type: wikipedia

text:
Injazju ta' Loyola (Bask: Ignazio Loiolakoa, Spanjol: Ignacio de Loyola; c. 23 ta' Ottubru 1491 – 31 ta' Lulju 1556) kien qassis u teologu Bask, li waqqaf is-soċjetà reliġjuża magħrufa bħala s-Soċjetà ta' Ġesù (il-Ġiżwiti) u sar l-ewwel Superjur Ġenerali tagħha. Il-Ġiżwiti servew lill-Papa bħala missjunarji, u huma marbutin b'vot speċjali ta' ubbidjenza lejn il-Papa fejn jidħlu missjonijiet. Kienu forza importanti fi żmien il-Kontro-Riforma.
 Injazju jibqa' msemmi bħala direttur spiritwali ta' ħila. Il-metodu tiegħu jinsab fl-Eżerċizzji Spiritwali, sett sempliċi ta' meditazzjonijiet, talb u eżerċizzji mentali oħra, mitbugħ għall-ewwel darba fl-1548.
 Tfulija
 Twieled f'kastell f'Loyola, belt żgħira fuq ix-xmara Urola fil-Biskajja, fi Spanja. Sitt xhur qabel ma twieled, l-armata tar-Re Ferdinandu u Isabella kien irnexxielha tkeċċi lill-Mori minn Spanja u sena biss wara twelidu, Kristofru Kolombu kixef il-kontinent ġdid tal-Amerika.
 Missier u omm Injazju, Don Beltram Ibanjez u Dona Marina Sanchez, kellhom familja numeruża ta' tmien subien u ħamest ibniet. Injazju kien is-seba' wieħed fost is-subien. Missier Injazju, Don Beltram, ma kienx ikun fil-kastell. Kien ikun jitqabad mal-armata tar-Re Ferdinandu fil-ġlied tal-Ispanjoli kontra l-Mori. Fid-dar kienet tmexxi kollox Dona Marina, omm Injazju.
 Meta Injazju kellu tmien snin, safa ltim minn ommu. Ftit wara, minn Napli waslet l-aħbar ħażina tal-mewt ta' ħuh il-kbir, Juan, li kien qed jiġġieled kontra l-Franċiżi f'Napli. Ħabib tal-familja, Don Juan Velaquez, li kien it-teżorier tar-Re Ferdinandu, offra lil missier Injazju biex jieħu għandu lil Injazju fil-kastell tiegħu ta' Arevalo f'Kastilja biex hemm iħarrġu fis-sengħa nobbli bħala kavallier u Injazju sab ruħu ma' xi żgħażagħ oħra sħabu f'Kastilja fejn dam għaxar snin.
 Il-Battalja ta' Pamplona
 Injazju kien tgħallem sewwa s-sengħa ta' Kavallier, u ingaġġa ma' Don Manrik de Lara kaptan fl-armata u ħabib ta' Ferdinandu. Dan malajr bagħtu jiddefendi belt żgħira fuq il-fruntiera bejn Franza u Spanja, jisimha Pamplona. Il-Franċiżi kienu diġa' dawru Pamplona bir-riġmenti tagħhom u mmiraw għal fuqha mat-tletin kanun.
 Fil-battalja, Injazju ntaqat b'balla. Tertqitlu rkobbtu l-leminija u ħadet sbrixx lil siequ x-xellugija. Stabat mal-art u l-Ispanjoli fil-pront tellgħu bandiera bajda bħala sinjal biex jieqaf f'daqqa l-ġlied.
 L-infermiera, xħin raw sieq Injazju, qegħdulu l-għadmiet ta' rkopptu f'posthom u rabtuhielu b' faxex twal ma' njama. Meddewh fuq friex merfugħ bejn żewġt ibsaten u telqu bih lejn daru xi sittin mil 'il bogħod. Imma, sa ma wassluh ġewwa Loyola u sa ma waslu tobba mħarrġin minn Burgos, kien laħaq għadda ż-żmien u l-għadam kien beda jagħqad ma' xulxin. It-tobba sabu li l-leminija kienet ftit qasira u kellu għadma mqabbża taħt irkopptu. Beżgħu jmissuh. Imma Injazju insista li ma riedx jibqa' zopp. Reġgħu kisrulu rkopptu biex itawluhielu. Imbagħad dendlulu ma' siequ piż mehmuż bil-lenza u telqu. Il-kura ħadet iktar minn ħames xhur.
 Il-Konverżjoni
 Biex jgħaddi l-ħin kemm dam jiddewwa, Injazju talab lil oħtu Madalen iġġiblu xi rumanz x'jaqra. Għax kellu kilba biex jaqra r-rumanzi kavallereski ta' Amadis u l-maħbuba tiegħu Orjana. Imma f'Loyola ma kienx hemm rumanzi. Fis-senduq sabitlu Ħajja ta' Kristu oriġinarjament miktuba bil-Latin minn Patri Ludolf ta' Sassonja. Sabitlu wkoll ktieb ieħor iżgħar tal-Ħajjiet tal-Qaddisin li fih il-kittieb kien pinġa l-qaddisin bħala kavallieri ta' Kristu.
 Injazju beda jaqra l-ewwel dan il-ktejjeb tal-Ħajjiet tal-Qaddisin. Beda jgħid: “Kos, dawn il-qaddisin kienu nies qalbiena! Daqs kavallieri tħabtu għas-sultan tagħhom! Jekk għamel hekk Franġisku u hekk Duminku, l-istess irrid li nagħmel jien għal Kristu. Għax bħal Franġisku mmur ġo l-Art Imqaddsa u bħal Duminku 'l ħadd ma nħalli jkasbar il-ġieħ li jixraq lis-Sultan tas-Slaten!"
 Meta fieq għamel pellegrinaġġ lis-Santwarju tal-Madonna f’Montserrat. Is-sentejn ta’ wara għaddiehom f’Manresa. Kien f’dawn is-sentejn ta’ talb u ġabra li hu beda jikteb il-ktieb famuż tiegħu ”L-Eżerċizzi Spiritwali”. Fl-1523 telaq minn Manresa u mar jagħmel pellegrinaġġ għall-Art Imqaddsa.
 Studji
 Meta reġa lura Spanja fl-1524, ra li mingħajr edukazzjoni soda ma setax iwettaq il-missjoni tiegħu, u telaq lejn Barċellona biex jibda jistudja l-Latin.
 Fl-1528, mar l-Universita’ ta’ Pariġi. Hawnhekk iltaqa’ u sar ħabib kbir ma’ sitt studenti li wieħed minnhom kien San Franġisk Saverju, u ieħor San Pietru Faber.
 Is-Soċjetà ta' Ġesù
 Fl-1534, San Injazju u sħabu għamlu l-vot tal-kastita’ u tal-poverta’ fil-kappella ta’ Montmartre, u wegħdu li jmorru jippridkaw il-Vanġelu fil-Palestina u joffru s-servizzi tagħhom dirett lill Papa Pawlu III. Hekk twaqqfet is-Soċjeta’ ta’ Ġesù, jew il-Ġiżwiti kif huma magħrufin illum.
 Fl-1537, San Injazju u l-kumpanni tiegħu li issa kienu saru disgħa, marru Venezja u ġew ordnati saċerdoti. Billi ma setgħux imorru l-Art Imqaddsa, marru Ruma u offrew lilhom infushom lill-Papa Pawlu III. Hekk l-Ordni ġie uffiċjalment imwaqqaf fl-1540. Fl-1541, San Injazju ġie magħżul biex ikun l-ewwel Superjur Ġenerali, u għadda l-kumplament ta’ ħajtu f’Ruma, imexxi s-Soċjeta’ ta’ Ġesù.
 L-Aħħar Snin
 Fil-Kongregazzjoni Ġenerali tal-l551, li ltaqgħet biex tapprova l-Kostituzzjonijiet, talab lid-Delegati biex jirriżenja minn Superjur Ġenerali għal raġunijiet ta' saħħa. Imma d-Delegati ma laqgħux it-talba tiegħu u kellu jkompli jmexxi l-Kumpanija bħala Ġeneral sakemm miet fil-31 ta' Lulju tal-1556. Kellu 65 sena.
 F'mewtu, il-Kumpanija kienet tgħodd ftit iżjed minn 1000 ruħ, imqassmin f'aktar minn 100 dar, fi 12-il Provinċja.
 Kanonizzazzjoni
 Ġie ddikjarat Beatu mill-Papa Pawlu V fis-27 ta' Lulju 1609 u ddikjarat Qaddis mill-Papa Gregorju XV fit-12 ta' Marzu, 1622.
 Fl-1922, ġie magħżul bħala l-Patrun Speċjali tal-Eżerċizzi Spiritwali u tal-Irtiri.
 Qaddisin


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,23.5.2016
 COM(2016) 280 final
 2016/0146(NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS,
 millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Kosovo* vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepinguga moodustatud stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogus Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht seoses stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu otsusega, millega võetakse vastu nimetatud nõukogu töökord
 SELETUSKIRI
 Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Kosovo vaheline stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping jõustus 1. aprillil 2016.
 Nimetatud lepingu artikliga 126 moodustatud stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu kontrollib lepingu täitmist ja tegeleb kõikide lepingu raames esilekerkivate tähtsamate küsimustega, samuti muude ühist huvi pakkuvate kahepoolsete või rahvusvaheliste küsimustega.
 Vastavalt stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artiklile 127 kehtestab stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu oma töökorra. Vastavalt lepingu artiklile 129 määratakse töökorraga kindlaks stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu tema ülesannete täitmisel abistava stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee kohustused.
 Kooskõlas ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9 määrab nõukogu, kes tegutseb komisjoni ettepaneku alusel, oma otsusega kindlaks stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogus liidu nimel võetava seisukoha seoses stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu otsusega, millega võetakse vastu nimetatud nõukogu töökord.
 Seetõttu kutsutakse nõukogu üles võtma vastu käesolevale seletuskirjale lisatud ettepanek otsuse kohta, milles käsitletakse Euroopa Liidu seisukohta seoses stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu otsusega, millega võetakse vastu nimetatud nõukogu töökord.
 Nõukogu teavitamiseks on eraldi dokumendis esitatud asjaomaste alamkomiteede ja töörühmade töökorra kavand.
 2016/0146 (NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS,
 millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Kosovo
 1* vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepinguga moodustatud stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogus Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht seoses stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu otsusega, millega võetakse vastu nimetatud nõukogu töökord
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 217 koostoimes artikli 218 lõikega 9,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
 ning arvestades järgmist:
 (1)Ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Kosovo* vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu (edaspidi „leping“) artikliga 126 moodustatakse stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu.
 (2)Lepingu artikli 127 lõikega 2 nähakse ette, et stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu võtab vastu oma töökorra.
 (3)Lepingu artikli 129 lõikega 1 nähakse ette, et stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu abistab stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee (edaspidi „komitee”).
 (4)Lepingu artikli 129 lõigetega 2 ja 3 nähakse samuti ette, et stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu peab määrama oma töökorras kindlaks komitee kohustused ning et stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu võib delegeerida komiteele oma volitused.
 (5)Lepingu artiklis 131 sätestatakse, et stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu võib asutada muid erikomiteesid või asutusi, kes aitavad nõukogu tema kohustuste täitmisel. Lisaks sätestatakse kõnealuses artiklis, et stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu määrab oma töökorras kindlaks selliste komiteede ja asutuste koosseisu, ülesanded ja töökorralduse,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Euroopa Liit võtab stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikliga 126 moodustatud stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogus seisukoha toetada käesolevale otsusele lisatud stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu otsuse eelnõul põhineva nõukogu töökorra vastuvõtmist.
 Väiksemaid muudatusi nimetatud otsuse eelnõus võib teha ilma nõukogu täiendava otsuseta.
 Artikkel 2
 Liikmesriigid kuuluvad stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu istungitel Euroopa Liidu delegatsiooni koosseisu. Arvestades töökorra artiklit 3, esitavad liikmesriigid liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile selle kohta vajaliku teabe.
 Brüssel,
 Nõukogu nimel
 eesistuja
 (1)
 *Kõnealune määratlus ei piira Kosovo staatust käsitlevaid seisukohti ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/1999 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.
 ---documentbreak---
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,23.5.2016
 COM(2016) 280 final
 LISA
 järgmise dokumendi juurde:
 ETTEPANEK: NÕUKOGU OTSUS,
 millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Kosovo* vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepinguga moodustatud stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogus Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht seoses stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu otsusega, millega võetakse vastu nimetatud nõukogu töökord
 Euroopa Liidu ja Kosovo* stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu [kuupäev] otsus nr 1, millega võetakse vastu nimetatud nõukogu töökord
 STABILISEERIMIS- JA ASSOTSIEERIMISNÕUKOGU,
 võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Kosovo* vahelist stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut (edaspidi „leping“), eriti selle artikleid 126, 127, 129 ja 131,
 ning arvestades, et kõnealune leping jõustus 1. aprillil 2016,
 ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:
 Artikkel 1
 Eesistuja
 Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu eesistujaks on 12 kuu pikkuste ajavahemike kaupa vaheldumisi mõlemad pooled. Esimene ajavahemik algab stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu esimese istungi päeval ja lõpeb sama aasta 31. detsembril.
