type: other

text:
€200 κάθε μήνα από τον ΟΑΕΔ - Radio Siatista 95,7 FM
 Radio Siatista 95,7 FM
 70 παιδιά και 63 ενήλικες την Κυριακή στα επείγοντα του Μαμάτσειο...
 Τι γίνεται ...??
 Γρεβενά – Πήγε για ψωμί και βρέθηκε στην Αμερική ...
 Το αδιαχώρητο δημιουργήθηκε στην κοπή Βασιλόπιτας του Φιλοπτώχου Ταμείου του Ι.Μ.Ν...
 Το ΚΑΠΗ Σιάτιστας έκοψε την πίτα του !! Video...
 ΠΟΤΕ ΑΝΟΙΓΕΙ ΤΟ ΤΡΙΩΔΙΟ 2020: ΑΠΟΚΡΙΕΣ, ΠΑΣΧΑ , ΚΑΘΑΡΑ ΔΕΥΤΕΡΑ
 Tι απάντησε ο Υπουργός Εθνικής Άμυνας & Βουλευτής Ν. Καβάλας, κ....
 Αρχική Uncategorized €200 κάθε μήνα από τον ΟΑΕΔ
 €200 κάθε μήνα από τον ΟΑΕΔ
 Θεόδωρος Πεσνικάς
 Ειδικό επίδομα 200 ευρώ το μήνα χορηγεί ο ΟΑΕΔ σε μακροχρόνια ανέργους.
 Προϋποθέσεις – Δικαιούχοι:
 Ηλικία από 20 μέχρι 66 ετών
 Εξάντληση 12μηνης τακτικής επιδότησης ανεργίας
 Δικαιούχοι είναι και όσοι έχουν εξαντλήσει 12μηνη επιδότηση ακόμη και αν την έλαβαν τμηματικά (δηλ. με αναστολές και συνεχίσεις), και υποβάλλουν την αίτηση εντός αποσβεστικής προθεσμίας 2 μηνών, από τη λήξη της 12μηνης τακτικής επιδότησης
 Οι τακτικά επιδοτούμενοι λόγω συνέχισης με βάση το άρθρο 20 του ν.δ. 2961/54, που κατά τη λήξη του υπολοίπου της 12μηνης επιδότησης δεν έχουν συμπληρώσει χρόνο παραμονής αδιαλείπτως επί 12μηνο στα μητρώα ανέργων του ΟΑΕΔ, δύνανται να υποβάλλουν τη σχετική με το επίδομα μακροχρονίως ανέργων αίτηση, μέσα σε προθεσμία 2 μηνών από τη συμπλήρωση της αδιάλειπτης 12μηνης παραμονής
 Προσοχή: Δεν είναι δικαιούχοι οι άνεργοι των οποίων η εγκριτική απόφαση χορήγησης τακτικής επιδότησης ανεργίας είναι μικρότερη των 12 μηνών.
