σε αγαστή συνεργασία με την Τρόικα ανακαλύπτουμε ότι το κομματικό-πελατειακό κράτος έχει ΗΔΗ στηθεί γιατί προφανώς δεν έχει την πολυτέλεια του χρόνου να περιμένει ως τις προαναγγελθείσες καρατομήσεις που μας προετοιμάζουν.
 Αλλαγή στο Σύνταγμα ζήτησε από τον Σαμαρά η συντεχ...
 «Ψήφισμα συμπαράστασης» Από την Ομοσπονδία Υπαλλήλ...
 Τι άδειες δικαιούνται οι δημόσιοι υπάλληλοι για τι...


text:
⭐Hur bemöta personer med Aspergers syndrom?
 Download "Hur bemöta personer med Aspergers syndrom?"
 Henrik Anton Jansson
 1 Hur bemöta personer med Aspergers syndrom? Hur är vardagen?-vad lärare och andra bör veta Sanna Gröndahl, pedagogisk handledare2 Det som avviker, och därmed är onormalt, måste inte nödvändigtvis vara sämre. (Hans Asperger 1938)3 Ett spektrum...av behov av rätt bemötande och förståelse g klarar inte av ljudet av stolarna i klassen Jag älskar att snusa min lärare i håret Jag är livrädd att nån ska röra mej Jag klarar inte av människornas munvindar som komme kan inte duscha efter jumppan Jag äter aldrig i skolan Jag använder aldrig strumpor4 Barn med AS har ofta... Försenad social förståelse och mognad Outvecklad empati ( INTE oempatisk) Svårt att få kamrater, blir ofta retade Svårigheter med att kommunicera och kontrollera sina känslor5 Barn med As har ofta... Sina specialintressen, som ofta har en stor intensitet Svårigheter att koncentrera sig i klassrummet, avvikande inlärningsförmåga Behov av hjälp och stöd att planera samt organisera sin dag Överkänslighet på ett eller flera sinnesområden6 En fungerande vardag kräver fungerande vuxna En förståelse för personen Kunskap Empatisk förmåga Flexibilitet Lyhördhet Kreativitet Gott samarbete mellan de vuxna kring barnet Mm mm7 Kognitiva förmågor, vad ser vi Lärarna ser ofta en mycket ojämn begåvningsprofil en oläslig handstil speciell inlärningsstil i högre klasser svårigheter med organisering och fria uppgifter8 Theory of mind (mentalisering) Förmågan att vara i någon annans kläder Tolkar det någon säger bokstavligt Läsa av tankar och känslor (ansiktsuttryck) Tolka tonfall rätt Svårighet med att skilja på avsiktliga och oavsiktliga handlingar Dålig konflikthantering Stress påverkar negativt (sämre theory of mind)9 Svag Theory of mind Axel har ett eget bänd där han spelar elgitarr och så finns där några andra pojkar som spelar bas och trummor. Det var instrumenten som var viktiga för Axel och inte vilka som spelade på dem. Axel krävde av sina bänd medlemmar att de skulle spela exakt som han ville, annars fick de sluta i gruppen. Detta ledde till att gruppmedlemmarna ofta byttes ut.10 Hur underlätta vardagen? Sociala berättelser Seriesamtal (Carol Gray) ex. trippelkommunikation Mind reading, the interactive guide to emotions Kat-kit (kognitiv affektiv träning) använd hjälpmedel, handlingsplaner (telefon,almanack,diktafon mm)11 Kat-kit (www.cortex.com)12 13 Sociala berättelser14 Sociala berättelser15 Seriesamtal16 Mind reading -öva ansiktsuttryck och sociala händelser17 Ge handlingsplaner för t.ex rasten18 Exekutiva förmågor Förmågan att planera och organisera Arbetsminnet (glömmer fort) Förmågan att hämma och kontrollera sina impulser Förmågan att reflektera över och utvärdera sina egna handlingar Tidsuppfattningen, disponera och prioritera Tänka ut använda sig av nya problemlösande strategier19 Exekutiva förmågor forts. Komma igång, starta Ta initiativ Motivera sig själv Automatiskt agerande20 Exempel på Exekutiva funktioner Camilla kommer ideligen med smutsiga och opassande kläder till jobbet. Då saken diskuteras närmare visar det sig att hon brister i så väl initiativförmåga och planeringsförmåga. Peter bor i egen lägenhet som är mycket stökig. Peter har blivit tillsagd att alltid städa en viss dag i veckan, men det blir aldrig något. Han brister i impulskontroll samt förmågan att planera och organisera. Kalle simultanflyger i 14 timmar till Kanada. Han varken äter eller besöker WC under denna flygning. Han brister i impulskontroll samt tidsuppfattning.21 Hur underlätta vardagen? Gör planeringar för personen Belöningssystem Starta fysiskt personen Använd tidshjälpmedel Ge tågordningar Ge handlingsplaner, påminnelser m.m22 Minnet Arbetsminnet, har ofta svårt att hålla kvar information i medvetandet medan man löser ett problem Minnet är inte organiserat så att det går snabbt att plocka fram minnen Sparar fakta i det semantiska minnet och inte i det mera automatiserade minnet23 Central koherens Duktig att se detaljer men klarar inte av att skapa helheter. En god central koherens innebär att man lätt kan se vad som är relevant och vad som är överflödigt i en situation. En person med AS skapar här rutiner och ritualer, för att få en ordning på sitt kaos24 Bristande central koherens Kamelen var grällt orange med bjällror vid halsen en blank randig kudde i svart och rött med guld och fransar vilade mjukt på hans rygg den var alldeles slät och sval han dog när luften som läckte ut fick honom att sjunka ihop jag var knappt två år då hur kan du minnas det ingen minns från när de var så små det är helt otroligt att du minns varenda liten detalj men jag har ingen aning om att jag hade en bror eller en mamma eller en pappa konstigt nog..25 Hur underlätta vardagen? Sociala berättelser fungerar bra här Ge stöd vid läx- och provläsning Ge tidsramar (fastnar vid detaljerna) Ge mental förberedelse (tex vid fest,tävlingar mm) Ge rutiner (se upp för invecklade rutiner) Skapa en AS vänlig miljö26 Sensorisk överkänslighet Tas allt för lite i beaktande Ett stort problem för många barn Kan vara antingen under eller överkänsliga Kan hos en person förekomma inom bara ett sinnesområde eller inom flera olika sinnen Kan vara svårare under vissa perioder eller i vissa miljöer. Om förhandsstressen är större är toleransen också mindre27 Kan finnas i ett eller flera områden överkänslighet för ljud taktil överkänslighet överkänsligt luktsinne