 Artikkel 2
 Istungid
 Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu istungid toimuvad kord aastas kõrgel poliitilisel tasandil. Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu erakorralisi istungeid võidakse poolte kokkuleppel korraldada ükskõik kumma poole taotlusel. Kui pooled ei lepi kokku teisiti, toimuvad kõik stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu istungid Brüsselis. Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu istungid kutsuvad kokkuleppel eesistujaga ühiselt kokku stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu sekretärid.
 Artikkel 3
 Delegatsioonid
 Enne iga istungit teatatakse eesistujale poolte delegatsioonide kavandatud koosseis. Euroopa Investeerimispanga esindaja osaleb vaatlejana neil stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu istungitel, mille päevakorras on panka käsitlevad küsimused. Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu võib kutsuda oma istungitele teatavates küsimustes teabe saamiseks ka muid isikuid.
 Artikkel 4
 Sekretariaat
 Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu sekretäridena tegutsevad ühiselt üks Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi ametnik ja üks ametnik Kosovo esindusest Belgias.
 Artikkel 5
 Kirjavahetus
 Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogule adresseeritud kirjad saadetakse stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu eesistuja nimele Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi aadressile.
 Sekretäride ülesanne on kirjade edastamine stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu eesistujale ja vajaduse korral nende saatmine teistele stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu liikmetele. Laiali saadetavad kirjad adresseeritakse komisjoni peasekretariaadile, Euroopa välisteenistusele ning Kosovo esindusele Belgias.
 Sekretärid saadavad stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu eesistuja kirjad adressaatidele ja vajaduse korral ka teistele stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu liikmetele teises lõigus osutatud aadressidel.
 Artikkel 6
 Avalikustamine
 Kui ei ole otsustatud teisiti, ei ole stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu istungid avalikud.
 Artikkel 7
 Istungite päevakord
 1.Eesistuja koostab iga istungi esialgse päevakorra. Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu sekretärid saadavad selle artiklis 5 nimetatud adressaatidele hiljemalt 15 päeva enne istungi algust. Esialgne päevakord sisaldab küsimusi, mille päevakorda võtmise taotluse on eesistuja saanud hiljemalt 21 päeva enne istungi algust, kuid need võetakse esialgsesse päevakorda ainult juhul, kui sekretärid on asjaomased alusdokumendid enne päevakorra laialisaatmist kätte saanud. Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu kinnitab päevakorra iga istungi algul. Poolte kokkuleppel võidakse päevakorda võtta ka küsimusi, mida esialgses päevakorras ei ole.
 2.Erijuhtudel ilmnevaid vajadusi arvestades võib eesistuja mõlema poole nõusolekul lõikes 1 sätestatud tähtaegu lühendada.
 Artikkel 8
 Istungi protokoll
 Sekretärid koostavad iga istungi protokolli kavandi. Üldjuhul märgitakse protokollis iga päevakorrapunkti kohta:
 –stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogule esitatud dokumendid;
 –seisukohad, mille stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu liige on palunud protokolli kanda;
 –vastuvõetud otsused ja esitatud soovitused, kokkulepitud seisukohad ja tehtud järeldused.
 Protokolli kavand esitatakse kinnitamiseks stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogule. Pärast kinnitamist kirjutavad eesistuja ja mõlemad sekretärid protokollile alla. Protokolle säilitatakse assotsieerimisdokumentide hoiulevõtjana tegutseva Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi arhiivis. . Kõigile artiklis 5 osutatud adressaatidele edastatakse protokolli tõestatud koopia.
 Artikkel 9
 Otsused ja soovitused
 1.Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu otsused ja soovitused võetakse vastu poolte kokkuleppel, ilma et see piiraks kokkuleppe artikli 5 kohaldamist. Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu võib vastu võtta otsuseid või esitada soovitusi kirjaliku menetluse teel, kui pooled selles kokku lepivad.
 2.Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu lepingu artikli 128 tähenduses vastu võetud otsuste või esitatud soovituste pealkirjas on kas sõna „otsus“ või „soovitus“ ning sellele järgneb seerianumber, vastuvõtmise kuupäev ja sisu kirjeldus. Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu otsustele ja soovitustele kirjutab alla eesistuja ja need kinnitavad mõlemad sekretärid. Otsused ja soovitused edastatakse kõigile artiklis 5 osutatud adressaatidele. Kumbki pool võib otsustada, kas avaldada stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu otsused ja soovitused oma ametlikus väljaandes.
 Artikkel 10
 Keeled
 Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu ametlikeks keelteks on stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu autentsed keeled. Kui ei otsustata teisiti, toimuvad arutelud stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogus neis keeltes koostatud dokumentide alusel.
 Artikkel 11
 Kulud
 Euroopa Liit ja Kosovo kannavad ise oma stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu istungitel osalemisega seotud personali-, reisi- ja ülalpidamiskulud, samuti posti- ja telekommunikatsioonikulud. Istungite suulise tõlke, dokumentide tõlkimise ja paljundamise ning muud istungite korraldamisega seotud kulud kannab istungit korraldav pool.
 Artikkel 12
 Stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee
 1.Stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee (edaspidi „komitee“) moodustatakse stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu abistamiseks tema kohustuste täitmisel. Komitee koosneb ühelt poolt ELi ja teiselt poolt Kosovo esindajatest, kelleks on üldjuhul kõrgemad riigiteenistujad.
 2.Komitee valmistab ette stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu istungeid ja arutelusid, rakendab vajaduse korral stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu otsuseid ning tagab üldiselt assotsieerimissuhte järjepidevuse ja lepingu nõuetekohase toimimise. Komitee tegeleb kõigi stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogult talle suunatud küsimuste ja mis tahes muude küsimustega, mis võivad stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu täitmise käigus jooksvalt üles kerkida. Komitee esitab stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogule vastuvõtmiseks ettepanekuid või otsuste/soovituste eelnõusid.
 3.Kui lepingus viidatakse konsulteerimise kohustusele või võimalusele, võivad asjaomased konsultatsioonid toimuda komitees. Poolte kokkuleppel võivad konsultatsioonid jätkuda stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogus.
 4.Stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee töökord on lisatud käesolevale otsusele.
 [Koht]
 Stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu nimel
 eesistuja
 I LISA
 järgmise dokumendi juurde
 Euroopa Liidu ja Kosovo* stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu [kuupäev] otsus nr 1
 Stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee töökord
 Artikkel 1
 Eesistuja
 Komitee eesistujaks on 12 kuu pikkuste ajavahemike kaupa vaheldumisi mõlemad pooled. Esimene ajavahemik algab stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu esimese istungi päeval ja lõpeb sama aasta 31. detsembril.
 Artikkel 2
 Istungid
 Komitee tuleb poolte kokkuleppel kokku vastavalt vajadusele. Kõik komitee istungid toimuvad poolte kokkulepitud ajal ja kohas. Komitee istungid kutsub kokku komitee eesistuja.
 Artikkel 3
 Delegatsioonid
 Enne iga istungit teatatakse eesistujale poolte delegatsioonide kavandatud koosseis.
 Artikkel 4
 Sekretariaat
 Komitee sekretäridena tegutsevad ühiselt üks Euroopa Komisjoni ametnik ning üks Kosovo valitsuse ametnik. Kogu käesolevas otsuses sätestatud komitee eesistuja kirjavahetus edastatakse komitee sekretäridele ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu eesistujale ja sekretäridele.
 Artikkel 5
 Avalikustamine
 Kui ei ole otsustatud teisiti, ei ole komitee istungid avalikud.
 Artikkel 6
 Istungite päevakord
 1.
 Eesistuja koostab iga istungi esialgse päevakorra. Komitee sekretärid saadavad selle artiklis 4 osutatud adressaatidele hiljemalt 30 tööpäeva enne istungi algust. Esialgne päevakord sisaldab küsimusi, mille päevakorda võtmise taotluse on eesistuja saanud hiljemalt 35 tööpäeva enne istungi algust, kuid need võetakse esialgsesse päevakorda ainult juhul, kui sekretärid on asjaomased alusdokumendid enne päevakorra laialisaatmist kätte saanud. Konkreetsete küsimuste kohta teabe saamiseks võib komitee paluda oma istungitele osalema eksperte. Komitee kinnitab päevakorra iga istungi algul. Poolte kokkuleppel võidakse päevakorda võtta ka küsimusi, mida esialgses päevakorras ei ole.
 2.
 Erijuhtudel ilmnevaid vajadusi arvestades võib eesistuja mõlema poole nõusolekul lõikes 1 sätestatud tähtaegu lühendada.
 Artikkel 7
 Istungi protokoll
 Kõik istungid protokollitakse. Protokoll tugineb eesistuja kokkuvõttele stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee tehtud järeldustest. Kui stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee on protokolli heaks kiitnud, kirjutavad eesistuja ja mõlemad sekretärid sellele alla ja protokoll edastatakse säilitamiseks mõlemale poolele. Protokolli koopia edastatakse kõigile artiklis 4 märgitud adressaatidele.
 Artikkel 8
 Otsused ja soovitused
 Kui stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu volitab komiteed vastavalt lepingu artiklile 128 mingil konkreetsel juhul otsuseid vastu võtma või soovitusi esitama, tehakse seda vastavalt stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu töökorra artiklile 9.
 Artikkel 9
 Kulud
 Euroopa Liit ja Kosovo kannavad ise oma komitee istungitel osalemisega seotud personali-, reisi- ja elamiskulud, samuti posti- ja telekommunikatsioonikulud. Istungite suulise tõlke, dokumentide tõlkimise ja paljundamise ning muud istungite korraldamisega seotud kulud kannab istungit korraldav pool.
 Artikkel 10
 Alamkomiteed ja töörühmad
 Komitee võib moodustada enda alluvuses töötavaid alamkomiteesid ja töörühmi. Need annavad iga oma istungi järel aru komiteele. Komitee võib oma otsusega iga olemasoleva alamkomitee või töörühma laiali saata, kindlaks määrata nende töökorra või seda muuta või moodustada uusi alamkomiteesid või töörühmi, kes teda ta kohustuste täitmisel abistavad. Nimetatud alamkomiteedel ja töörühmadel puudub otsustusõigus.
 ---documentbreak--- NA ---documentbreak---
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,23.5.2016
 COM(2016) 280 final
 LISA
 järgmise dokumendi juurde:
 ETTEPANEK: NÕUKOGU OTSUS,
 millega määratakse kindlaks ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Kosovo* vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepinguga moodustatud stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogus Euroopa Liidu nimel võetav seisukoht seoses stabiliseerimis- ja assotsieerimisnõukogu otsusega, millega võetakse vastu nimetatud nõukogu töökord
 Üksnes nõukogule mõeldud teave
 EELNÕU
 Euroopa Liidu ning Kosovo* stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee [kuupäev, kuu] 2016. aasta otsus nr 1/2016 alamkomiteede ja töörühmade moodustamise kohta
 Stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee,
 võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Kosovo* vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut, eriti selle artiklit 130,
 ning võttes arvesse oma töökorda, eriti selle artiklit 10,
 ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:
 Ainus artikkel
 Käesolevaga moodustatakse I lisas loetletud alamkomiteed ja töörühmad. Nende töökord on sätestatud II lisas.
 [Koht], [kuupäev, kuu] 2016.
 Stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee nimel
 eesistuja
 I lisa
 Multidistsiplinaarsete alamkomiteede struktuur
 Nimetus
 Valdkonnad
 Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikkel
 1. Kaubandus, tööstus, toll ja maksundus
 Kaupade vaba liikumine
 Artikkel 20
 Tööstustooted
 Artiklid 21–25
 Kaubandusküsimused
 Artiklid 36-49
 Standardimine, metroloogia, akrediteerimine, sertifitseerimine, vastavushindamine ja turujärelevalve
 Artikkel 80
 Tööstuskoostöö
 Artikkel 99
 VKEd
 Artikkel 100
 Turism
 Artikkel 101
 Toll
 Artikkel 104
 Maksustamine
 Artikkel 105
 Päritolureeglid
 Protokoll nr 3
 Haldusabi tolliküsimustes
 Protokoll nr 4
 2. Põllumajandus ja kalandus
 Põllumajandustooted
 Artiklid 26, 28, 29, 33, 34 ja 37
 Kalandustooted
 Artiklid 31 ja 32, IV ja V lisa
 Töödeldud põllumajandustooted
 Artikkel 27 ja protokoll nr 1
 Vein
 Artikkel 30 ja protokoll nr 2
 Põllumajandus- ja kalandustoodete ning toiduainete, välja arvatud veini ja kangete alkohoolsete jookide geograafiliste tähiste kaitse
 Artikkel 35
 Põllumajandus- ja agrotööstussektor, veterinaar- ja fütosanitaarküsimused
 Artikkel 102
 Kalanduskoostöö
 Artikkel 103
 3. Siseturg ja konkurents
 Asutamisõigus
 Artiklid 50-54
 Teenuste osutamine
 Artiklid 55-60
 Muud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu V jaotisega seotud küsimused
 Artiklid 61-73
 Õigusaktide ühtlustamine ja rakendamine
 Artikkel 74
 Konkurents
 Artiklid 75-76
 Intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomand
 Artiklid 77-78
 Riigihanked
 Artikkel 79
 Pangandus, kindlustus ja muud finantsteenused
 Artikkel 96
 Tarbijakaitse
 Artikkel 81
 4. Majandus- ja rahandusküsimused ning statistika
 Jooksvad maksed ja kapitali liikumine
 Artiklid 64-66
 Majanduspoliitika
 Artikkel 94
 Statistikakoostöö
 Artikkel 95
 Investeeringute soodustamine ja kaitse
 Artikkel 98
 Finantskoostöö
 Artiklid 121-125
 5. Õigus, vabadus ja turvalisus
 Institutsioonide tugevdamine ja õigusriik
 Artikkel 83
 Põhiõigused, sealhulgas diskrimineerimise tõkestamine ja andmekaitse
 Artiklid 4 ja 83
 Õigusalane koostöö tsiviil- ja kriminaalküsimustes
 Artikkel 84
 Viisaküsimused, piirikontroll, varjupaigaõigus ja ränne
 Artiklid 85-86
 Ebaseadusliku sisserände ennetamine ja kontroll, tagasivõtmine
 Artiklid 87-88
 Rahapesu
 Artikkel 89
 Narkootikumid
 Artikkel 90
 Terrorismivastane võitlus
 Artikkel 92
 Organiseeritud kuritegevuse ja muu ebaseadusliku tegevuse ennetamine
 Artikkel 91
 6. Innovatsioon, infoühiskond ja sotsiaalpoliitika
 Töötingimused ja võrdsed võimalused
 Artikkel 82
 Koostöö sotsiaalküsimustes
 Artikkel 106
 Haridus ja koolitus
 Artikkel 107
 Kultuurikoostöö
 Artikkel 108
 Teave ja kommunikatsioon
 Artikkel 105
 Koostöö audiovisuaalvaldkonnas
 Artikkel 109
 Infoühiskond
 Artikkel 110
 Elektroonilise side võrgud ja teenused
 Artikkel 111
 Teave ja kommunikatsioon
 Artikkel 112
 Teadusuuringud ja tehnoloogiaarendus
 Artikkel 118
 7. Transport, energeetika, keskkond ja piirkondlik areng
 Transport
 Artikkel 113
 Energeetika
 Artikkel 114
 Keskkond
 Artikkel 115
 Kliimamuutused
 Artikkel 116
 Kodanikukaitse
 Artikkel 117
 Piirkondlik ja kohalik areng
 Artikkel 119
 Töörühmade struktuur
 Nimetus
 Valdkonnad
 Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu artikkel
 Avaliku halduse reformi töörühm
 Avaliku halduse reform
 Artikkel 120
 Suhete normaliseerimise töörühm
 Kosovo ja Serbia vaheliste suhete nähtav ja püsiv parandamine ning tõhus koostöö ELi ÜJKP missiooniga
 Artikkel 5
 II lisa
 Euroopa Liidu ja Kosovo stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee alamkomiteede ja töörühmade töökord
 Koosseis ja eesistuja
 Alamkomiteede ning avaliku halduse reformi ja suhete normaliseerimise töörühma koosseisu kuuluvad Euroopa Komisjoni, suhete normaliseerimise töörühma puhul Euroopa välisteenistuse ning Kosovo valitsuse esindajad. Eesistujaks on vaheldumisi mõlemad pooled. Liikmesriike teavitatakse alamkomiteede ning avaliku halduse reformi ja suhete normaliseerimise töörühma istungitest ja kutsutakse neil osalema.
 Sekretariaat
 Alamkomiteede ja töörühmade sekretäride ülesandeid täidavad ühiselt üks Euroopa Komisjoni ametnik, või suhete normaliseerimise töörühma puhul üks Euroopa välisteenistuse ametnik ning üks Kosovo valitsuse ametnik.
 Kõik alamkomiteede ja töörühmadega seotud teated edastatakse asjaomase alamkomitee ja töörühma sekretäridele.
 Istungid
 Alamkomiteed ja töörühmad tulevad kokku vajaduse korral ja mõlema poole nõusolekul. Alamkomiteede või töörühmade istungid peetakse poolte kokkulepitud ajal ja kohas.
 Alamkomiteed ja töörühmad võivad mõlema poole nõusolekul kutsuda oma istungitele eksperte, et saada vajalikku erialast teavet.
 Päevakord ja alusdokumendid
 Eesistuja ja sekretärid koostavad iga istungi esialgse päevakorra hiljemalt 30 päeva enne istungi algust.
 Esialgne päevakord sisaldab neid küsimusi, mille kohta sekretärid on saanud päevakorda lisamise taotluse hiljemalt 35 tööpäeva enne istungi algust.
 Kokkuleppe kohaselt esitab Kosovo nimel tegutsev sekretär hiljemalt 10 tööpäeva enne iga istungi algust Euroopa Komisjoni nimel, või suhete normaliseerimise töörühma puhul Euroopa välisteenistuse nimel tegutsevale sekretärile vajalikud kirjalikud dokumendid esialgsesse päevakorda võetavate küsimuste kohta.
 Kui lõikes 3 osutatud tähtaega ei järgita, jäetakse istung ilma sellest eraldi teatamata automaatselt ära.
 Aruteluvaldkonnad
 Alamkomiteed arutavad lepinguga seotud valdkondadesse kuuluvaid küsimusi, mis on loetletud multidistsiplinaarsete alamkomiteede struktuuri käsitlevas dokumendis. Iga aruteluvaldkonna puhul hinnatakse edusamme, mida on tehtud õigusaktide ühtlustamisel, rakendamisel ja jõustamisel. Alamkomiteed vaatavad läbi kõik nende pädevusse kuuluvates valdkondades tekkida võivad probleemid ning teevad ettepanekuid võimalike meetmete võtmiseks.
 Alamkomiteed on ka ühenduse acquis’ täiendava selgitamise foorumid ja hindavad edusamme, mida Kosovo on teinud oma õigusaktide vastavusse viimiseks ühenduse acquis’ga vastavalt lepinguga võetud kohustustele.
 Avaliku halduse reformi töörühm arutab avaliku halduse reformiga seotud küsimusi ja annab soovitusi võimalike meetmete kohta. Suhete normaliseerimise töörühm arutab Kosovo ja Serbia vaheliste suhete nähtava ja püsiva parandamise ning ELi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika missiooniga tehtava tõhusa koostööga seotud küsimusi ning teeb ettepanekuid võimalike meetmete võtmiseks.
 Istungi protokoll
 Iga istungi järel koostatakse ja kinnitatakse selle protokoll. Alamkomitee või töörühma sekretär edastab protokolli koopia komitee sekretärile.
 Avalikustamine
 Kui ei ole otsustatud teisiti, ei ole alamkomiteede ja töörühmade koosolekud avalikud.


type: other

text:
Energieversorgung: Belieferung von Haushaltskunden durch Energieversorgungsunternehmen anzeigen / Stadt Wernigerode
 Energieversorgung: Belieferung von Haushaltskunden durch Energieversorgungsunternehmen anzeigen
 Energieversorgungsunternehmen, die Haushaltskunden mit Elektrizität und Gas beliefern, müssen die Aufnahme und Beendigung der Tätigkeit sowie Änderungen ihrer Firma unverzüglich anzeigen.
 Die Zuständigkeit liegt bei der Bundesnetzagentur für Elektrizität, Gas, Telekommunikation, Post und Eisenbahnen als Regulierungsbehörde.
 Bundesnetzagentur für Elektrizität, Gas, Telekommunikation, Post und Eisenbahnen - Referat 604
 wirtschaftlichen Leistungsfähigkeit sowie der
 Zuverlässigkeit der Geschäftsleitung
 Die Lieferantenanzeige bzw. die Veröffentlichung der angezeigten Unternehmen stellen keine „Genehmigung“ dar, dafür fallen keine Gebühren an.
 Die fehlende, unrichtige, unvollständige oder nicht rechtzeitige Anzeige stellt eine Ordnungswidrigkeit gem. § 95 Abs. 1 Nr. 2 des Gesetzes über die Elektrizitäts- und Gasversorgung (Energiewirtschaftsgesetz – EnWG) dar, die mit einer Geldbuße bis zu 100.000 Euro geahndet werden kann.
 Die Bundesnetzagentur kann die Ausübung der Tätigkeit jederzeit ganz oder teilweise untersagen, wenn die personelle, technische oder wirtschaftliche Leistungsfähigkeit oder Zuverlässigkeit nicht gewährleistet ist. Die Untersagung ist nach § 91 (1) Nr. 1 EnWG gebührenpflichtig. Gebühren für die Untersagung nach § 5 EnWG werden nach der Verordnung über die Gebühren und Auslagen für Amtshandlungen der Bundesnetzagentur nach dem Energiewirtschaftsgesetz (EnWGKostV) der Anlage zu § 2, Nr. 1 in Höhe von 800,00 Euro bis 10.000,00 Euro erhoben.
 Verordnung über die Gebühren und Auslagen für Amtshandlungen der Bundesnetzagentur nach dem Energiewirtschaftsgesetz (EnWGKostV)
 Die Frist beginnt unverzüglich mit der Ausübung der Tätigkeit
 § 3 des Gesetztes über die Elektrizitäts- und Gasversorgung (Energiewirtschaftsgesetz EnWG)
 § 5 des Gesetztes über die Elektrizitäts- und Gasversorgung (Energiewirtschaftsgesetz EnWG)
 § 91 des Gesetztes über die Elektrizitäts- und Gasversorgung (Energiewirtschaftsgesetz EnWG)
 § 95 des Gesetztes über die Elektrizitäts- und Gasversorgung (Energiewirtschaftsgesetz EnWG)
 Anlage 2 der Verordnung über die Gebühren und Auslagen für Amtshandlungen der Bundesnetzagentur nach dem Energiewirtschaftsgesetz (Energiewirtschaftskostenverordnung - EnWGKostV) Gebührenverzeichnis
 Formular Anzeige der Energiebelieferung von Haushaltskunden nach § 5 EnWG
 Die Anzeigepflicht besteht nur für Energieversorgungsunternehmen, die Haushaltskunden mit Energie beliefern; dieses sind nach § 3 Nr. 22 EnWG:
 Kunden, die im beruflichen, landwirtschaftlichen oder gewerblichen Bereich tätig sind und die einen Jahresverbrauch von bis zu 10.000 kWh nicht übersteigen.
 Die Übersichten der angezeigten Unternehmen werden von der Bundesnetzagentur laufend auf ihrer Internetseite veröffentlicht.
 Liste aller Versorgungsunternehmen in Deutschland


type: contracts

text:
 6.10.2011
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 262/33
 AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG 76/2011 HATÁROZATA
 (2011. július 1.)
 az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás VI. mellékletének (Szociális biztonság) és 37. jegyzőkönyvének módosításáról
 AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 98. cikkére és 101. cikkére,
 mivel:
 (1)
 A megállapodás VI. mellékletét a 2009. július 3-i 82/2009 EGT vegyes bizottsági határozat (1) módosította.
 (2)
 A megállapodás 37. jegyzőkönyvét a 2010. július 2-i 92/2010 EGT vegyes bizottsági határozat (2) módosította.
 (3)
 A szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló, a 2004.6.7.-i HL L 200., 1. o. és a 2007.8.4.-i HL L 204., 30. o. által helyesbített, 2004. április 29-i 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (3) bele kell foglalni a megállapodásba.
 (4)
 A szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet módosításáról és mellékletei tartalmának meghatározásáról szóló, 2009. szeptember 16-i 988/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (4) bele kell foglalni a megállapodásba.
 (5)
 A szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról szóló, 2009. szeptember 16-i 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (5) bele kell foglalni a megállapodásba.
 (6)
 A dokumentumok érvényességére, az alkalmazandó jogszabályok meghatározására és a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti ellátások biztosítására vonatkozó, párbeszéden alapuló és békéltető eljárás létrehozásáról szóló, 2009. június 12-i A1. határozatot (6) bele kell foglalni a megállapodásba.
 (7)
 A 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kiküldött munkavállalókra és az illetékes államon kívül ideiglenesen munkát végző önálló vállalkozókra alkalmazandó jogszabályokról szóló 12. cikke értelmezéséről szóló, 2009. június 12-i A2. határozatot (7) bele kell foglalni a megállapodásba.
 (8)
 A 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 4. cikkében említett elektronikus úton történő adatcserével kapcsolatos átmeneti időszakra vonatkozó gyakorlati rendelkezésekről szóló, 2009. június 12-i E1. határozatot (8) bele kell foglalni a megállapodásba.