 Να έχουν συμπληρώσει κατά την ημερομηνία υποβολής της σχετικής αίτησης, χρόνο ανεργίας αδιαλείπτως επί δωδεκάμηνο, παραμένουν εγγεγραμμένοι στα μητρώα ανέργων του ΟΑΕΔ
 Το ετήσιο οικογενειακό εισόδημα να μην υπερβαίνει τα 10.000 ευρώ. Το συγκεκριμένο εισόδημα προσαυξάνεται κατά 586,08 ευρώ για κάθε ανήλικο τέκνο. Έτσι π.χ. για το δικαιούχο που έχει 2 ανήλικα τέκνα, το ετήσιο οικογενειακό του εισόδημα δεν πρέπει να υπερβαίνει τα 11.172,16 (10.000 + 586,08 + 586,08 = 11.172,16) ευρώ
 Οι ενδιαφερόμενοι υποβάλλουν, εντός αποσβεστικής προθεσίας 2 μηνών από τη λήξη της τακτικής επιδότησης ανεργίας, τις αιτήσεις και τα απαραίτητα δικαιολογητικά με τους εξής τρόπους:
 Αίτηση του δικαιούχου προς την Υπηρεσία ΟΑΕΔ του τόπου διαμονής του ή της τελευταίας επιδότησης αυτού
 Επικυρωμένο αντίγραφο του εκκαθαριστικού σημειώματος φόρου εισοδήματος του προ-προηγούμενου της άσκησης φορολογικού έτους, από οποιαδήποτε διοικητική αρχή ή ΚΕΠ, ή απλή φωτοτυπία του ως άνω εκκαθαριστικού σημειώματος, που συνοδεύεται από την υπεύθυνη δήλωση του άρθρου 8 του ν. 1589/1986, στην οποία ο ενδιαφερόμενος βεβαιώνει την ακρίβεια των δηλούμενων σε αυτό στοιχείων ή εκτύπωση του προαναφερθέντος εκκαθαριστικού σημειώματος που χορηγείται μέσω του συστήματος TAXISNET, χωρίς περαιτέρω διατυπώσεις ή διαδικασία επικύρωσής του
 Υπεύθυνη Δήλωση του δικαιούχου
 Παραστατικό ταυτοπροσωπίας σε ισχύ (δελτίο αστυνομικής ταυτότητας, διαβατήριο κ.λ.π.)
 Πρόσφατο πιστοποιητικό οικογενειακής κατάστασης για τους έχοντες ανήλικα τέκνα
 Επίσημο έγγραφο από το οποίο θα προκύπτει ο ΑΜΚΑ
 Το ύψος του επιδόματος καθορίζεται στο ποσό των 200 ευρώ και χορηγείται προσωπικά στον ίδιο το δικαιούχο για όσο χρονικό διάστημα είναι άνεργος και σε καμία περίπτωση πέρα από 12 μήνες.
 Προηγούμενο άρθροΕπ’ αυτοφώρω σύλληψη 22χρονου για κλοπή από οικία σε περιοχή της Κοζάνης – Στην κατοχή του βρέθηκαν και κατασχέθηκαν κλαπέντα κοσμήματα και χρηματικό ποσό – Αναζητούνται ακόμη δυο συνεργοί, τα στοιχεία των οποίων έχουν ταυτοποιηθεί
 Επόμενο άρθροΜια απίστευτη σκηνή καταγράφηκε στα... βάθη του ωκεανού, όταν ένας τεραστίων διαστάσεων ροφός αρπάζει και καταπίνει ολόκληρο έναν μικρό καρχαρία!
 Ο θεόδωρος Πεσνικάς έχει γεννηθεί το 1964 και είναι Αρχισυντάκτης του Ράδιο Σιάτιστα. Εκτός από την ενημέρωση και το ρεπορτάζ διαχειρίζεται τον δικό του ραδιοφωνικό σταθμό.
 Συνελήφθη 20χρονος στην Κοζάνη που συμμετείχε στην άγρια συμπλοκή νεαρών –...
 Αυγ 5, 2019
 Σκηνές ταινίας από καταδίωξη στους δρόμους της Κοζάνης! Γυναίκα αστυνομικός πρωταγωνίστρια...
 Δεκ 3, 2018
 Στο Νοσοκομείο Γρεβενών, νοσηλεύεται με κατάγματα 46χρονος, ο οποίος, σύμφωνα με...
 Οκτ 23, 2019
 Κυκλοφοριακές ρυθμίσεις στην πόλη της Σιάτιστας, κατά τον εορτασμό της Κοιμήσεως...
 Αυγ 12, 2019
 Ρ/Σ 95.7 FM – ΤΑ ΝΕΑ ΑΠΟ ΤΗ ΔΥΤΙΚΗ ΜΑΚΕΔΟΝΙΑ ...
 Διακοπή ηλεκτρικού ρεύματος την Παρασκευή στη Σιάτιστα ...