över -underkänsligt smaksinne visuell överkänslighet vestibulära sinnet smärta och temperatur28 Hur bemöta sensorisk känslighet? ge personen en möjlighet att vara förberedd, att själv få välja. berätta hur länge ett ljud,lukt, beröring pågår använd sociala berättelser. gör checklistor på hur svårt barnet uppfattar olika sinnesupplevelser,vilka platser/situatiner är svåra, var medveten om dem gör en långsiktig plan, med t.ex hjälp av Kat-kit tillåt olika system,hjälpmedel (mp3,öronproppar, äta ensam m.m)29 Praktiska tips i vardagen som varit lyckade Fota läxorna från tavlan med telefonen Ha olika stresstermometrar nära till hands Olika pilla saker t.ex modellera Påminnelse lappar vid problemlösning Rast aktiviteter Olika poängsystem/belöningssystem Hjälp barnet att bli medveten om sin fart hjälp att växla ner Olika lugna platser under dagen hjärnvila30 Handlingsplan för ute och inne rast Janis stödåtgärder idag Inne raster Under dagen Bolltäcke hemma Hörlurar stundvis Sittkudde i skolan pilla saker till lektionen arbetsordningar Regelbundna Träffar med nätverket termometer31 När vi inte får vardagen att fungera samla alla berörda, samla informationen kring vad är svårt, vad fungerar inte gå igenom alla sekvenser under dagen, ringa in speciellt svåra stunder kartlägg barnets styrkor och svagheter kartlägg barnets sinnes upplevelser utgå ifrån barnets sätt att tänka/logik be om handledning32 Arbetsglädje till er alla!!! Tack! Relevanta dokument
 Sociala berättelser och seriesamtal Claudia Chaves Martins, kurator Gun Persson Skoog, specialpedagog Autismcenter för barn & ungdom Agenda Presentation Bakgrund Seriesamtal Lunch Sociala berättelser Summering, Läs mer AUTISMSPEKTRUM- TILLSTÅND I SKOLAN. UMEÅ 2014-10-29 Barbro Ivars-Aroch Överläkare, BUP Umeå/ Umeå Universitet
 AUTISMSPEKTRUM- TILLSTÅND I SKOLAN UMEÅ 2014-10-29 Barbro Ivars-Aroch Överläkare, BUP Umeå/ Umeå Universitet AST Neuropsykiatriskt tillstånd, där genetiska faktorer och miljöfaktorer under graviditet och Läs mer Autismspektrumtillstånd AST
 Vad innebär det att ha Aspergers syndrom? Föreläsningen i Stockholm 2012-12- 10 Susanne Jessen Utbildningscenter Autism Målsättning Att öka förståelsen och kunskapen hos olika myndighetspersoner som möter Läs mer CHECKLISTA FÖR EXTRA ANPASSNINGAR, SÄRSKILT STÖD, ÅTGÄRDSPROGRAM
 CHECKLISTA FÖR EXTRA ANPASSNINGAR, SÄRSKILT STÖD, ÅTGÄRDSPROGRAM Efter kartläggningen görs en pedagogisk bedömning av elevens eventuella behov av särskilt stöd. Det är betydelsefullt att både kartläggningen Läs mer Lite Emil ibland. Information om Aspergers syndrom till skolorna och eftermiddagsvården
 Lite Emil ibland Information om Aspergers syndrom till skolorna och eftermiddagsvården Lite Emil ibland Du har kanske redan träffat Emil eller kanske kommer du att göra det i framtiden. Han (han kan också Läs mer www.attention-riks.se
 www.attention-riks.se DAGENS AGENDA 1. Om projektet Vägar till jobb 2. Om Aspergers syndrom (AS) 3. Konkreta tips och metoder 4. Stöd och insatser 5. Frågor 6. Vill du boka en projektinformatör/komma i Läs mer Barn och ungdomsverksamheten Att möta alla elever och se möjligheter i svårigheter
 Att möta alla elever och se möjligheter i svårigheter Petra Filipsson Jenny Lindgren När ett barn säger nej eller inte fungerar i gruppen ställer vi ofta för höga krav på någon förmåga. 2 Vad händer när Läs mer Autism en introduktion
 Autism en introduktion SvenOlof Dahlgren svenolof@huh.se Ulrika Långh ulrika.langh@sll.se DIAGNOSTIK Brytningstid: Två diagnostiska system ICD-10 (WHO:s) och DSM 5 (APA) som inte är matchade med varandra Läs mer STÖD VID MÖTEN. Om det här materialet
 Att möta ungdomar med Aspergers syndrom i samtal Marie Julin, specialpedagog Diana Lorenz, socionom Autismforum 2010-04-12 Marie Julin och Diana Lorenz 1 Huvudkriterier för Aspergers syndrom Enligt DSM-IV-TR Läs mer RAADS Ritvo Autism Asperger s Diagnostic Scale
 RAADS Ritvo Autism Asperger s Diagnostic Scale Dagens datum: 1. Initialer på personen som skattas: Ålder: 2. Ansvarig läkare: Kön? Ringa in korrekt svar 3. Man 4. Kvinna Civilstånd? Ringa in korrekt svar Läs mer Barn med specialbehov. 4H Verksamhetsledardag, 25. mars, 2010 Psykolog Mikaela Särkilahti, Ord och Mening
 Barn med specialbehov 4H Verksamhetsledardag, 25. mars, 2010 Psykolog Mikaela Särkilahti, Ord och Mening Struktur 1. Barn med specialbehov vad är det? 2. Teori- Olika typer av specialbehov -Inlärningen Läs mer En sjöhäst är inte alltid en sjöhäst
 En sjöhäst är inte alltid en sjöhäst Skapa en tydliggörande kommunikativ miljö Anna Glenvik Astrid Emker 1 Delaktighet Vad betyder ordet delaktighet för dig Vilka faktorer påverkar delaktighet? Delaktighet Läs mer Du är klok som en bok, Lina! Janssen-Cilag AB
 Du är klok som en bok, Lina! Janssen-Cilag AB Den här boken handlar om hur det är när man har svårt att vara uppmärksam och har svårt att koncentrera sig. Man kan ha svårt med uppmärksamheten och koncentrationen, Läs mer Varför stannar bussen när jag inte ska gå av?
 Varför stannar bussen när jag inte ska gå av? Autism Aspergers syndrom SvenOlof Dahlgren E-post: svenolof@huh.se 2012-02-28 1 Typisk utveckling Kognition Diagnos Perception Samtidigt förekommande funktionshinder Läs mer Södra rektorsområdet Rälla, Runsten och Gärdslösa förskola/skola/fritidshem
 Södra rektorsområdet Rälla, Runsten och Gärdslösa förskola/skola/fritidshem Det enskilda barnet ska vara förskolans, skolans och fritidshemmets ögonsten! Tro på dem, se dem! De är viktiga! Tre grundpelare Läs mer Välkommen. till en serie föreläsningar om autismspektrumtillstånd. Habiliteringscentrum - www.ltv.se/habiliteringscentrum
 Välkommen till en serie föreläsningar om autismspektrumtillstånd Dagens föreläsare Kerstin Kwarnmark, leg psykolog Farhad Assadi, leg psykolog Christoffer Lord, leg psykolog Serie föreläsningar Vad är Läs mer Du är klok som en bok, Lina!