 (9)
 A 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a családi ellátások halmozódása esetén alkalmazandó elsőbbségi szabályokról szóló 68. cikke értelmezéséről szóló, 2009. június 12-i F1. határozatot (9) bele kell foglalni a megállapodásba.
 (10)
 Az 1408/71/EGK és az 574/72/EGK tanácsi rendeletről a 883/2004/EK és a 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre való áttérés keretéről, valamint a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság határozatainak és ajánlásainak alkalmazásáról szóló, 2009. június 12-i H1. határozatot (10) bele kell foglalni a megállapodásba.
 (11)
 A szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság Adatkezelési Technikai Bizottságának működési módszereiről és összetételéről szóló, 2009. június 12-i H2. határozatot (11) bele kell foglalni a megállapodásba.
 (12)
 A rokkantsági, az öregségi és a túlélő hozzátartozói ellátások odaítélése esetén a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (4) bekezdésének, 58. cikkének és 87. cikke (5) bekezdésének értelmezéséről szóló, 2009. június 12-i P1. határozatot (12) bele kell foglalni a megállapodásba.
 (13)
 Az európai egészségbiztosítási kártyáról szóló, 2009. június 12-i S1. határozatot (13) bele kell foglalni a megállapodásba.
 (14)
 Az európai egészségbiztosítási kártyára vonatkozó technikai előírásokról szóló, 2009. június 12-i S2. határozatot (14) bele kell foglalni a megállapodásba.
 (15)
 A 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 19. cikke (1) bekezdésének és 27. cikke (1) bekezdésének, valamint a 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 25. cikke A) pontja (3) bekezdésének hatálya alá tartozó ellátások meghatározásáról szóló, 2009. június 12-i S3. határozatot (15) bele kell foglalni a megállapodásba.
 (16)
 A 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az eltartott családtagok számára tekintettel nyújtott munkanélküli ellátás emelésére vonatkozó 54. cikke (3) bekezdéséről szóló, 2009. június 12-i U1. határozatot (16) bele kell foglalni a megállapodásba.
 (17)
 A 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 65. cikkének (2) bekezdésének a határ menti munkavállalóktól eltérő, a legutóbbi munkavállalói vagy önálló vállalkozói időszakuk során az illetékes tagállamtól eltérő tagállam területén lakóhellyel rendelkező teljes munkanélküli személyek munkanélküli ellátásokra való jogosultságára vonatkozó hatályáról szóló, 2009. június 12-i U2. határozatot (17) bele kell foglalni a megállapodásba.
 (18)
 A 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 65. cikkének (1) bekezdésében említett munkanélküli személyekre alkalmazandó „részleges munkanélküliség” fogalmának hatályáról szóló, 2009. június 12-i U3. határozatot (18) bele kell foglalni a megállapodásba.
 (19)
 A valamely állam saját állampolgárai által a szociális biztonság tárgyában harmadik országgal megkötött kétoldalú egyezmény alapján élvezett előnyök más tagállamok állampolgárságával rendelkező munkavállalók számára történő biztosításáról rendelkező Gottardo-ítéletről szóló, 2009. június 12-i P1. ajánlást (19) bele kell foglalni a megállapodásba.
 (20)
 A lakóhely szerinti államtól eltérő tagállamban részmunkaidős szakmai vagy kereskedelmi tevékenységet folytató munkanélküli személyekre alkalmazandó jogszabályokról szóló, 2009. június 12-i U1. ajánlást (20) bele kell foglalni a megállapodásba.
 (21)
 A 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 64. cikke (1) bekezdése a) pontjának az illetékes államtól eltérő tagállamban szakmai vagy kereskedelmi tevékenységet folytató házastársukat vagy élettársukat kísérő munkanélküli személyekre történő alkalmazásáról szóló, 2009. június 12-i U2. ajánlást (21) bele kell foglalni a megállapodásba.
 (22)
 A megállapodás rendelkezéseinek érvényesülése érdekében a megállapodás 37. jegyzőkönyve kiegészül a 883/2004/EK rendelet által létrehozott, a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottsággal, és módosítani kell a VI. mellékletet az említett bizottságban és a mellette működő testületekben való részvételre vonatkozó eljárások meghatározása céljából.
 (23)
 A 883/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezi a megállapodásba foglalt 1408/71/EGK tanácsi rendeletet (22), amely ebből következően a megállapodást illetően hatályát veszti.
 (24)
 A 987/2009/EK rendelet 2010. május 1-jei hatállyal hatályon kívül helyezi a megállapodásba foglalt 574/72/EGK tanácsi rendeletet (23), amely ebből következően a megállapodást illetően hatályát veszti.
 (25)
 A „Jogi aktusok, amelyeket a szerződő felek kellően figyelembe vesznek” és a „Jogi aktusok, amelyeket a szerződő felek tudomásul vesznek” fejezetben szereplő összes jogi aktus elavult, ennélfogva azok a megállapodás értelmében hatályukat vesztik,
 ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
 1. cikk
 A megállapodás VI. melléklete az e határozat mellékletében meghatározottak szerint módosul.
 2. cikk
 A megállapodás 37. jegyzőkönyve (mely tartalmazza a 101. cikkben említett listát) 5. pontjának (A migráns munkavállalók szociális biztonságával foglalkozó igazgatási bizottság) szövege helyébe a következő szöveg lép:
 „A szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság (883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet).”
 3. cikk
 A 2004.6.7.-i HL L 200., 1. o. és a 2007.8.4.-i HL L 204., 30. o. által helyesbített 883/2004/EK, a 987/2009/EK és a 988/2009/EK rendeletnek, az A1., A2., E1., F1., H1., H2., P1., S1., S2., S3., U1., U2. és U3. határozatnak, valamint a P1., U1. és U2. ajánlásnak az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.
 4. cikk
 Ez a határozat azt a napot követő napon lép hatályba, hogy az EGT Vegyes Bizottság a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt utolsó bejelentést megkapta (24).
 5. cikk
 Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.
 Kelt Brüsszelben, 2011. július 1-jén.
 az EGT Vegyes Bizottság részéről
 az elnök
 Kurt JÄGER
 (1) HL L 277., 2009.10.22., 34. o.
 (2) HL L 277., 2010.10.21., 46. o.
 (3) HL L 166., 2004.4.30., 1. o.
 (4) HL L 284., 2009.10.30., 43. o.
 (5) HL L 284., 2009.10.30., 1. o.
 (6) HL C 106., 2010.4.24., 1. o.
 (7) HL C 106., 2010.4.24., 5. o.
 (8) HL C 106., 2010.4.24., 9. o.
 (9) HL C 106., 2010.4.24., 11. o.
 (10) HL C 106., 2010.4.24., 13. o.
 (11) HL C 106., 2010.4.24., 17. o.
 (12) HL C 106., 2010.4.24., 21. o.
 (13) HL C 106., 2010.4.24., 23. o.
 (14) HL C 106., 2010.4.24., 26. o.
 (15) HL C 106., 2010.4.24., 40. o.
 (16) HL C 106., 2010.4.24., 42. o.
 (17) HL C 106., 2010.4.24., 43. o.
 (18) HL C 106., 2010.4.24., 45. o.
 (19) HL C 106., 2010.4.24., 47. o.
 (20) HL C 106., 2010.4.24., 49. o.
 (21) HL C 106., 2010.4.24., 51. o.
 (22) HL L 149., 1971.7.5., 2. o.
 (23) HL L 74., 1972.3.27., 1. o.
 (24) Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.
 MELLÉKLET
 A VI. melléklet szövegének helyébe a következő szöveg lép:
 „BEVEZETÉS
 Amennyiben az ebben a mellékletben hivatkozott jogi aktusok az Unió jogrendjére jellemző olyan fogalmakat tartalmaznak vagy eljárásokra hivatkoznak, mint:
 —
 preambulumok,
 —
 az uniós jogi aktusok címzettjei,
 —
 hivatkozások az EU területeire vagy nyelveire,
 —
 hivatkozások az EU-tagállamok, közintézményeik, vállalkozásaik vagy magánszemélyeik egymás vonatkozásában fennálló jogaira és kötelezettségeire, és
 —
 hivatkozások az információs és bejelentési eljárásokra,
 úgy a horizontális kiigazításokról szóló 1. jegyzőkönyvet kell alkalmazni, hacsak ez a melléklet másként nem rendelkezik.
 ÁGAZATI KIIGAZÍTÁSOK
 I.
 E melléklet alkalmazásában és az 1. jegyzőkönyv rendelkezéseinek sérelme nélkül a »tagállam(ok)« kifejezésbe a hivatkozott jogi aktusokban említett államok mellett bele kell érteni Izlandot, Liechtensteint és Norvégiát is.
 II.
 Az ebben a mellékletben a megállapodás értelmében hivatkozott jogi aktusok rendelkezéseinek alkalmazásában az EU Bizottság mellett működő, a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság jogai és kötelezettségei, valamint az említett igazgatási bizottság mellett működő könyvvizsgáló bizottság és Adatkezelési Technikai Bizottság jogai és kötelezettségei a megállapodás VII. része értelmében átszállnak az EGT Vegyes Bizottságra.
 I. ÁLTALÁNOS SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI KOORDINÁCIÓ
 HIVATKOZOTT JOGSZABÁLYOK
 1.
 32004 R 0883: az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 29-i 883/2004/EK rendelete – amelyet a 2004.6.7.-i HL L 200., 1. o. és a 2007.8.4.-i HL L 204., 30. o. helyesbített – a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról (HL L 166., 2004.4.30., 1. o.), az alábbi módosítással:
 —
 32009 R 0988: az Európai Parlament és a Tanács 2009. szeptember 16-i 988/2009/EK rendelete (HL L 284., 2009.10.30., 43. o.).
 E megállapodás alkalmazásában a 883/2004/EK rendelet rendelkezéseit a következő kiigazításokkal kell értelmezni:
 a)
 A 87. cikk (10) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:
 »Liechtenstein tekintetében a 65. cikk (2) és (3) bekezdésének második mondata legkésőbb 2012. május 1-jétől alkalmazandó.«
 b)
 Az I(I). melléklet a következő szöveggel egészül ki:
 »IZLAND
 Tartásdíj megelőlegezése a szociális biztonságról szóló 100/2007 törvény szerint.
 LIECHTENSTEIN
 Tartásdíj megelőlegezése a tartásdíjak megelőlegezéséről szóló 1989. június 21-i módosított törvény szerint.
 NORVÉGIA
 Gyermektartásdíj megelőlegezése a gyermektartásdíj megelőlegezéséről szóló 1989. február 17-i 2. törvény szerint.«
 c)
 Az I(II). melléklet a következő szöveggel egészül ki:
 »IZLAND
 A nemzetközi örökbefogadás költségeinek fedezését szolgáló átalányösszegű támogatások az örökbefogadási támogatásokról szóló 152/2006 törvény szerint.
 NORVÉGIA
 A nemzeti biztosítási törvény szerint szüléskor kifizetendő átalányösszegű támogatások.
 A nemzeti biztosítási törvény szerint örökbefogadáskor kifizetendő átalányösszegű támogatások.«
 d)
 A II. melléklet a következő szöveggel egészül ki:
 »IZLAND–DÁNIA
 A szociális biztonságról szóló, 2003. augusztus 18-i skandináv egyezmény 7. cikke (a lakóhely szerinti országba történő költségesebb visszautazást szükségessé tevő, más skandináv országban való tartózkodás alatt bekövetkezett betegség esetén felmerülő többlet utazási költségek megtérítéséről).
 IZLAND–FINNORSZÁG
 A szociális biztonságról szóló, 2003. augusztus 18-i skandináv egyezmény 7. cikke (a lakóhely szerinti országba történő költségesebb visszautazást szükségessé tevő, más skandináv országban való tartózkodás alatt bekövetkezett betegség esetén felmerülő többlet utazási költségek megtérítéséről).
 IZLAND–SVÉDORSZÁG
 A szociális biztonságról szóló, 2003. augusztus 18-i skandináv egyezmény 7. cikke (a lakóhely szerinti országba történő költségesebb visszautazást szükségessé tevő, más skandináv országban való tartózkodás alatt bekövetkezett betegség esetén felmerülő többlet utazási költségek megtérítéséről).
 IZLAND–NORVÉGIA
 A szociális biztonságról szóló, 2003. augusztus 18-i skandináv egyezmény 7. cikke (a lakóhely szerinti országba történő költségesebb visszautazást szükségessé tevő, más skandináv országban való tartózkodás alatt bekövetkezett betegség esetén felmerülő többlet utazási költségek megtérítéséről).
 NORVÉGIA–DÁNIA
 A szociális biztonságról szóló, 2003. augusztus 18-i skandináv egyezmény 7. cikke (a lakóhely szerinti országba történő költségesebb visszautazást szükségessé tevő, más skandináv országban való tartózkodás alatt bekövetkezett betegség esetén felmerülő többlet utazási költségek megtérítéséről).