 Οι παρέες που συμμετέχουν στον εορτασμό του Δεκαπενταύγουστου (Δελτίο Τύπου)
 Πρωτοφανές επεισόδιο στη σύσκεψη για τη ΔΕΗ με πρωταγωνιστές τον Μιχάλη...
 Το Ράδιο Σιάτιστα εκπέμπει με τη σημερινή του μορφή στα ερτζιανά της Σιάτιστας από τον Απρίλιο του 1990. Η εμβέλεια του καλύπτει την ευρύτερη περιοχή του Νομού Κοζάνης και Γρεβενών, ενώ υπάρχει και δυνατότητα ακρόασης σε κάθε γωνιά του πλανήτη μέσω διαδικτύου. Με κύριο χαρακτηριστικό την ποιότητα των μουσικών επιλογών του, το Ράδιο Σιάτιστα έχει εξελιχθεί σε σημαντικό σημείο προβολής και ανάδειξης της καλής ποιοτικής μουσικής. Με αγάπη στο καλό ελληνικό (και όχι μόνο) τραγούδι και σεβασμό στον ακροατή, συνεχίζουμε πιστεύοντας πως ένα ραδιόφωνο δεν αρκεί απλά να ψυχαγωγεί, αλλά οφείλει ταυτόχρονα να προάγει και να παράγει πολιτισμό.
 Επικοινωνία: radiosiatistanet@gmail.com
 © RadioSiatista Με επιφύλαξη κάθε νόμιμου δικαιώματος.
 Διακοπές ρεύματος τη Δευτέρα σε Σιάτιστα και Κοζάνη
 ΜΕ ΛΑΜΠΡΟΤΗΤΑ Η ΕΚΔΗΛΩΣΗ ΓΙΑ ΤΑ 20 ΧΡΟΝΙΑ ΤΟΥ ΝΟΣΟΚΟΜΕΙΟΥ ΠΑΠΑΓΕΩΡΓΙΟΥ


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 21998A0113(01)
 Overeenkomst in de vorm van een briefwisseling tussen de Europese Gemeenschap en Barbados, Belize, Fiji, de Coöperatieve Republiek Guyana, de Republiek Ivoorkust, Jamaica, de Republiek Kenia, de Republiek Kongo, de Republiek Madagaskar, de Republiek Malawi, de Republiek Mauritius, de Republiek Oeganda, de Republiek Suriname, Sint-Christopher en Nevis, het Koninkrijk Swaziland, de Verenigde Republiek Tanzania, de Republiek Trininad en Tobago, de Republiek Zambia en de Republiek Zimbabwe inzake de gegarandeerde prijzen voor rietsuiker voor de leveringsperiode 1996/1997
 Publicatieblad Nr. L 007 van 13/01/1998 blz. 0028 - 0033
 OVEREENKOMST IN DE VORM VAN EEN BRIEFWISSELING tussen de Europese Gemeenschap en Barbados, Belize, Fiji, de Coöperatieve Republiek Guyana, de Republiek Ivoorkust, Jamaica, de Republiek Kenia, de Republiek Kongo, de Republiek Madagaskar, de Republiek Malawi, de Republiek Mauritius, de Republiek Oeganda, de Republiek Suriname, Sint-Christopher en Nevis, het Koninkrijk Swaziland, de Verenigde Republiek Tanzania, de Republiek Trininad en Tobago, de Republiek Zambia en de Republiek Zimbabwe inzake de gegarandeerde prijzen voor rietsuiker voor de leveringsperiode 1996/1997A. Brief nr. 1 Brussel, 22 december 1997.Mijnheer . . . . . .,De vertegenwoordigers van de ACS-staten bedoeld in het aan de Vierde ACS-EG-Overeenkomst van Lomé gehechte Protocol nr. 8 betreffende ACS-suiker en de vertegenwoordigers van de Commissie, handelend namens de Europese Gemeenschap, hebben overeenkomstig de bepalingen van genoemd protocol overeenstemming bereikt over de volgende punten:Voor de leveringsperiode van 1 juli 1996 tot en met 30 juni 1997 worden de in artikel 5, lid 4, van het protocol genoemde gegarandeerde prijzen met het oog op de in artikel 6 van het protocol bedoelde interventie vastgesteld op:a) 52,37 ECU per 100 kg voor ruwe suiker;b) 64,65 ECU per 100 kg voor witte suiker.Deze prijzen gelden voor onverpakte suiker van de standaardkwaliteit zoals omschreven in de communautaire voorschriften, geleverd cif "free out" in Europese havens van