 Du är klok som en bok, Lina! Den här boken handlar om hur det är när man har svårt att vara uppmärksam och har svårt att koncentrera sig. Man kan ha svårt med uppmärksamheten och koncentrationen, men på Läs mer Psykiska funktionshinder och kognition
 Psykiska funktionshinder och kognition Vaasa 13.11 2014 Leif Berg, verksamhetsledare Pol.mag/Leg.psykoterapeut Omaiset mielenterveystyön tukena, Uudenmaan yhdistys ry- Anhörigas stöd för mentalvården, Läs mer Hur det är att leva med NPF
 Hur det är att leva med NPF Göteborg 22 oktober 2015 Föreläsare: Anders Moberg www.attention-utbildning.se Vägen till diagnos Lekar Mamma VS Mig Mamma VS Barnavårdscentralen 2 ADHD klass Egen undervisning Läs mer Elever med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar (NPF) - symtom, förhållningssätt och pedagogiska anpassningar
 Elever med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar (NPF) - symtom, förhållningssätt och pedagogiska anpassningar Leg psykolog Anna Karin Östlin Specialpedagog Karin Sandberg 2015-06-12 Disposition Vad Läs mer Personer med autism lider ofta av stress
 Förhållningssätt till barn med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar i skolan Diana Lorenz, kurator Neuropediatriska Avdelningen Astrid Lindgrens Barnsjukhus 2011-03-31 Diana Lorenz 1 Neuropsykiatriska Läs mer Välkommen till NPF och lösningsfokuserat förhållningssätt
 Välkommen till NPF och lösningsfokuserat förhållningssätt 12 mars 2015 www.attention-utbildning.se 1 Dagens agenda 9.30 10.45 Neuropsykiatriska funktionsnedsättningar från DSM-IV till DSM-5 Marie Adolfsson Läs mer Att ha ordning och ork för sin ekonomi.
 Att ha ordning och ork för sin ekonomi. Vi har samlat några tips och idèer för att få bättre ordning och ork för viktiga papper och räkningar. På slutet finns det plats för att sammanfatta hur just du Läs mer Barn som tänker annorlunda
 Barn som tänker annorlunda Barn med autism, Aspergers syndrom och andra autismliknande tillstånd 2011-04-06 Eva Nordin-Olson Distriktsläkare, Mora Vårdcentral Skolläkare, Mora o Orsa Kommun eva.nordin-olsson@ltdalarna.se Läs mer Skapat den: 2010-02-15
 Skapat den: 2010-02-15 Ver. 2.1 1 Barn med inlärningssvårigheter med inriktning på barn med ADHD Ha struktur och förutsägbarhet i ditt handlande. Det du gör skall följa vissa mönster samt vara självklart Läs mer Råd och stöd kring vardagssituationer
 Råd och stöd kring vardagssituationer Kommunikation och socialt samspel Anneli Cajander specialpedagog Maria Nolemo logoped Vardagssituationer påverkas av Exekutiva funktioner Automatisering Perception Läs mer AD/HD självskattningsskala för flickor
 AD/HD självskattningsskala för flickor Använd för varje påstående någon av siffrorna nedan för att visa hur väl den känslan eller det beteendet stämmer in på dig. 0 = det är inte alls som jag; det händer Läs mer meditation ÖVNINGSBOK
 meditation ÖVNINGSBOK Meditera en sinnlig väg till hälsobalans Innehåll Hur vi hittar inspiration till att träna och leva våra liv är ytterst individuellt. Några känner att de behöver stark fysisk utmaning, Läs mer SÖMN, VILA OCH ÅTERHÄMTNING I SKOLAN
 SÖMN, VILA OCH ÅTERHÄMTNING I SKOLAN Till dig som arbetar i skolan med barn i årskurs F-5! Här kommer tips och idéer för en hälsovecka om sömn, vila och återhämtning. Vi hoppas att Ni under denna vecka Läs mer Neuropsykiatrisk funktionsnedsättning att förstå och ta sig förbi osynliga hinder
 Neuropsykiatrisk funktionsnedsättning att förstå och ta sig förbi osynliga hinder DIANA LORENZ K U R A T O R, N E U R O L O G K L I N I K E N K A R O L I N S K A U N I V E R S I T E T S S J U K H U S d Läs mer Vuxna/unga vuxna med ADHD
 Vuxna/unga vuxna med ADHD, bemötande och förhållningssätt Angelica Ogland 19/11/2014 Det här är jag Angelica Ogland, 26 år. Jobbar på Attention Stockholm med föreläsningar och samtalsgrupper för personer Läs mer Aspergercenter Stockholm Habilitering & Hälsa
 Aspergercenter Stockholm Habilitering & Hälsa Gruppregler o Stäng av/tysta ner mobiltelefoner. Det är inte okey att skicka eller titta på sms under grupptillfället. o Respektera att vi alla kan ha olika Läs mer NPF. Neuropsykiatriska funktionsnedsättningar.