 NORVÉGIA–FINNORSZÁG
 A szociális biztonságról szóló, 2003. augusztus 18-i skandináv egyezmény 7. cikke (a lakóhely szerinti országba történő költségesebb visszautazást szükségessé tevő, más skandináv országban való tartózkodás alatt bekövetkezett betegség esetén felmerülő többlet utazási költségek megtérítéséről).
 NORVÉGIA–SVÉDORSZÁG
 A szociális biztonságról szóló, 2003. augusztus 18-i skandináv egyezmény 7. cikke (a lakóhely szerinti országba történő költségesebb visszautazást szükségessé tevő, más skandináv országban való tartózkodás alatt bekövetkezett betegség esetén felmerülő többlet utazási költségek megtérítéséről).«
 e)
 A III. melléklet a következő szöveggel egészül ki:
 »IZLAND
 NORVÉGIA«.
 f)
 A IV. melléklet a következő szöveggel egészül ki:
 »IZLAND
 LIECHTENSTEIN«.
 g)
 A VIII. melléklete, 1. rész, a következő szöveggel egészül ki:
 »IZLAND
 Valamennyi kérelem az öregségi alapnyugdíjrendszerből és a közszolgálati alkalmazottak számára meghatározott ellátások rendszeréből.
 LIECHTENSTEIN
 Valamennyi öregségi, túlélő hozzátartozói és rokkantsági biztosítással kapcsolatos, a kötelező nyugdíjrendszerből származó nyugdíj iránti kérelem, valamint az üzemi nyugdíj-biztosítási rendszerből származó öregségi, túlélő hozzátartozói és rokkantsági nyugdíj iránti kérelem, amennyiben az adott nyugdíjalap szabályzata nem tartalmaz levonásra vonatkozó rendelkezéseket.
 NORVÉGIA
 Valamennyi öregségi nyugdíj iránti kérelem, kivéve a IX. mellékletben említett nyugdíjakat.«
 h)
 A VIII. melléklet, 2. rész, a következő szöveggel egészül ki:
 »IZLAND
 Öregségi foglalkoztatási nyugdíjrendszer.
 LIECHTENSTEIN
 Öregségi, túlélő hozzátartozói és rokkantsági nyugdíjak az üzemi nyugdíj-biztosítási rendszerből.«
 i)
 A IX(I). melléklet a következő szöveggel egészül ki:
 »IZLAND
 A szociális biztonságról szóló 100/2007 törvény szerinti gyermek utáni pótlék és a kötelező nyugdíjbiztosításról és a nyugdíjalapok működéséről szóló 129/1997 törvény szerinti gyermek utáni pótlék.«
 j)
 A IX(II). melléklet a következő szöveggel egészül ki:
 »IZLAND
 A szociális biztonságról szóló 100/2007 törvény szerinti, alapnyugdíj, nyugdíjpótlék és korhoz kötött nyugdíjpótlék formájában nyújtott rokkantsági nyugdíj.
 A kötelező nyugdíjbiztosításról és a nyugdíjalapok működéséről szóló 129/1997 törvény szerinti rokkantsági nyugdíj.
 NORVÉGIA
 A norvég rokkantsági nyugdíjak, abban az esetben is, ha azokat öregségi nyugdíjjá alakítják át a nyugdíjkorhatár elérésekor, és valamennyi (túlélő hozzátartozói és öregségi) nyugdíj, amelyeket az elhalálozott személy nyugdíjjövedelme alapján határoznak meg.«
 k)
 A X. melléklet a következő szöveggel egészül ki:
 »LIECHTENSTEIN
 a)
 Vak személyeknek nyújtott támogatások (A vak személyeknek nyújtott támogatásokról szóló, 1970. december 17-i törvény módosítása).
 b)
 Anyasági támogatások (Az anyasági támogatásokról szóló, 1981. november 25-i törvény módosítása).
 c)
 Az öregségi, túlélő hozzátartozói és rokkantsági kiegészítő ellátások (az öregségi, túlélő hozzátartozói és rokkantsági kiegészítő ellátásokról szóló, 1965. december 10-i törvény módosítása).
 NORVÉGIA
 a)
 A nemzeti biztosítási törvénnyel összhangban olyan személyeknek nyújtott garantált minimális kiegészítő nyugdíj, akik fogyatékossággal születtek, vagy fiatal korban lettek fogyatékosok.
 b)
 Különleges ellátások a Norvégiában rövid ideig tartózkodó személyeknek adott kiegészítő juttatásokról szóló 2005. április 29-i 21. számú törvénnyel összhangban.«
 l)
 A XI. melléklet a következő szöveggel egészül ki:
 »IZLAND
 1.
 a)
 A 6. cikkben foglalt rendelkezések ellenére azok a személyek, akik nem álltak munkaviszonyban egy vagy több EU-tagállamban vagy EFTA-államban, csak akkor jogosultak izlandi szociális nyugdíjra, ha jelenleg vagy korábban legalább három évig Izlandon állandó lakóhellyel rendelkeznek/rendelkeztek, feltéve ha megfelelnek az izlandi jogszabályok által előírt korhatároknak.
 b)
 A fent említett rendelkezések nem alkalmazandók az izlandi szociális nyugdíjjogosultságra olyan személyek családtagjai esetében, akik jelenleg vagy korábban Izlandon munkaviszonyban állnak/álltak, vagy diákok, illetve családtagjaik számára.
 2.
 Ha a munkaviszony vagy önálló vállalkozás Izlandon megszűnt, és a biztosítási esemény egy olyan másik tagállamban folytatott munkaviszony vagy önálló vállalkozás folyamán merül fel, amelyre ezt a rendeletet alkalmazni kell, és ahol az izlandi társadalombiztosítási és kiegészítő biztosítási rendszerekből (nyugdíjalapokból) származó, keresőképtelenség esetén járó nyugdíj már nem foglalja magában a biztosítási esemény és a nyugdíjkorhatár közötti időt (jövő időszak), akkor egy másik, a rendelet hatálya alá tartozó tagállam jogszabályai szerinti biztosítási időszakokat úgy kell figyelembe venni a jövő időszak követelménye szempontjából, mintha azok izlandi biztosítási időszakok lennének.
 LIECHTENSTEIN
 1.
 A természetbeni ellátásokra vonatkozó liechtensteini betegbiztosítási rendszer szerinti kötelező biztosítás (’Krankenpflegeversicherung’) és lehetséges kivételek:
 a)
 A természetbeni ellátásokra vonatkozó kötelező betegbiztosítási rendszert szabályozó liechtensteini jogszabályok alkalmazandók a következő, Liechtensteinben lakóhellyel nem rendelkező személyekre:
 i.
 a rendelet II. címe szerint a liechtensteini jog hatálya alá tartozó személyek;
 ii.
 azok a személyek, akik esetében Liechtenstein viseli az ellátások költségeit a rendelet 24., 25. és 26. cikke szerint;
 iii.
 liechtensteini munkanélküli-ellátásban részesülő személyek;
 iv.
 az i. és az iii. pontban említett személyek, vagy liechtensteini lakóhellyel rendelkező, a liechtensteini betegbiztosítási rendszerben biztosított munkavállalók vagy önálló vállalkozók családtagjai;
 v.
 az ii. pontban említett személyek, vagy liechtensteini lakóhellyel rendelkező, a liechtensteini betegbiztosítási rendszerben biztosított nyugdíjas családtagjai.
 Családtagnak azok a személyek minősülnek, akik a lakóhely szerinti állam jogszabályai szerint családtagnak minősülnek.
 b)
 Az a) pontban meghatározott személyek kérelemre mentesülhetnek a természetbeni ellátásokra vonatkozó kötelező biztosítás alól, ha és amennyiben Ausztriában lakóhellyel rendelkeznek és betegség esetére bizonyítani tudják, hogy kötelező betegbiztosítás vagy azzal egyenértékű betegbiztosítás alapján ellátásra jogosultak. A kivétel csak munkáltatóváltás esetén vonható vissza.
 E kérelem
 i.
 a liechtensteini biztosítási kötelezettség felmerülését követő három hónapon belül nyújtandó be; azonban indokolt esetben a kérelem e határidő letelte után is benyújtható, ilyenkor a mentesség a biztosítási kötelezettség kezdetétől áll fenn. Azok a személyek, akik Ausztriában már biztosítottak voltak abban az időpontban, amikor a rendelet az EGT területén hatályba lépett, mentesülnek a természetbeni ellátásokra vonatkozó liechtensteini kötelező biztosítás alól;
 ii.
 az egyazon államban lakóhellyel rendelkező valamennyi családtagra vonatkozik.
 2.
 A Liechtensteinben dolgozó, de Liechtensteinben lakóhellyel nem rendelkező személyekre, akik az 1. pont b) alpontja értelmében a lakóhelyük szerinti államban kötelező biztosítással vagy azzal egyenértékű biztosítással rendelkeznek, továbbá a családtagjaikra a liechtensteini tartózkodásuk ideje alatt vonatkoznak a rendelet 19. cikkének rendelkezései.
 3.
 A rendelet 18., 19., 20. és 27. cikkének Liechtenstein területén való alkalmazása érdekében az illetékes biztosító viseli az összes számlával igazolt költséget.
 4.
 Ha a rendelet II. címe szerint liechtensteini jogszabályok hatálya alá tartozó személy – az 1. pont b) alpontjának alkalmazásában – a betegbiztosítás céljai érdekében e megállapodással érintett másik állam jogszabályainak hatálya alá tartozik, a munkahelyi balesetnek nem minősülő balesetekkel kapcsolatos természetbeni ellátások költségét egyenlően meg kell osztani a munkahelyi és nem munkahelyi balesetek és foglalkozási megbetegedések liechtensteini biztosítója és az illetékes betegbiztosítási intézmény között, ha mindkét szerv természetbeni ellátásaira való jogosultság fennáll. A munkahelyi és nem munkahelyi balesetek és foglalkozási megbetegedések liechtensteini biztosítója munkahelyi baleset, munkába történő utazás közben bekövetkezett baleset vagy foglalkozási megbetegedés esetén a teljes költséget akkor is viseli, ha a lakóhely szerinti állam betegbiztosítási intézményének ellátására való jogosultság fennáll.
 NORVÉGIA
 1.
 A norvégiai jogszabályok az 1937. előtt született személyek teljes kiegészítő nyugdíjához megkövetelt biztosítási időszak csökkentésével járó átmeneti rendelkezései alkalmazandók a rendelet hatálya alá tartozó személyekre, feltéve, hogy azok a tizenhatodik születésnapjukat követően és 1967. január 1-je előtt bizonyos megkívánt számú éven keresztül Norvégiában lakóhellyel rendelkeztek vagy ott munkaviszony keretében vagy önálló vállalkozóként jövedelemszerző tevékenységet folytattak Ez a bizonyos megkívánt szám az adott személy 1937-et megelőző minden egyes életéve után egy év.
 2.
 Egy, a norvég nemzeti biztosítási törvény szerint biztosított olyan személy, aki biztosított, gondozásra szoruló idős, fogyatékossággal élő vagy beteg személyeket gondoz, bizonyos feltételek mellett erre az időszakokra nyugdíjpontokat kap. Ehhez hasonlóan és a 987/2009/EK rendelet 44. cikkének sérelme nélkül az a személy, aki egy másik, a rendelet hatálya alá tartozó államban gyermekeket gondoz, hasonlóképpen nyugdíjpontokat kap, feltéve, hogy az érintett személy a norvég munkajog szerint szülői szabadságon van.
 3.
 a)
 A 6. cikkben foglalt rendelkezések ellenére azok a személyek, akik nem álltak munkaviszonyban egy vagy több EU-tagállamban vagy EFTA-államban, csak akkor jogosultak norvég szociális nyugdíjra, ha jelenleg vagy korábban legalább három évig Norvégiában állandó lakóhellyel rendelkeznek/rendelkeztek, feltéve, ha megfelelnek a norvég jogszabályok által előírt korhatároknak.
 b)
 A fent említett rendelkezések nem alkalmazandók a norvég szociális nyugdíjjogosultságra olyan személyek családtagjai esetében, akik jelenleg vagy korábban Norvégiában munkaviszonyban állnak/álltak, vagy diákok, illetve családtagjaik esetében.«
 AZ EFTA-ÁLLAMOK RÉSZVÉTELE A SZOCIÁLIS BIZTONSÁGI RENDSZEREK KOORDINÁCIÓJÁVAL FOGLALKOZÓ IGAZGATÁSI BIZOTTSÁGBAN, VALAMINT AZ IGAZGATÁSI BIZOTTSÁG MELLETT MŰKÖDŐ ADATKEZELÉSI TECHNIKAI BIZOTTSÁGBAN ÉS A KÖNYVVIZSGÁLÓ BIZOTTSÁGBAN A MEGÁLLAPODÁS 101. CIKKÉVEL ÖSSZHANGBAN TÖRTÉNIK:
 Izland, Liechtenstein és Norvégia egy-egy képviselőt küldhet tanácsadó (megfigyelő) szerepben az Európai Bizottság mellett működő, a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglakozó igazgatási bizottság, valamint az igazgatási bizottság mellett működő Adatkezelési Technikai Bizottság és a könyvvizsgáló bizottság üléseire.