de Gemeenschap. De invoering van deze prijzen doet geen afbreuk aan de respectieve standpunten van de overeenkomstsluitende partijen ten aanzien van de beginselen voor de bepaling van de gegarandeerde prijzen.Ik moge u verzoeken mij de ontvangst te bevestigen van deze brief en mij te bevestigen dat deze brief tezamen met uw antwoord een overeenkomst vormt tussen de regeringen van de hierboven bedoelde ACS-staten en de Gemeenschap.Gelieve, Mijnheer, de verzekering van mijn bijzondere hoogachting te aanvaarden.Namens de Raad van de Europese UnieB. Brief nr. 2 Brussel, 22 december 1997.Mijnheer . . . . . .,Ik heb de eer u de ontvangst te melden van uw brief van heden, die luidt als volgt:"De vertegenwoordigers van de ACS-staten bedoeld in het aan de Vierde ACS-EG-Overeenkomst van Lomé gehechte Protocol nr. 8 betreffende ACS-suiker en de vertegenwoordigers van de Commissie, handelend namens de Europese Gemeenschap, hebben overeenkomstig de bepalingen van genoemd protocol overeenstemming bereikt over de volgende punten:Voor de leveringsperiode van 1 juli 1996 tot en met 30 juni 1997 worden de in artikel 5, lid 4, van het protocol genoemde gegarandeerde prijzen met het oog op de in artikel 6 van het protocol bedoelde interventie vastgesteld op:a) 52,37 ECU per 100 kg voor ruwe suiker;b) 64,65 ECU per 100 kg voor witte suiker.Deze prijzen gelden voor onverpakte suiker van de standaardkwaliteit zoals omschreven in de communautaire voorschriften, geleverd cif "free out" in Europese havens van de Gemeenschap. De invoering van deze prijzen doet geen afbreuk aan de respectieve standpunten van de overeenkomstsluitende partijen ten aanzien van de beginselen voor de bepaling van de gegarandeerde prijzen.Ik moge u verzoeken mij de ontvangst te bevestigen van deze brief en mij te bevestigen dat deze brief tezamen met uw antwoord een overeenkomst vormt tussen de regeringen van de hierboven bedoelde ACS-staten en de Gemeenschap.".Ik heb de eer u de instemming met het voorafgaande te bevestigen van de regeringen van de in die brief bedoelde ACS-staten.Gelieve, Mijnheer, de verzekering van mijn bijzondere hoogachting te aanvaarden.Namens de regeringen van de in Protocol nr. 8 bedoelde ACS-statenEn nombre del Consejo de la Unión EuropeaPå vegne af Rådet for Den Europæiske UnionIm Namen des Rates der Europäischen UnionÅî ïíüìáôïò ôïõ Óõìâïõëßïõ ôçò ÅõñùðáúêÞò ̧íùóçòOn behalf of the Council of the European UnionAu nom du Conseil de l'Union européenneA nome del Consiglio dell'Unione europeaNamens de Raad van de Europese UnieEm nome do Conselho da União EuropeiaEuroopan unionin neuvoston puolestaPå Europeiska unionens råds vägnar>REFERENTIE NAAR EEN FILM>For the Government of Barbados>REFERENTIE NAAR EEN FILM>For the Government of Belize>REFERENTIE NAAR EEN FILM>Pour le gouvernement de la République du Congo>REFERENTIE NAAR EEN FILM>Pour le gouvernement de la République de Côte d'Ivoire>REFERENTIE NAAR EEN FILM>For the Government of the Sovereign Democratic Republic of Fiji>REFERENTIE NAAR EEN FILM>For the Government of the Cooperative Republic of Guyana>REFERENTIE NAAR EEN FILM>For the Government of Jamaica>REFERENTIE NAAR EEN FILM>For