 NPF Neuropsykiatriska funktionsnedsättningar. Neuropsykiatriska funktionsnedsättningar. Personer med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar har många gånger svårt att få vardagen att fungera, vilket Läs mer ASPERGERS SYNDROMvad betyder det? Mia Nykopp, neuropsykolog Barnläkarstationen Pikkujätti i Hagalund mia.nykopp@pikkujatti.fi
 ASPERGERS SYNDROMvad betyder det? Mia Nykopp, neuropsykolog Barnläkarstationen Pikkujätti i Hagalund mia.nykopp@pikkujatti.fi Källor: Barnpsykiater Berit Lagerheims och Svenny Kopps föreläsningar (2001-2002) Läs mer Kort om Sociala berättelser och seriesamtal
 Kort om Sociala berättelser och seriesamtal Carol Gray, autismkonsulent vid Jenison Public Schools, Jenison i Michigan, USA har på 1990 talet utarbetat Social Stories och Comic Strip Conversation som pedagogiska Läs mer Text & Layout: Linnéa Rosenberg & Lovisa Schiller Riksförbundet Attention 2014 Illustration: Emelie Stigwan, Lilla kompisen Tryck: Katarina tryck
 Vad ar Asperger? Det kan gora sa att man blir extra bra pa nagot, som Hampus som kan alla Sveriges kungar utantill. Det kan ocksa gora sa att man inte trivs nar det ar mycket folk, som Tova som hatar att Läs mer SUF Kunskapscentrum Samverkan Utveckling - Föräldraskap
 SUF Kunskapscentrum Samverkan Utveckling - Föräldraskap Uppsala läns kommuner, Landstinget, Regionförbundet och FUB Stöd till barn och föräldrar i familjer där någon förälder har utvecklingsstörning eller Läs mer Barn med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar i skolan. Ulrika Aspeflo www.aspeflo.se ulrika@aspeflo.se
 Barn med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar i skolan Ulrika Aspeflo www.aspeflo.se ulrika@aspeflo.se Olika fast ändå lika ADHD Aspergers syndrom Bipolär sjukdom Tourette Inlärningssvårigheter Vad Läs mer BARNANPASSAD ÅTERGIVNING AV PSYKOLOGUTREDNING
 Ung med ADHD Det här faktabladet är skrivet till dig som är ung och har diagnosen ADHD. Har det hänt att någon har klagat på dig när du har haft svårt för att koncentrera dig? Förstod han eller hon inte Läs mer HUR ÄR DET ATT UPPLEVA VÄRLDEN ANNORLUNDA? 11 övningar att använda i klassen
 HUR ÄR DET ATT UPPLEVA VÄRLDEN ANNORLUNDA? 11 övningar att använda i klassen Hur kan det kännas att uppleva världen på ett annorlunda sätt? Hur enkelt är det att följa en rak linje på golvet om du har Läs mer VIS - Verksamt i skolan
 2014-06- 18 Gunilla Carlsson Kendall, psykolog www.provivus.se Om ADHD för barn och ungdomar AkMv och processinriktad utbildning Komple5era den kunskap som finns hos pedagoger Verksamma strategier i den Läs mer Bevara barnens skogar. lek och lär i skogen runt knuten
 Bevara barnens skogar lek och lär i skogen runt knuten Foto: Fredrik Ericsson Skogen ger friska och smarta barn Skogen är ett favorittillhåll för många barn, det är kul att se växter och djur på riktigt Läs mer www.levamedadhd.se TIERP-MODELLEN EN SKOLA FÖR ALLA
 PRODUCERAD I SAMARBETE MED JANSSEN-CILAG AB. www.levamedadhd.se TIERP-MODELLEN EN SKOLA FÖR ALLA Janssen-Cilag AB, Box 7073, SE-192 07 Sollentuna. Tel 08-626 50 00. Fax 08-626 51 00. www.janssen-cilag.se Läs mer Superperfekta. Tina Wiman
 Superperfekta Superperfekta Tina Wiman Författaren kan nås på e-postadressen prematurmamma@gmail.com Mer läsning finns på munderbar.wordpress.com prematurbloggen.wordpress.com ISBN 978-91-633-8606-0 Tina Läs mer Att påverka lärande och undervisning
 Camilla Skoglund Elevers medskapande i lärprocessen 7,5 p Att påverka lärande och undervisning 2008-02-11 Inledning Jag har intervjuat fyra elever, i den klass som jag är klassföreståndare för, kring vad Läs mer Autism och Aspergers syndrom 2012. Marie Dalan Leg. psykolog/ leg. psykoterapeut
 Autism och Aspergers syndrom 2012 Marie Dalan Leg. psykolog/ leg. psykoterapeut Autism, Aspergers syndrom Begränsad (kvalitativt nedsatt) förmåga till ömsesidig kommunikation- verbalt och icke-verbalt Läs mer Lasse Andersson Coaching Boendestöd Stöd i vardagen. lasse@adhd-coaching.se www.adhd-coaching.se
 Lasse Andersson Coaching Boendestöd Stöd i vardagen lasse@adhd-coaching.se www.adhd-coaching.se Hade du känt mig hade du inte dömt mig Hade jag hjälpt dig hade du aldrig glömt mig Hade du ta t dig tid Läs mer Cogmed Arbetsminnesträning vetenskaplig beprövad metod för ökad koncentrationsförmåga
 Cogmed Arbetsminnesträning vetenskaplig beprövad metod för ökad koncentrationsförmåga Tidigare trodde man att arbetsminnet var konstant för varje människa, idag vet man att det kan förbättras Om Cogmed Läs mer Att få ordning och ork för sin ekonomi
 Att få ordning och ork för sin ekonomi Vi har samlat några tips och idèer för att få bättre ordning och ork för viktiga papper och räkningar. På slutet finns det plats för att sammanfatta hur just du vill Läs mer Varimages - Hemma hos Art.nr. 7762-958-0
 C Varimages - Hemma hos Art.nr. 7762-958-0 Korten i den här serien ger barnen möjlighet att själva påverka berättelsen. Sekvenserna är enkla och tydliga och de olika valmöjligheterna ger möjlighet till Läs mer Babybojen. Bad i hemmet för små barn
 Babybojen Bad i hemmet för små barn Att bada med små barn Fler tips: Att göra före badet 1. Vattenvana - övningar i badet för de minsta När kan min bebis bada Att tänka på Tips när ni badar 2. Övningar Läs mer Från forskning till praktik. Undervisning för elever med, (eller utan?!), autism i grundskolan. Ulrika Aspeflo ulrika@aspeflo.se www.aspeflo.
 Från forskning till praktik Undervisning för elever med, (eller utan?!), autism i grundskolan Ulrika Aspeflo ulrika@aspeflo.se www.aspeflo.se Hur förändrar vi undervisningen så att elevens frågetecken Läs mer FAKTAAVSNITT: ARBETSMINNE TEORETISK MODELL
 FAKTAAVSNITT: ARBETSMINNE TEORETISK MODELL Begreppet arbetsminne började användas på 1960-talet. Tidigare skrevs det istället om korttidsminne som handlar om vår förmåga att under en kort tid hålla information Läs mer Vad är kommunikation? HTF i Borås 23 mars 2007. Kommunikationsnivåer. Information. Kommunikation. Kommunikation. Kommunikation
 Firma Margareta ivarsson Vad är kommunikation? HTF i Borås 23 mars 2007 Kommunikation Kommunikation handlar inte i första hand om teknik, utan om modet att vara sig själv! Kommunikationsnivåer Information Läs mer Mall vid kartläggning
 Mall vid kartläggning Skola: Elevens namn: Datum: Närvarande personer vid kartläggning: Situationer som fungerar bra för eleven Situationer som fungerar mindre bra för eleven Elevens starka och svaga sidor Läs mer En-elev-en-dator, Botkyrka kommun maj 2012. Elevenkäten besvaras senast fredagen den 1 Juni.
 En-elev-en-dator, Botkyrka kommun maj 2012. Elevenkäten besvaras senast fredagen den 1 Juni. Genom att besvara den här enkäten bidrar du med viktig kunskap om en-till-en-projektet och hjälper oss att förbättra Läs mer 2015-08-19 BAAB 1. Om en situation inte är som jag tror, tolkar den. Hur är den då? Att missförstå eller att bli missförstådd.
 www.specialpedagog.nu Se dig om Lars Winnerbäck Mentalisering - göra tillvaron meningsfull, förstå avsikten bakom ord och sätta dem i ett sammanhang. Mentaliseringsteorin beskriver hur kunskaper, fantasier Läs mer Det sitter inte i viljan. Neuropsykiatriska funktionsnedsättningar och pedagogiska verktyg.