 2.
 32009 R 0987: az Európai Parlament és a Tanács 987/2009/EK rendelete (2009. szeptember 16.) a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló 883/2004/EK rendelet végrehajtására vonatkozó eljárás megállapításáról (HL L 284., 2009.10.30., 1. o.).
 E megállapodás alkalmazásában a 987/2009/EK rendelet rendelkezéseit a következő kiigazításokkal kell értelmezni:
 a)
 Az 1. melléklet a következő szöveggel egészül ki:
 »IZLAND–DÁNIA
 A szociális biztonságról szóló, 2003. augusztus 18-i skandináv egyezmény 15. cikke: a visszatérítéseknek az 1408/71/EGK rendelet 36., 63. és 70. cikke (betegségbiztosítási és anyasági természetbeni ellátások, munkahelyi balesetekkel és foglalkozási megbetegedéssel kapcsolatos ellátások, valamint munkanélküli ellátások költségei), valamint az 574/72/EGK rendelet 105. cikke (igazgatási ellenőrzések és orvosi felülvizsgálatok költségei) szerinti kölcsönös elengedéséről szóló megállapodás.
 IZLAND–LUXEMBURG
 A szociális biztonság terén felmerülő költségek megtérítéséről szóló 2001. november 30-i megállapodás.
 IZLAND–FINNORSZÁG
 A szociális biztonságról szóló, 2003. augusztus 18-i skandináv egyezmény 15. cikke: a visszatérítéseknek az 1408/71/EGK rendelet 36., 63. és 70. cikke (betegségbiztosítási és anyasági természetbeni ellátások, munkahelyi balesetekkel és foglalkozási megbetegedéssel kapcsolatos ellátások, valamint munkanélküli ellátások költségei), valamint az 574/72/EGK rendelet 105. cikke (igazgatási ellenőrzések és orvosi felülvizsgálatok költségei) szerinti kölcsönös elengedéséről szóló megállapodás.
 IZLAND–SVÉDORSZÁG
 A szociális biztonságról szóló, 2003. augusztus 18-i skandináv egyezmény 15. cikke: a visszatérítéseknek az 1408/71/EGK rendelet 36., 63. és 70. cikke (betegségbiztosítási és anyasági természetbeni ellátások, munkahelyi balesetekkel és foglalkozási megbetegedéssel kapcsolatos ellátások, valamint munkanélküli ellátások költségei), valamint az 574/72/EGK rendelet 105. cikke (igazgatási ellenőrzések és orvosi felülvizsgálatok költségei) szerinti kölcsönös elengedéséről szóló megállapodás.
 IZLAND–NORVÉGIA
 A szociális biztonságról szóló, 2003. augusztus 18-i skandináv egyezmény 15. cikke: a visszatérítéseknek az 1408/71/EGK rendelet 36., 63. és 70. cikke (betegségbiztosítási és anyasági természetbeni ellátások, munkahelyi balesetekkel és foglalkozási megbetegedéssel kapcsolatos ellátások, valamint munkanélküli ellátások költségei), valamint az 574/72/EGK rendelet 105. cikke (igazgatási ellenőrzések és orvosi felülvizsgálatok költségei) szerinti kölcsönös elengedéséről szóló megállapodás.
 NORVÉGIA–DÁNIA
 A szociális biztonságról szóló, 2003. augusztus 18-i skandináv egyezmény 15. cikke: a visszatérítéseknek az 1408/71/EGK rendelet 36., 63. és 70. cikke (betegségbiztosítási és anyasági természetbeni ellátások, munkahelyi balesetekkel és foglalkozási megbetegedéssel kapcsolatos ellátások, valamint munkanélküli ellátások költségei), valamint az 574/72/EGK rendelet 105. cikke (igazgatási ellenőrzések és orvosi felülvizsgálatok költségei) szerinti kölcsönös elengedéséről szóló megállapodás.
 NORVÉGIA–LUXEMBURG
 A szociális biztonság terén felmerülő költségek megtérítéséről szóló 1998. március 19-i megállapodás 2–4. cikke.
 NORVÉGIA–HOLLANDIA
 Az 1408/71/EGK és az 574/72/EGK rendelet szerint biztosított természetbeni ellátások költségeinek megtérítéséről szóló 2007. január 23-i megállapodás.
 NORVÉGIA–PORTUGÁLIA
 Az 1408/71/EGK rendelet 36. cikke (3) bekezdése és 63. cikke (3) bekezdése, valamint az 574/72/EGK rendelet 105. cikke (2) bekezdése szerinti, a betegség és anyaság, munkahelyi balesetek és foglalkozási megbetegedések tekintetében nyújtott természetbeni ellátások költségei és az igazgatási ellenőrzések és orvosi felülvizsgálatok költségei megtérítéséről való, e rendeletekben foglalt kölcsönös lemondásról szóló 2000. november 24-i megállapodás.
 NORVÉGIA–FINNORSZÁG
 A szociális biztonságról szóló, 2003. augusztus 18-i skandináv egyezmény 15. cikke: a visszatérítéseknek az 1408/71/EGK rendelet 36., 63. és 70. cikke (betegségbiztosítási és anyasági természetbeni ellátások, munkahelyi balesetekkel és foglalkozási megbetegedéssel kapcsolatos ellátások, valamint munkanélküli ellátások költségei), valamint az 574/72/EGK rendelet 105. cikke (igazgatási ellenőrzések és orvosi felülvizsgálatok költségei) szerinti kölcsönös elengedéséről szóló megállapodás.
 NORVÉGIA–SVÉDORSZÁG
 A szociális biztonságról szóló, 2003. augusztus 18-i skandináv egyezmény 15. cikke: a visszatérítéseknek az 1408/71/EGK rendelet 36., 63. és 70. cikke (betegségbiztosítási és anyasági természetbeni ellátások, munkahelyi balesetekkel és foglalkozási megbetegedéssel kapcsolatos ellátások, valamint munkanélküli ellátások költségei), valamint az 574/72/EGK rendelet 105. cikke (igazgatási ellenőrzések és orvosi felülvizsgálatok költségei) szerinti kölcsönös elengedéséről szóló megállapodás.
 NORVÉGIA–EGYESÜLT KIRÁLYSÁG
 Az 1997. március 20-i, illetve 1997. április 3-i levélváltás a rendelet 36. cikkének (3) bekezdéséről és 63. cikkének (3) bekezdéséről (a természetbeni ellátások költségeinek megtérítése vagy a megtérítésről való lemondás), valamint a végrehajtási rendelet 105. cikkéről (az igazgatási ellenőrzések és orvosi felülvizsgálatok költségeinek megtérítéséről való lemondás).«
 b)
 A 3. melléklet a következő szöveggel egészül ki:
 »NORVÉGIA«.
 c)
 Az 5. melléklet a következő szöveggel egészül ki:
 »LIECHTENSTEIN
 NORVÉGIA«.
 JOGI AKTUSOK, AMELYEKET A SZERZŐDŐ FELEK KELLŐEN FIGYELEMBE VESZNEK
 3.1.
 32010 D 0424(01): A1. határozat (2009. június 12.) a dokumentumok érvényességére, az alkalmazandó jogszabályok meghatározására és a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti ellátások biztosítására vonatkozó, párbeszéden alapuló és békéltető eljárás létrehozásáról (HL C 106., 2010.4.24., 1. o.).
 3.2.
 32010 D 0424(02): A2. határozat (2009. június 12.) a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kiküldött munkavállalókra és az illetékes államon kívül ideiglenesen munkát végző önálló vállalkozókra alkalmazandó jogszabályokról szóló 12. cikke értelmezéséről (HL C 106., 2010.4.24., 5. o.).
 4.1.
 32010 D 0424(03): E1. határozat (2009. június 12.) a 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 4. cikkében említett elektronikus úton történő adatcserével kapcsolatos átmeneti időszakra vonatkozó gyakorlati rendelkezésekről (HL C 106., 2010.4.24., 9. o.).
 5.1.
 32010 D 0424(04): F1. határozat (2009. június 12.) a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a családi ellátások halmozódása esetén alkalmazandó elsőbbségi szabályokról szóló 68. cikke értelmezéséről (HL C 106., 2010.4.24., 11. o.).
 6.1.
 32010 D 0424(05): H1. határozat (2009. június 12.) az 1408/71/EGK és az 574/72/EGK tanácsi rendeletről a 883/2004/EK és a 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre való áttérés keretéről, valamint a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság határozatainak és ajánlásainak alkalmazásáról (HL C 106., 2010.4.24., 13. o.).
 6.2.
 32010 D 0424(06): H2. határozat (2009. június 12.) a szociális biztonsági rendszerek koordinációjával foglalkozó igazgatási bizottság Adatkezelési Technikai Bizottságának működési módszereiről és összetételéről (HL C 106., 2010.4.24., 17. o.).
 7.1.
 32010 D 0424(07): P1. határozat (2009. június 12.) a rokkantsági, az öregségi és a túlélő hozzátartozói ellátások odaítélése esetén a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (4) bekezdésének, 58. cikkének és 87. cikke (5) bekezdésének értelmezéséről (HL C 106., 2010.4.24., 21. o.).
 8.1.
 32010 D 0424(08): S1. határozat (2009. június 12.) az európai egészségbiztosítási kártyáról (HL C 106., 2010.4.24., 23. o.).
 8.2.
 32010 D 0424(09): S2. határozat (2009. június 12.) az európai egészségbiztosítási kártyára vonatkozó technikai előírásokról (HL C 106., 2010.4.24., 26. o.).
 E megállapodás alkalmazásában a határozat rendelkezéseit a következő kiigazításokkal kell értelmezni:
 A határozat mellékletének 3.3.2 pontja ellenére az EFTA-államoknak lehetősége van arra, hogy az általuk kiállított európai egészségbiztosítási kártyán feltüntessék az európai csillagokat.
 8.3.
 32010 D 0424(10): S3. határozat (2009. június 12.) a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 19. cikke (1) bekezdésének és 27. cikke (1) bekezdésének, valamint a 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 25. cikke A) pontja (3) bekezdésének hatálya alá tartozó ellátások meghatározásáról (HL C 106., 2010.4.24., 40. o.).
 9.1.
 32010 D 0424(11): U1. határozat (2009. június 12.) a 987/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az eltartott családtagok számára tekintettel nyújtott munkanélküli ellátás emelésére vonatkozó 54. cikke (3) bekezdéséről (HL C 106., 2010.4.24., 42. o.).
 9.2.
 32010 D 0424(12): U2. határozat (2009. június 12.) a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 65. cikkének (2) bekezdése hatályáról a határ menti munkavállalóktól eltérő, a legutóbbi munkavállalói vagy önálló vállalkozói időszakuk során az illetékes tagállamtól eltérő tagállam területén lakóhellyel rendelkező teljes munkanélküli személyek munkanélküli ellátásokra való jogosultságára vonatkozóan (HL C 106., 2010.4.24., 43. o.).
 9.3.
 32010 D 0424(13): U3. határozat (2009. június 12.) a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 65. cikkének (1) bekezdésében említett munkanélküli személyekre alkalmazandó »részleges munkanélküliség« fogalmának hatályáról (HL C 106., 2010.4.24., 45. o.).
 JOGI AKTUSOK, AMELYEKET A SZERZŐDŐ FELEK TUDOMÁSUL VESZNEK
 10.1.
 32010 H 0424(01): P1. ajánlás (2009. június 12.) a valamely állam saját állampolgárai által a szociális biztonság tárgyában harmadik országgal megkötött kétoldalú egyezmény alapján élvezett előnyök más tagállamok állampolgárságával rendelkező munkavállalók számára történő biztosításáról rendelkező Gottardo-ítéletről (HL C 106., 2010.4.24., 47. o.).
 11.1.
 32010 H 0424(02): U1. ajánlás (2009. június 12.) a lakóhely szerinti államtól eltérő tagállamban részmunkaidős szakmai vagy kereskedelmi tevékenységet folytató munkanélküli személyekre alkalmazandó jogszabályokról (HL C 106., 2010.4.24., 49. o.).
 11.2.
 32010 H 0424(03): U2. ajánlás (2009. június 12.) a 883/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 64. cikke (1) bekezdése a) pontjának az illetékes államtól eltérő tagállamban szakmai vagy kereskedelmi tevékenységet folytató házastársukat vagy élettársukat kísérő munkanélküli személyekre történő alkalmazásáról (HL C 106., 2010.4.24., 51. o.).
 II. A KIEGÉSZÍTŐ NYUGDÍJRA VALÓ JOGOSULTSÁG VÉDELME
 HIVATKOZOTT JOGSZABÁLYOK
 12.
 398 L 0049: a Tanács 98/49/EK irányelve (1998. június 29.) a Közösségen belül mozgó munkavállalók és önálló vállalkozók kiegészítő nyugdíjra való jogosultságának védelméről (HL L 209., 1998.7.25., 46. o.).”


text:
Chromoplastai ( – spalva, plastos – forminis darinys) – apvalios, daugiabriaunės, lęšio ar verpstės formos plastidės, randamos kai kuriuose autotrofinių augalų audiniuose.
 Dėl chromoplastų daugelis žiedų, vaisių ir kai kurios šaknys būna geltonos, oranžinės ir raudonos spalvos. Juose yra plastoglobulinų, krakmolo grūdelių ir baltyminių kristaloidų, bet nėra plastidės centro. Tilakoidų juose yra mažai arba visai neaptinkama. Daug pigmento, apie 50 rūšių karotinoidų.
 Susidaro iš leukoplastų, kartais - iš chloroplastų, juose išnykus chlorofilui (pavyzdžiui, nokstant pomidorų vaisiams).
 Chromoplastai fotosintezės nevykdo, jų funkcija signalinė. Chromoplastų spalva veikia kaip regimasis signalas, pranešantis gyvūnams apie maistingą sultingąjį vaisių, tuo užtikrinantis sėklų išplatinimą.
 Fotosintezė
 Organoidai


text:
 Dôležité právne oznámenie
 |
 22001A0807(13)
 Úradný vestník L 213 , 07/08/2001 S. 0112 - 0119
 PRÍLOHADohodamedzi Európskym spoločenstvom a Tureckou republikou o účasti Tureckej republiky v Európskej agentúre pre životné prostredie a v Európskej informačnej a pozorovacej sieti pre životné prostredieEURÓPSKE SPOLOČENSTVO,na jednej strane,a TURECKÁ REPUBLIKA, ďalej len "Turecko",na druhej strane,BERÚC DO ÚVAHY žiadosť Turecka o účasť na činnosti Európskej agentúry pre životné prostredie ešte pred pristúpením,ODVOLÁVAJÚC SA na to, že Európska Rada na svojom zasadnutí v Luxemburgu (december 1997) umožnila účasť na programoch a agentúrach spoločenstva ako spôsob urýchlenia predvstupovej stratégie,BERÚC DO ÚVAHY nariadenie Rady (EHS) č. 1210/90, zmenené a doplnené nariadením Rady (ES) č. 933/1999 o založení Európskej agentúry pre životné prostredie a Európskej informačnej a pozorovacej siete pre životné prostredie,UZNÁVAJÚC, že konečným cieľom Turecka je stať sa členom Európskej únie a že účasť na činnosti v Európskej agentúre pre životné prostredie pomôže Turecku dosiahnuť jeho cieľ,SA DOHODLI TAKTO:Článok 1Turecko sa bude plne podieľať na činnosti Európskej agentúry pre životné prostredie, ďalej len "agentúra" a Európskej informačnej a pozorovacej siete pre životné prostredie (Eionet), ustanovených nariadením Rady (EHS) č. 1210/90, zmeneným a doplneným nariadením Rady (ES) č. 933/1999.Článok 2Turecko bude finančne prispievať na činnosti uvedené v článku 1 (agentúra a Eionet), v súlade s nasledujúcimi ustanoveniami:- príspevok sa bude postupne zvyšovať v trojročnom období, počas ktorého sa tieto činnosti v Turecku pozvoľna zavedú. Požadované finančné príspevky činia:1. rok : 2033000 EUR2. rok : 2596000 EUR3. rok : 3127000 EUR.Počínajúc štvrtým rokom od nadobudnutia platnosti tejto dohody je Turecko povinné znášať plné náklady svojho finančného príspevku, t. j. 3127000 EUR;- možná finančná podpora zo strany podporných pomocných programov spoločenstva bude dohodnutá osobitne v závislosti na príslušnom programe spoločenstva.Ďalšie podmienky a predpoklady finančného príspevku Turecka sú ustanovené v prílohe I tejto dohody, ktorá tvorí jej neoddeliteľnú súčasť.Článok 3Turecko sa bude, okrem uplatnenia hlasovacieho práva, plne zúčastňovať práce predstavenstva a bude zapojené aj do práce vedeckého výboru agentúry.Článok 4Turecko bude do troch mesiacov od nadobudnutia platnosti tejto dohody informovať agentúru o hlavných zložkách svojich informačných sietí, ako to stanovuje článok 4 ods. 2 nariadenia Rady (EHS) č. 1210/90, zmeneného a doplneného nariadením (ES) č. 993/1999.Článok 5Predovšetkým z inštitúcií podľa článku 4 alebo spomedzi iných organizácií zriadených na svojom území určí Turecko "vnútroštátne stredisko" na koordináciu a/alebo prenos informácií, poskytovaných na vnútroštátnej úrovni agentúre a inštitúciám, ktoré tvoria súčasť siete Eionet, vrátane tematických centier podľa článku 6.Článok 6Turecko taktiež môže v rámci obdobia určeného článkom 4 určiť, ktoré inštitúcie alebo iné organizácie zriadené na jeho území môžu byť osobitne poverené úlohou zabezpečovať v niektorých tematických oblastiach osobitného záujmu spoluprácu s agentúrou. Takto určená inštitúcia by mala byť schopná uzavrieť s agentúrou zmluvu o výkone činnosti tematického centra siete pre špecifické úlohy. Tieto centrá budú spolupracovať s inými inštitúciami, ktoré tvoria súčasť siete.Článok 7Do troch mesiacov od prijatia informácie podľa článkov 4, 5 a 6 preskúma predstavenstvo agentúry hlavné prvky siete tak, aby sa prihliadlo na účasť Turecka.Článok 8Turecko by malo poskytovať údaje v súlade so záväzkami a postupmi zavedenými v práci agentúry.Článok 9Agentúra sa môže v osobitných zmluvách s inštitúciami alebo orgánmi, určenými Tureckom, a ktoré tvoria súčasť siete podľa článku 4, 5 a 6, dohodnúť o opatreniach nevyhnutných na úspešný výkon úloh, ktorými môžu byť poverené.Článok 10Údaje o životnom prostredí, ktoré sú poskytované agentúre alebo ktoré sú od nej získavané, sa môžu zverejniť a sprístupniť verejnosti pod podmienkou, že dôverné informácie budú v Turecku chránené v rovnakej miere ako v rámci spoločenstva.Článok 11Agentúra má v Turecku právnu subjektivitu. V Turecku využíva výhody najširšej právnej spôsobilosti, aká sa podľa jeho práva udeľuje právnickým osobám.Článok 12Turecko uplatňuje voči agentúre Protokol o výsadách a imunitách Európskych spoločenstiev, ktorý ako príloha II k tejto dohode tvorí jej neoddeliteľnú súčasť.Článok 13Odchylne od článku 12, ods. 2, písm. a) nariadenia Rady (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 o Personálnom poriadku úradníkov a o Pracovných podmienkach ostatných zamestnancov Európskych spoločenstiev, môžu tureckí štátni príslušníci, ktorí majú plné občianske práva, uzatvárať pracovnú zmluvu s výkonným riaditeľom agentúry.Článok 14Zmluvné strany podniknú všetky všeobecné alebo osobitné opatrenia nevyhnutné na splnenie svojich povinností určených touto dohodou. Zabezpečia, aby sa dosiahli ciele ustanovené dohodou.Článok 15Táto dohoda je uzatvorená na dobu neurčitú, kým sa Turecko nestane členom Európskej únie. Ktorákoľvek zo zmluvných strán môže od tejto dohody odstúpiť tým, že to oznámi druhej strane. Dohoda sa prestane uplatňovať šesť mesiacov odo dňa doručenia takého oznámenia druhej zmluvnej strane.Článok 16Táto dohoda sa uplatňuje na jednej strane na územiach, na ktorých sa uplatňujú Zmluva o založení Európskeho spoločenstva, Zmluva o založení Európskeho spoločenstva pre atómovú energiu a Zmluva o založení Európskeho spoločenstva uhlia a ocele a za podmienok v nich ustanovených a na druhej strane na území Turecka.Článok 17Táto dohoda podlieha schváleniu zmluvných strán v súlade s ich vlastnými postupmi. Táto dohoda nadobudne platnosť v prvý deň druhého mesiaca nasledujúceho po dni, v ktorom posledná zmluvná strana vykonala oznámenie druhej strane, že jej postupy nevyhnutné na prijatie dohody sa skončili.Článok 18Táto dohoda je vyhotovená v dvoch origináloch v jazyku dánskom, holandskom, anglickom, fínskom, francúzskom, nemeckom, talianskom, španielskom, švédskom, gréckom, portugalskom a tureckom, pričom každé z uvedených znení je rovnako platné.--------------------------------------------------PRÍLOHA IFINANČNÝ PRÍSPEVOK TURECKA DO EURÓPSKEJ AGENTÚRY PRE ŽIVOTNÉ PROSTREDIE1. Finančný príspevok platený Tureckom do rozpočtu Európskej únie s cieľom podieľať sa na činnosti Európskej agentúry pre životné prostredie bude:v 1. roku účasti : 2033000 EURv 2. roku účasti : 2596000 EURv 3. roku účasti : 3127000 EUROd štvrtého roku je Turecko povinné znášať plné náklady svojho finančného príspevku, t. j. 3127000 EUR.2. Prípadná finančná podpora zo strany podporných pomocných programov spoločenstva bude dohodnutá osobitne v závislosti na príslušnom programe spoločenstva.3. Príspevok Turecka sa bude spravovať v súlade s Finančným poriadkom platným pre všeobecný rozpočet Európskej únie.Cestovné náklady a náhrady výdavkov, ktoré sa vyskytnú v súvislosti s účasťou tureckých zástupcov a odborníkov na činnosti Európskej agentúry pre životné prostredie alebo stretnutiach súvisiacich s vykonávaním pracovných programov agentúry, spätne preplatí Európska agentúra pre životné prostredie na rovnakom základe ako v prípade postupov, v súčasnosti platných pre členské štáty Európskej únie a v súlade s nimi.4. Po nadobudnutí platnosti tejto dohody a na začiatku každého nasledujúceho roku pošle Komisia Turecku výzvu na poskytnutie finančných zdrojov v súlade s jeho príspevkom do Európskej agentúry pre životné prostredie tak, ako je určené v tejto dohode. V prvom kalendárnom roku svojej účasti na činnosti agentúry Turecko zaplatí príspevok vyrátaný úmerne od prvého dňa jeho účasti až po koniec roka. V nasledujúcich rokoch bude zmienený príspevok určený v súlade s touto dohodou.5. Príspevok bude určený v eurách a platený na bankový účet Komisie Európskych spoločenstiev, vedený v eurách.6. Turecko bude platiť svoj príspevok na základe výzvy na zaplatenie:- svoju časť do 1. mája v prípade, že výzva na zaplatenie je odoslaná komisiou pred 1. aprílom alebo najneskôr do 30 dní od zaslania výzvy na zaplatenie.7. Akékoľvek omeškanie pri platení príspevku je dôvodom na vznik povinnosti Turecka od príslušného dňa platiť úroky z omeškania zo zostávajúcej sumy. Úroková miera zodpovedá miere, používanej Európskou centrálnou bankou v príslušný deň pre jej finančné operácie v eurách, zvýšenej o 1,5 percenta.--------------------------------------------------PRÍLOHA IIPROTOKOL O VÝSADÁCH A IMUNITÁCH EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEVVYSOKÉ ZMLUVNÉ STRANY,BERÚC DO ÚVAHY, že podľa ustanovení článku 28 Zmluvy o vytvorení spoločnej Rady a spoločnej Komisie Európskych spoločenstiev, tieto spoločenstvá a Európska investičná banka na území členských štátov využívajú také výsady a imunity, ktoré sú nevyhnutné pre plnenie ich poslania,SA DOHODLI na nasledujúcich ustanoveniach, pripojených k tejto zmluve.KAPITOLA IVLASTNÍCTVO, FINANČNÉ PROSTRIEDKY, AKTÍVA A FINANČNÉ OPERÁCIE EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEVČlánok 1Priestory a budovy spoločenstiev sú nedotknuteľné. Nemôžu byť podrobené prehliadke, rekvirácii, zhabaniu alebo vyvlastneniu. Vlastníctvo alebo aktíva spoločenstiev sa nemôžu stať predmetom správnych alebo právnych obmedzení bez súhlasu Európskeho súdneho dvora.Článok 2Archívy spoločenstiev sú nedotknuteľné.Článok 3Spoločenstvá, ich aktíva, príjmy a iné vlastníctvo sú vyňaté z uplatňovania priamych daní.Vlády členských štátov vždy, keď je to možné, podniknú vhodné opatrenia na to, aby v prípade, že spoločenstvá pre svoju úradnú potrebu vykonávajú nákupy väčšieho rozsahu, v cene ktorých sú zahrnuté nepriame dane alebo dane pri predaji, zahrnuté do ceny hnuteľného alebo nehnuteľného majetku, dane tohto typu boli odpustené alebo nahradené. Tieto ustanovenia sa však nepoužijú, ak by svojim účinkom narúšali hospodársku súťaž v rámci spoločenstiev.Vyňatie zo zdanenia sa nevzťahuje na dane a dávky, vyberané výlučne za poskytovanie verejnoprospešných služieb.