 Neuropsykiatriska funktionsnedsättningar Skoldagen 21 mars 2013 Sofia Cassel Leg. Psykolog Sofia Cassel legitimerad psykolog, Inside Team 2 Agenda Fakta om neuropsykiatriska funktionsnedsättningar Vanliga Läs mer Aspergers syndrom. Vad är det?
 Aspergers syndrom Vad är det? Aspergers syndrom är en form av autism där personer med en begåvning inom normalområdet har: Begränsad förmåga till socialt umgänge Begränsade intressen och begränsad föreställningsförmåga Läs mer Att alla är så snälla och att man får vara med mycket i föreställningarna.
 Våga Visa kultur- och musikskolor Sida 1 (8) Värmdö Scenskola Vad är bäst? Alla andra elever. Allt. Allt, jag tycker jätte mycket om teater. Allting. Att alla bryr sig om mig. Att alla är med på en stor Läs mer Tandla karbeso k fo r barn med autism
 Tandla karbeso k fo r barn med autism Många föräldrar till barn med autism erfar att tandvården idag inte är tillräckligt kunnig om funktionsnedsättningen och därmed inte heller förberedd för att ta emot Läs mer Projektmaterial NÄTTIDNING. Dalarö folkhögskola
 Projektmaterial NÄTTIDNING Dalarö folkhögskola Folkbildningsnätets Pedagogiska resurser Folkbildningsrådet Box 730 101 34 Stockholm 08-412 48 00 www.resurs.folkbildning.net INNEHÅLLSFÖRTECKNING Bakgrund...3 Läs mer Stress och belastning - en modell för kartläggning och behandling. Bo Hejlskov Elvén Leg. psykolog
 Stress och belastning - en modell för kartläggning och behandling Bo Hejlskov Elvén Leg. psykolog Hejlskov-Uhrskovs belastningsmodell örutsägbarhet Varningstecken Varningstecken Negativa Ljudkänslighet Läs mer Vardagsstöd. Anna Sjölund Utvecklingsledare Behandlingshemmet Vårberget www.varberget.se
 Vardagsstöd Anna Sjölund Utvecklingsledare Behandlingshemmet Vårberget www.varberget.se Nedsatt problemlösningsförmåga Vad krävs för att kunna besvara frågan: Vad behöver du hjälp med? - Förmåga att se Läs mer Ensam och fri. Bakgrund. Om boken. Arbetsmaterial LÄSAREN. Författare: Kirsten Ahlburg. www.viljaforlag.se
 49 Intervjusvar Bilaga 2 Fråga nummer 1: Vad säger ordet motivation dig? Motiverade elever Omotiverade elever (gäller även de följande frågorna) (gäller även de följande frågorna) Att man ska vilja saker, Läs mer Studie- & diskussionsmaterial WEBBUTBILDNINGEN
 Studie- & diskussionsmaterial WEBBUTBILDNINGEN Studie- och diskussionsmaterial till webbutbildningen i BPSD-registret Materialet kan användas som underlag för gruppdiskussioner vid till exempel arbetsplatsträffar Läs mer NOLLPUNKTSMÄTNING AVESTA BILDNINGSFÖRVALTNING KOMMENTARER I FRITEXT- GRUNDSKOLAN
 Vad innebär begreppet entreprenörskap och entreprenöriellt lärande som ett pedagogiskt förhållningssätt för dig som lärare? Bergsnässkolan Ett pedagogiskt förhållningssätt i klassrummet i entreprenöriellt Läs mer Hålla igång ett samtal
 Hålla igång ett samtal Introduktion Detta avsnitt handlar om fyra olika samtalstekniker. Lär du dig att hantera dessa på ett ledigt sätt så kommer du att ha användning för dem i många olika sammanhang. Läs mer Inkludering, utan exkludering, eller tack vare?
 Inkludering, utan exkludering, eller tack vare? Sedan en tid tillbaka pågår det livliga diskussioner kring inkludering och exkludering i samband med att man funderar kring särskilda undervisningsgrupper Läs mer Copyright INOM Familjeforum 1
 Utan bensin stannar motorn om vikten av energiinventering och att skapa balans i tillvaron Nåkkve Balldin INOM Familjeforum Hemsida: www.inom.com epost: nakkve.balldin@inom.com OH: www.inom.com Vi möter Läs mer När hjärnan inte orkar om hjärntrötthet
 När hjärnan inte orkar om hjärntrötthet Lars Rönnbäck och Birgitta Johansson Göteborgs universitet, Sahlgrenska akademin Svårt att fatta Jag har inget minne av själva smällen, jag trodde länge att jag Läs mer Tro på dig själv Lärarmaterial
 sidan 1 Författare: Eva Robild och Mette Bohlin Vad handlar boken om? Den här boken handlar om hur du kan få bättre självkänsla. Om du har bra självkänsla så blir du mindre stressad. I boken får du tips Läs mer NALLELEK LäraMera / www.laramera.se Swedish Media Art / www.swedishmediaart.se
 Programmet Nallelek är ett program med många roliga övningar och tydliga bilder. I programmet ingår övningar av typen trycka-hända, sortera, kategorisera, finn lika, möblera, klä på, domino mm. Nallelek Läs mer FAKTAAVSNITT: TRÄNA ARBETSMINNET, VEM HAR NYTTA AV ATT TRÄNA?
 FAKTAAVSNITT: TRÄNA ARBETSMINNET, VEM HAR NYTTA AV ATT TRÄNA? Vissa vardagsaktiviteter involverar i högre grad arbetsminnet och om de görs regelbundet och intensivt kan de möjligtvis hjälpa till att träna Läs mer Ett träd växer ej högre mot himlen än vad rötterna orkar bära det!