Článok 4Spoločenstvá sú vyňaté z povinnosti platiť clo, zo zákazov a obmedzení na dovoz a vývoz predmetov, určených na úradnú potrebu. Predmety takto dovezené nesmú byť poskytnuté na použitie na území štátu, do ktorého boli dovezené, a to bez ohľadu na to, či sa tak stane bezodplatne alebo za finančnú protihodnotu, iba ak sa tak stane za podmienok určených vládou takejto krajiny.Od všetkých colných poplatkov a zákazov a obmedzení na dovoz a vývoz sú oslobodené aj publikácie spoločenstiev.Článok 5Európske spoločenstvo uhlia a ocele môže vlastniť akékoľvek devízy a viesť svoje účty v akejkoľvek mene.KAPITOLA IISPOJENIE A PREUKAZY (LAISSEZ-PASSER)Článok 6Pre úradný styk a zasielanie všetkých dokumentov požívajú inštitúcie spoločenstiev na území všetkých členských štátov také zaobchádzanie, aké sa v danom štáte poskytuje diplomatickým misiám.Úradná korešpondencia a iný úradný styk orgánov spoločenstiev nepodlieha cenzúre.Článok 71. Členom a pracovníkom inštitúcií spoločenstiev môžu predsedovia týchto inštitúcií vo forme predpísanej Radou vydať preukaz (laissez-passer), ktorý orgány členských štátov uznávajú za platný cestovný doklad. Tieto preukazy (laissez-passer) sú vydávané úradníkom a iným zamestnancom za podmienok, ktoré sú určené v Personálnom poriadku úradníkov a v podmienkach zamestnávania ostatných zamestnancov spoločenstiev.Komisia môže uzatvoriť dohody, aby tieto preukazy (laissez-passer) boli ako platné cestovné dokumenty uznávané aj na územiach nečlenských štátov.2. Ustanovenia článku 6 Protokolu o výsadách a imunitách Európskeho spoločenstva uhlia a ocele sa však naďalej vzťahujú na členov a zamestnancov inštitúcií, ktorí v deň nadobudnutia platnosti tejto zmluvy vlastnia preukazy (laissez-passer) podľa uvedeného článku, pokiaľ sa na nich nevzťahuje odsek 1 tohto článku.KAPITOLA IIIČLENOVIA EURÓPSKEHO PARLAMENTUČlánok 8Pohyb členov Európskeho parlamentu cestujúcich na miesto zasadnutia Európskeho parlamentu alebo späť nesmie byť obmedzovaný žiadnymi správnymi alebo inými obmedzeniami.Členom Európskeho parlamentu sa pri colnej a devízovej kontrole priznáva:a) rovnaké zaobchádzanie zo strany svojich vlád, aké tieto vlády poskytujú vysokým úradníkom vysielaným do zahraničia s dočasným služobným poslaním;b) rovnaké zaobchádzanie zo strany vlád ostatných členských štátov, aké tieto vlády poskytujú zástupcom cudzích vlád vysielaným s dočasným služobným poslaním.Článok 9Členovia Európskeho parlamentu nesmú byť vyšetrovaní, vzatí do väzby alebo súdne stíhaní za svoje názory alebo hlasovanie počas výkonu svojich funkcií.Článok 10Počas zasadania Európskeho parlamentu jeho členovia využívajú všetky výhodya) imunít, ktoré na území ich vlastného štátu tento udeľuje členom svojho vlastného parlamentu,b) imunity, chrániacej ich pred akoukoľvek formou vzatia do väzby alebo súdneho stíhania na území akéhokoľvek iného členského štátu.Podobne sa na členov parlamentu vzťahuje imunita, pokiaľ cestujú na miesto zasadnutia Európskeho parlamentu alebo z neho.Člen parlamentu sa nemôže dovolávať svojej imunity, ak bol pristihnutý pri trestnom čine a táto imunita nemôže zabrániť Európskemu parlamentu pri uplatnení práva odobrať imunitu jednému zo svojich členov.KAPITOLA IVZÁSTUPCOVIA ČLENSKÝCH ŠTÁTOV, KTORÍ SA ZÚČASTŇUJÚ PRÁCE INŠTITÚCIÍ EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEVČlánok 11Zástupcovia členských štátov zúčastňujúci sa na práci inštitúcií spoločenstiev, ich poradcovia a technickí odborníci počas výkonu svojich povinností a počas cesty na miesto zasadnutia alebo z neho využívajú výhody obvyklých výsad, imunít a vymožeností.Tento článok platí aj pre členov poradných orgánov spoločenstiev.KAPITOLA VÚRADNÍCI A OSTATNÍ ZAMESTNANCI EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEVČlánok 12Bez ohľadu na svoju štátnu príslušnosť úradníci a ostatní zamestnanci spoločenstiev na území každého členského štátu:a) sú povinní sa podriadiť ustanoveniam zmlúv o založení spoločenstiev, vzťahujúcich sa na jednej strane na pravidlá o zodpovednosti úradníkov a ostatných zamestnancov voči spoločenstvám a na druhej strane právomoci Európskeho súdneho dvoru v sporoch medzi spoločenstvami a ich úradníkmi a ostatnými zamestnancami. Sú však imúnni voči súdnym konaniam za činy, vykonané v rámci ich úradnej pôsobnosti, vrátane vyslovených alebo napísaných výrokov. Výhody tejto imunity využívajú aj po skončení svojho úradného pôsobenia;b) spolu so svojimi manželskými partnermi a nezaopatrenými členmi rodiny nepodliehajú predpisom obmedzujúcim prisťahovalectvo alebo určujúcim náležitosti prihlasovania cudzincov;c) pokiaľ ide o menové a devízové predpisy, požívajú také výhody, aké sa obvykle udeľujú úradníkom medzinárodných organizácií;d) v čase prvého nástupu na miesto pôsobenia majú právo na dovoz vlastného zariadenia domácnosti a hnuteľných vecí bez cla a po skončení svojho pôsobenia v danej krajine na spätný vývoz vlastného zariadenia domácností a hnuteľných vecí bez cla. Výkon tohto práva však v každej krajine, v ktorej je toto právo uplatňované, podlieha podmienkam, ktoré jej vláda považuje za nevyhnutné,e) majú právo na dovoz motorového vozidla pre svoju osobnú potrebu, ktoré získali buď v krajine svojho posledného pobytu alebo v krajine, ktorej sú štátnymi príslušníkmi, za podmienok upravujúcich miestny trh v danej krajine, ako aj na spätný vývoz bez cla. Výkon tohto práva však v každej príslušnej krajine podlieha podmienkam, ktoré jej vláda považuje za nevyhnutné.Článok 13Úradníci a ostatní zamestnanci spoločenstiev sú v súlade s podmienkami a postupom ustanovenými Radou na základe návrhu Európskej komisie zdaňovaní daňami, ktoré sa z platov, miezd a príjmov poskytovaných spoločenstvami vyberajú v prospech spoločenstiev.Ich platy, mzdy a príjmy poskytované spoločenstvami sú vyňaté z vnútroštátnych daní.Článok 14Pri uplatňovaní dane z príjmu, majetkovej dane a dane z dedičstva a pri uplatňovaní dohôd o zabránení dvojitého zdanenia medzi členskými štátmi, úradníci a ostatní zamestnanci spoločenstiev, ktorí výlučne na základe výkonu svojich povinností v službe spoločenstiev si zriadili svoje bydlisko na území iného členského štátu než je krajina ich trvalého bydliska, majú byť na čas ich pôsobenia v službe spoločenstiev pre daňové účely posudzovaní aj v krajine skutočného pobytu aj v krajine ich trvalého bydliska tak, akoby si ponechali trvalý pobyt v druhej z uvedených krajín za predpokladu, že táto je členom spoločenstiev. Toto ustanovenie sa taktiež uplatní na manžela/manželku, pokiaľ sa tento samostatne nevenuje nejakému zamestnaniu, prinášajúcemu zárobok a na nezaopatrené deti a v prípade starostlivosti o osoby uvedené v tomto článku.Hnuteľný majetok, patriaci osobám uvedeným v predchádzajúcom odseku a nachádzajúci sa na území krajiny, kde sa zdržiavajú, je v tejto krajine vyňatý z dedičských daní; takýto ich majetok je – z dôvodu určenia takejto povinnosti- posudzovaný na účely zdanenia tak, akoby sa nachádzal v krajine ich trvalého bydliska a zároveň podlieha právam nečlenských štátov a možnému uplatneniu medzinárodných dohôd o zamedzení dvojitého zdanenia.Právo trvalého pobytu získané výlučne z dôvodu výkonu povinností v službách iných medzinárodných organizácií sa pri uplatňovaní ustanovení tohto článku neberie do úvahy.Článok 15Rada, konajúc jednomyseľne na základe návrhu Komisie, ustanoví systém dávok sociálneho zabezpečenia pre úradníkov a ostatných zamestnancov spoločenstiev.Článok 16Rada na základe návrhu Komisie a po konzultáciách s ostatnými dotknutými inštitúciami určí kategórie úradníkov a ostatných zamestnancov, na ktorých sa úplne alebo čiastočne uplatnia ustanovenia článku 12, odseku 2 článku 13 a článku 14.Mená, hodnosti a adresy úradníkov a ostatných zamestnancov zahrnutých do takýchto kategórií sa vládam členských štátov pravidelne poskytujú.KAPITOLA VIVÝSADY A IMUNITY ZASTÚPENÍ NEČLENSKÝCH ŠTÁTOV, AKREDITOVANÝCH PRI EURÓPSKYCH SPOLOČENSTVÁCHČlánok 17Členské štáty, na území ktorých majú spoločenstvá svoje sídla, poskytujú zastúpeniam nečlenských krajín akreditovaným pri spoločenstvách obvyklé diplomatické imunity a výsady.KAPITOLA VIIVŠEOBECNÉ USTANOVENIAČlánok 18Výsady, imunity a výhody sú úradníkom spoločenstiev poskytované výlučne v záujme spoločenstiev.Každá inštitúcia spoločenstiev bude požiadaná, aby prestala poskytovať imunity udelené úradníkom alebo ostatným zamestnancom, kedykoľvek táto inštitúcia dospeje k názoru, že odobratie takejto imunity nie je v protiklade so záujmami spoločenstiev.Článok 19Inštitúcie spoločenstiev, s cieľom uplatnenia tohto protokolu, spolupracujú so zodpovednými orgánmi príslušných členských štátov.Článok 20Na členov Komisie sa vzťahujú články 12 až 15 a článok 18.Článok 21Články 12 až 15 a článok 18 sa vzťahujú na sudcov, generálnych advokátov, zapisovateľov a spravodajcov Európskeho súdneho dvora bez toho, aby tým boli dotknuté ustanovenia článku 3 Protokolov o štatúte Európskeho súdneho dvora, ktorý sa týka imunity sudcov a generálnych advokátov voči právomoci súdov.Článok 22Tento protokol sa vzťahuje aj na Európsku investičnú banku, na členov jej orgánov, jej zamestnancov a na zástupcov členských štátov, zúčastňujúcich sa na jej činnosti bez toho, aby tým bol dotknutý protokol o štatúte tejto banky.Okrem toho je Európska investičná banka vyňatá z akejkoľvek formy zdaňovania alebo uplatňovania požiadaviek podobnej povahy v dôsledku nárastu jej kapitálu a zo všetkých formalít, ktoré s tým môžu byť spojené v štáte, kde má banka svoje sídlo. Podobne ani jej zrušenie alebo likvidácia nezakladajú právo na uvalenie akýchkoľvek poplatkov. Nakoniec, na činnosti banky a jej orgánov, vykonávané v súlade s jej štatútom, sa nevzťahuje žiadna daň z obratu.Článok 23Protokol sa vzťahuje aj na Európsku centrálnu banku, členov jej orgánov a na jej personál bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia Protokolu a štatúte Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky.Európska centrálna banka je vyňatá z akejkoľvek formy zdaňovania alebo uplatňovania požiadaviek podobnej povahy v dôsledku nárastu jej kapitálu a zo všetkých formalít, ktoré s tým môžu byť spojené v štáte, kde má banka svoje sídlo. Na činnosti banky a jej orgánov vykonávané v zhode so Štatútom Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky sa nevzťahuje žiadna daň z obratu.Hore uvedené ustanovenia sa vzťahujú aj na Európsky menový inštitút. Jeho zrušenie alebo likvidácia nezakladajú právo na uvalenie akýchkoľvek poplatkov.NA DÔKAZ TOHO dolu podpísaní splnomocnení zástupcovia podpísali tento protokol.V Bruseli ôsmeho apríla tisícdeväťstošesťdesiatpäť--------------------------------------------------