 Självförtroende; (göra) Självkänsla; (vara) Ett träd växer ej högre mot himlen än vad rötterna orkar bära det! Självförtroende: Vi vill att barnen ska våga uttrycka sig, stå för sina åsikter. Ett gott Läs mer Välkommen till Utbildning i NPF och ett lösningsfokuserat förhållningssätt
 Välkommen till Utbildning i NPF och ett lösningsfokuserat förhållningssätt Jönköping 18 november Föreläsare: Marie Adolfsson och Johan Bysell www.attention-utbildning.se 1 Dagens agenda 9.30 12.00 Neuropsykiatriska Läs mer ATT BEDÖMA UTVECKLING OCH LÄRANDE I FÖRSKOLAN. Lotta Törnblom lotta.tornblom@lararfortbildning.se
 ATT BEDÖMA UTVECKLING OCH LÄRANDE I FÖRSKOLAN Lotta Törnblom lotta.tornblom@lararfortbildning.se Bedömning - i syfte att uppskatta, värdesätta och ge respons! Utveckla, analysera - jag kan, vill, vågar Läs mer Se-på-påse: Förskolan kan själv! Ikaros fall
 Se-på-påse: Förskolan kan själv! Ikaros fall Nationalmuseums samlingar kan användas på många olika sätt i undervisningen i bland annat svenska, historia, samhällskunskap och bild. Möt konsten i en visning Läs mer LEKTION 2 Användbarhet
 LEKTION Användbarhet Uppmärksamma det positiva Fundera och skriv ner olika situationer där barnet gör något positivt och du kan ge ditt barn uppmärksamhet och beröm. Fundera och skriv ner på vilket sätt Läs mer Neuropsykiatri. Sandra Mulaomerovic ÖL i psykiatri
 Neuropsykiatri Sandra Mulaomerovic ÖL i psykiatri Diagnoser Neuropsykiatriska funktionsnedsättningar avser diagnoser: 1. ADHD - med både hyperaktivitet och uppmärksamhetsstörning - med enbart hyperaktivitet Läs mer NOLLPUNKTSMÄTNING AVESTA BILDNINGSFÖRVALTNING KOMMENTARER I FRITEXT- FÖRSKOLAN
 Vilka entreprenöriella förmågor-/kompetenser anser du att förskolans barn behöver utveckla? Bergsnäs Förskola Tro på sig själv. Självkänsla. stärka barnens självförtroende - jag törs - jag vågar - jag Läs mer Definition av indikatorer i Barn-ULF 2014
 1(18) Barn-ULF 2015-05-26 Definition av indikatorer i Barn-ULF 2014 Innehåll: Barn 10-18 år... 2 Barns arbetsmiljö och inflytande i skolan... 2 Barns ekonomi och materiella resurser... 4 Barns fritid och Läs mer Bemötandeguide. - en vägledning i mötet med människor som har olika funktionshinder
 Bemötandeguide - en vägledning i mötet med människor som har olika funktionshinder INNEHÅLL 1. Ett gott bemötande 2. 10 goda råd 3. Afasi Allergi 4. Autism/Aspergers syndrom 5. Demenssjukdom 6 Diabetes Läs mer Autismspektrumtillstånd Att samverka i förskolan
 Autismspektrumtillstånd Att samverka i förskolan SMÅ BARN MED AUTISMSPEKTRUMTILLSTÅND Autismpektrumtillstånd (AST) är ett brett spektrum som omfattar allt från grav autism till Aspergers syndrom. Det förekommer Läs mer Ett träd växer ej högre mot himlen än vad rötterna orkar bära det!
 Självförtroende; (göra) Självkänsla; (vara) Ett träd växer ej högre mot himlen än vad rötterna orkar bära det! Självförtroende: Vi vill att barnen ska våga uttrycka sig, stå för sina åsikter. Ett gott Läs mer Jag är visst smart! säger Patrik
 Jag är visst smart! säger Patrik Nu är mamma arg igen. Hon är nästan alltid arg på mig. Igår var hon arg, och hon blir säkert arg imorgon igen. Det är inget roligt. Idag är ingen bra dag. Imorse glömde Läs mer YTTRANDE 2014-01-07. Kulturdepartementet 103 33 Stockholm ku.remissvar@regeringskansliet.se
 YTTRANDE 2014-01-07 Kulturdepartementet 103 33 Stockholm ku.remissvar@regeringskansliet.se Yttrande över Betänkande av Lättlästutredningen Lättläst (SOU 2013:58) Autism- och Aspergerförbundet är en ideell Läs mer Välkommen till Grundkurs om NPF
 Välkommen till Grundkurs om NPF (Neuropsykiatriska funktionsnedsättningar) Stockholm 3 september 2015 www.attention-utbildning.se 1 Dagens agenda 09.30 11.30 Neuropsykiatriska funktionsnedsättningar vad Läs mer Neuropsykiatriska funktionsnedsättningar
 Vad vet man om tidsuppfattning och tidshantering hos personer med funktionsnedsättning? Del 2 2013 01 11 Vem kan ha kognitiva svårigheter? Intellektuell Funktionsnedsättning (IF); Utvecklingsstörning ADHD Läs mer Jag behöver bränsle följ med Wilda och Walter på matäventyr
 Jag behöver bränsle följ med Wilda och Walter på matäventyr Handledarguide Inledning Vill du skapa förutsättningar för barnen att vara aktiva, lära själva och reflektera? Vill du skapa en miljö där barnen Läs mer Att leva med schizofreni - möt Marcus
 Artikel publicerad på Doktorn.com 2011-01-13 Att leva med schizofreni - möt Marcus Att ha en psykisk sjukdom kan vara mycket påfrestande för individen liksom för hela familjen. Ofta behöver man få medicinsk Läs mer Hur vi i Matlaget hjälper barn med ätovilja Nätverket mat, måltider och funktionsnedsättning 10 november 2014
 Hur vi i Matlaget hjälper barn med ätovilja Nätverket mat, måltider och funktionsnedsättning 10 november 2014 Arbetsterapeut Maria Eklöw Bosaeus Dietist Marie Karpmyr Folke Bernadotte regionhabilitering Läs mer personlig hälsa per appelqvist
 per appelqvist Så förhöjer vi båtupplevelsen forskning på hjärnaktivitet visar att om vi fokuserar på en sak i taget så blir vi lyckligare. vägen dit går via mindfulness. en av landets ledande experter, Läs mer 2016 © DocPlayer.se Sekretesspolicy | Användarvillkor | Kontakta oss


text:
 Anunţ juridic important
 |
 21989A1013(05)
 Jurnalul Oficial L 295 , 13/10/1989 p. 0029 - 0034 ediţie specială finlandeză: capitol 11 volum 15 p. 0113 ediţie specială suedeză: capitol 11 volum 15 p. 0113 ediţie specială în limba cehă capitol 02 volum 04 p. 117 - 122 ediţie specială în limba estonă capitol 02 volum 04 p. 117 - 122 ediţie specială în limba maghiară capitol 02 volum 04 p. 117 - 122 ediţie specială în limba lituaniană capitol 02 volum 04 p. 117 - 122 LV.ES capitol 02 volum 04 p. 117 - 122 MT.ES capitol 02 volum 04 p. 117 - 122 PL.ES capitol 02 volum 04 p. 117 - 122 SK.ES capitol 02 volum 04 p. 117 - 122 ediţie specială în limba slovenă capitol 02 volum 04 p. 117 - 122
 19890712Protocol adiționalla Acordul dintre Comunitatea Economică Europeană și Confederația Elvețiană privind eliminarea și prevenirea restricțiilor cantitative la export sau măsuri cu efect echivalentCOMUNITATEA ECONOMICĂ EUROPEANĂ,pe de o parte, șiCONFEDERAȚIA ELVEȚIANĂ,pe de altă parte,AVÂND ÎN VEDERE Acordul dintre Comunitatea Economică Europeană și Confederația Elvețiană, semnat la Bruxelles la data de 22 iulie 1972, denumit în continuare "acordul", în special articolul 32,AMINTIND obiectivul de a crea un spațiu economic european potrivit Declarației comune adoptate de miniștrii statelor membre ale Asociației Europene a Liberului Schimb (AELS), de statele membre ale Comunității și de Comisia Comunităților Europene la Luxemburg, la data de 9 aprilie 1984;PREOCUPAȚI de nevoia de a dezvolta relațiile comerciale în interesul reciproc al economiilor lor prin eliminarea barierelor existente care afectează exporturile de produse care intră sub incidența acordului și prin prevenirea apariției de noi bariere;CONȘTIENȚI totuși că, în anumite circumstanțe excepționale, se poate ca una din părțile contractante să fie constrânsă să ia măsuri de salvgardare privind exporturile și că în acest scop trebuie adoptate dispoziții speciale,AU HOTĂRÂT SĂ ÎNCHEIE PREZENTUL PROTOCOL:Articolul 1Următoarele articole se inserează în acord:"Articolul 13a(1) În comerțul între Comunitate și Elveția nu se introduce nici o nouă restricție cantitativă la export sau vreo altă măsură cu efect echivalent.(2) Restricțiile cantitative la export și măsurile cu efect echivalent se elimină la data de 1 ianuarie 1990, cu excepția celor aplicate la data de 1 ianuarie 1989 pentru produsele menționate în Protocolul nr. 6, care se elimină în conformitate cu dispozițiile protocolului menționat anterior.Articolul 13bPartea contractantă care dorește să modifice regimul pe care îl aplică exporturilor către țări terțe trebuie pe cât posibil să notifice Comitetul mixt cu cel puțin treizeci de zile înaintea intrării în vigoare a modificării propuse. Comitetul ia notă de orice observație a celeilalte părți contractante cu privire la distorsiunile care pot să rezulte în consecință.Articolul 24aÎn cazul în care respectarea dispozițiilor articolelor 7 și 13a duce la:1. reexportarea către o țară terță pentru care partea contractantă exportatoare menține pentru produsul în cauză restricții cantitative la export, drepturi la export sau măsuri cu efect echivalent, sau2. o penurie gravă sau pericolul de a se ajunge la o penurie gravă referitoare la un produs esențial pentru partea contractantă exportatoareși în cazul în care situațiile menționate mai sus provoacă sau riscă să provoace grave dificultăți pentru partea contractantă exportatoare, aceasta din urmă poate lua măsuri adecvate în condițiile și cu respectarea procedurilor prevăzute la articolul 27."Articolul 2(1) Articolul 7 alineatul (2) din acord se înlocuiește cu următorul text:"(2) În cazul produselor enumerate la anexa III, taxele vamale la export și taxele cu efect echivalent se elimină în conformitate cu dispozițiile din anexa mai sus menționată."(2) Anexa III din acord se înlocuiește cu următorul text:"19890712"ANEXA IIILista produselor menționate la articolul 7 din acordTaxele vamale aplicate de Elveția la exporturile produselor enumerate în continuare în Comunitate se elimină potrivit următorului calendar:Poziția din sistemul armonizat numărul | Denumirea mărfurilor | Data eliminării |ex 26.20 | Cenușă și reziduuri care conțin în principal aluminiu | 1 ianuarie 1993 |74.04 | Deșeuri și resturi de cupru | 1 ianuarie 1993 |76.02 | Deșeuri și resturi de aluminiu | 1 ianuarie 1993" |"Articolul 3Articolul 27 din acord se înlocuiește cu următorul text:"Articolul 27(1) În cazul în care una din părțile contractante supune importurile sau exporturile de produse care ar putea provoca dificultățile menționate la articolele 24, 24a și 26 la o procedură administrativă care are ca obiect furnizarea rapidă de informații în ceea ce privește evoluția curentelor comerciale, aceasta informează cealaltă parte contractantă despre această procedură.(2) În cazurile menționate la articolele 22-26, înainte de a lua măsurile prevăzute de acestea sau de îndată ce este posibil în cazurile menționate la alineatul (3) litera (e) din prezentul articol, partea contractantă în cauză furnizează Comitetului mixt toate elementele necesare pentru a permite o examinare aprofundată a situației, în vederea găsirii unei soluții acceptabile pentru părțile contractante. În alegerea măsurilor se va acorda prioritate celor care aduc cele mai puține perturbări funcționării acordului.Măsurile de salvgardare sunt notificate imediat Comitetului mixt și fac obiectul unor consultări periodice în cadrul acestuia, în special în vederea eliminării lor de îndată ce condițiile permit acest lucru.(3) Pentru punerea în aplicare a alineatului (2), se aplică următoarele dispoziții:(a) în ceea ce privește articolul 23, fiecare dintre părțile contractante poate sesiza Comitetul mixt dacă aceasta consideră că o anumită practică este incompatibilă cu buna funcționare a acordului, în sensul articolului 23 alineatul (1).Părțile contractante comunică Comitetului mixt orice informație utilă și îi acordă asistența necesară în vederea examinării dosarului și, după caz, eliminării practicii incriminate.În cazul în care partea contractantă respectivă nu pune capăt practicii incriminate în termenul stabilit în cadrul Comitetului mixt sau în cazul în care nu se ajunge la un acord în cadrul Comitetului în termen de trei luni de la ziua sesizării, partea contractantă interesată poate adopta măsurile de salvgardare pe care le consideră necesare pentru a remedia dificultățile grave care rezultă din practica în cauză, în special poate proceda la retragerea concesiunilor tarifare;(b) în ceea ce privește articolul 24, dificultățile care rezultă din situația respectivă, menționată la articolul de mai sus, se notifică spre examinare Comitetului mixt, care poate lua deciziile necesare pentru a le rezolva.În cazul în care Comitetul mixt sau partea contractantă exportatoare nu a luat o decizie care să pună capăt dificultăților în termen de treizeci de zile de la notificare partea contractantă importatoare este autorizată să perceapă o taxă compensatorie pentru produsul importat.Această taxă compensatorie se calculează în funcție de incidența asupra valorii mărfurilor în cauză a disparităților tarifare constatate pentru materiile prime sau produsele intermediare încorporate;(c) în ceea ce privește articolul 24a, dificultățile care rezultă din situațiile menționate la articolul de mai sus se notifică spre examinare Comitetului mixt. În ceea ce privește articolul 24a punctul 2, pericolul de penurie trebuie să fie constatat efectiv prin indicatorii de cantitate și de preț adecvați.Comitetul mixt poate lua orice decizie necesară pentru a pune capăt acestor dificultăți. În cazul în care Comitetul mixt nu a luat o decizie în termen de treizeci de zile de la notificare, partea contractantă exportatoare este autorizată să aplice temporar măsuri adecvate pentru exporturile produsului în cauză;(d) în ceea ce privește articolul 25, are loc o consultare în cadrul Comitetului mixt înainte ca partea contractantă interesată să ia măsurile adecvate;(e) în cazul în care în circumstanțe excepționale este necesară o intervenție imediată care exclude o examinare prealabilă, partea contractantă interesată poate, în situațiile menționate la articolele 24, 24a, 25 și 26, precum și în cazul ajutoarelor la export cu o incidență directă imediată asupra schimburilor comerciale, să aplice fără întârziere măsurile conservatorii strict necesare pentru a remedia situația."Articolul 4Următorul protocol se adaugă la acord:"19890712"PROTOCOLUL NR. 6privind eliminarea anumitor restricții cantitative la exportRestricțiile cantitative aplicate de Comunitate la exporturile produselor enumerate în continuare în Elveția se elimină cel târziu la datele indicate.Poziția din sistemul armonizat numărul | Denumirea mărfurilor | Data eliminării |74.04 | Deșeuri și resturi de cupru | 1.1.1993 |ex 44.01 | Lemn de foc de conifere și talaș de pin și de brad | 1.1.1993 |ex 44.03 | Lemn brut, chiar cojit sau simplu subțiat | |Altele, cu excepția plopului | 1.1.1993 |Lemn ecarisat sau semiecarisat, dar fără altă transformare: | |Altele, cu excepția plopului | 1.1.1993 |ex 44.07 | Lemn tăiat longitudinal, tranșat sau ecarisat, cu o grosime de peste 6 mm | |De conifere, cu excepția scândurilor destinate fabricării cutiilor, sitelor sau ciururilor și asimilate | 1.1.1993 |ex 41.01 | Piei brute de bovine cu o greutate mai mică de 6 kg per piele | 1.1.1992 |ex 41.02 | Piei brute de ovine | 1.1.1992 |ex 41.03 | Piei brute de caprine | 1.1.1992 |ex 43.01 | Blănuri brute de iepuri | 1.1.1992" |"Articolul 5Protocolul adițional este aplicabil, de asemenea, Principatului Liechtenstein atât timp cât Tratatul din 29 martie 1923 privind stabilirea unei uniuni vamale între Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein va rămâne în vigoare.Articolul 6Prezentul protocol adițional se aprobă de părțile contractante în conformitate cu procedurile proprii ale acestora.Acesta intră în vigoare la data de 1 ianuarie 1990, cu condiția ca părțile contractante să își notifice reciproc înainte de această dată îndeplinirea procedurilor necesare în acest scop.În cazul în care părțile contractante nu și-au notificat reciproc îndeplinirea procedurilor înainte de această dată, protocolul se aplică provizoriu începând cu data de 1 ianuarie 1990.Articolul 7Prezentul protocol adițional se redactează în dublu exemplar în limbile daneză, engleză, franceză, germană, greacă, italiană, olandeză, portugheză și spaniolă, fiecare din aceste texte fiind considerat autentic.Hecho en Bruselas, a doce de julio de mil novecientos ochenta y nueve.Udfærdiget i Bruxelles, den tolvte juli nitten hundrede og niogfirs.Geschehen zu Brüssel am zwölften Juli neunzehnhundertneunundachtzig.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δώδεκα Ιουλίου χίλια εννιακόσια ογδόντα εννέα.Done at Bruxssels on the twelfth day of July in the year one thousand nine hundred and eighty-nine.Fait à Bruxelles, le douze juillet mil neuf cent quatre-vingt-neuf.Fatto a Bruxelles, addì dodici luglio millenovecentottantanove.Gedaan te Brussel, de twaalfde juli negentienhonderd negenentachtig.Feito em Bruxelas, em doze de Julho de mil novecentos e oitenta e nove.Por el Consejo de las Comunidades EuropeasFor Rådet for De Europæiske FælesskaberFür den Rat der Europäischen GemeinschaftenΓια το Συμβούλιο των Ευρωπαϊκών ΚοινοτήτωνFor the Council of the European CommunitiesPour le Conseil des Communautés européennesPer il Consiglio delle Comunità europeeVoor de Raad van de Europese GemeenschappenPelo Conselho das Comunidades Europeias+++++ TIFF +++++Por el Gobierno de la Confederación SuizaFor regeringen for SchweizFür die Regierung der Schweizerischen EidgenossenschaftΓια την κυβέρνηση της Ελβετικής ΣυνομοσπονδίαςFor the Governement of the Swiss ConfederationPour le gouvernement de la Confédération suissePer il governo della Confederazione svizzeraVoor de Regering van de Zwitserse BondsstaatPelo Governo da Confederação Suíça+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------19890712DECLARAȚIA COMUNĂ A PĂRȚILOR CONTRACTANTEla Protocolul adițional la Acordul dintre Comunitatea Economică Europeană și Confederația Elvețiană privind eliminarea și prevenirea restricțiilor cantitative la export sau măsuri cu efect echivalentPărțile contractante declară că articolele 7, 13a și 13b din acord se aplică produselor menționate la articolul 2 din acord:- inclusiv produselor petroliere menționate la articolul 14 din acord;- cu excepția produselor care intră sub incidența acordului între statele membre ale Comunității Europene a Cărbunelui și Oțelului și Comunitatea Europeană a Cărbunelui și Oțelului, pe de o parte, și Confederația Elvețiană, pe de altă parte.--------------------------------------------------


text:
Zona euro se referă la cele 19 state din Uniunea Europeană care au adoptat euro ca monedă unică. Zona euro este o zonă monetară.
 Cele 19 țări membre sunt Austria, Belgia, Cipru, Finlanda, Estonia, Franța, Germania, Grecia, Irlanda, Italia, Letonia, Lituania, Luxemburg, Malta, Țările de Jos, Portugalia, Spania, Slovenia, Slovacia. Pe lângă acestea, 4 "micro-state", prin acordurile monetare încheiate cu vecinii lor, sunt și ele atașate la zona euro: Andorra, Monaco, San Marino și Vatican.
 Zona a fost creată în 1999 de unsprezece țări, la care s-a alăturat Grecia în 2001, Slovenia în 2007, Cipru și Malta în 2008, Slovacia în 2009, Estonia în 2011, Letonia în 2014 și Lituania în 2015.
 Trei țări din Uniunea Europeană nu au fost de acord cu introducerea acestei monede, și anume Danemarca, Regatul Unit și Suedia. Între timp, Regatul Unit s-a retras din Uniunea Europeană.
 Rata de directare a zonei euro, fixată de Banca Centrală Europeană din Frankfurt am Main, Germania, este de 3,25 %.
 Membri
 Teritoriile dependente ale statelor membre ale UE - în afara UE
 Cinci din teritoriile dependente ale statelor membre ale UE care nu fac parte din UE au adoptat moneda euro:
 Akrotiri și Dhekelia (Teritoriul britanic, cu Cipru asigurând implementarea legilor din zona euro, adoptată pe 1 ianuarie 2008, înlocuind Lira cipriotă)
 Saint-Martin
 Saint-Barthélemy
 Saint Pierre și Miquelon
 Teritoriile australe și antarctice franceze
 Referințe
 Economie | Euro | Europa | Uniunea Europeană
 Vezi și
 Extinderea zonei euro
 Uniunea Europeană
 Monedă
 Euro
 Forex