the Government of the Republic of Kenya>REFERENTIE NAAR EEN FILM>Pour le gouvernement de la République de Madagascar>REFERENTIE NAAR EEN FILM>For the Government of the Republic of Malawi>REFERENTIE NAAR EEN FILM>For the Government of the Republic of Mauritius>REFERENTIE NAAR EEN FILM>For the Government of Saint Kitts and Nevis>REFERENTIE NAAR EEN FILM>For the Government of the Republic of Suriname>REFERENTIE NAAR EEN FILM>For the Government of the Kingdom of Swaziland>REFERENTIE NAAR EEN FILM>For the Government of the United Republic of Tanzania>REFERENTIE NAAR EEN FILM>For the Government of the Republic of Trinidad and Tobago>REFERENTIE NAAR EEN FILM>For the Government of the Republic of Uganda>REFERENTIE NAAR EEN FILM>For the Government of the Republic of Zambia>REFERENTIE NAAR EEN FILM>For the Government of the Republic of Zimbabwe>REFERENTIE NAAR EEN FILM>


type: caselaw

text:
 27.2.2010
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 C 51/9
 Arrêt de la Cour (cinquième chambre) du 17 décembre 2009 (demandes de décision préjudicielle du Finanzgericht Baden-Württemberg — Allemagne) — Swiss Caps AG/Hauptzollamt Singen
 (Affaires jointes C-410/08 à C-412/08) (1)
 (Tarif douanier commun - Nomenclature combinée - Classement tarifaire - Positions 1515, 1517, 2106 et 3004 - Capsules de gélatine - Huiles de poisson, de germe de blé et de nigelle - Notion d’«emballage»)
 2010/C 51/14
 Langue de procédure: l'allemand
 Juridiction de renvoi
 Finanzgericht Baden-Württemberg
 Parties dans la procédure au principal
 Partie requérante: Swiss Caps AG
 Partie défenderesse: Hauptzollamt Singen
 Objet
 Demande de décision préjudicielle — Finanzgericht Baden-Württemberg — Interprétation de l'annexe I du règlement (CEE) no 2658/87 du Conseil relatif à la nomenclature tarifaire et statistique et au tarif douanier commun (JO L 256, p. 1) — Positions 1517 (Margarine; mélanges ou préparations alimentaires de graisses ou d’huiles animales ou végétales ou de fractions de différentes graisses ou huiles du présent chapitre, autres que les graisses et huiles alimentaires et leurs fractions du no 1516) et 2106 (Préparations alimentaires non dénommées ni comprises ailleurs) — Point A, par. 5, sous b), du titre premier de la première partie de l'annexe I — Classement tarifaire d'une préparation d'huile de poisson avec un ajout de vitamine E, contenue dans des capsules composées de gélatine, de glycérol et d'eau — Notion d'emballage
 Dispositif
 La nomenclature combinée figurant à l’annexe I du règlement (CEE) no 2658/87 du Conseil, du 23 juillet 1987, relatif à la nomenclature tarifaire et statistique et au tarif douanier commun, tel que modifié par le règlement (CE) no 2388/2000 de la Commission, du 13 octobre 2000, doit être interprétée en ce sens que:
 —
 des préparations alimentaires présentées sous forme de gélules contenant 600 mg d’huile de poisson concentrée pressée à froid et 22,8 mg de vitamine E concentrée dans une capsule consistant en une enveloppe se composant de 212,8 mg de gélatine, 77,7 mg de glycérol et 159,6 mg d’eau purifiée et ayant une fonction de complément alimentaire;
 —
 des préparations alimentaires présentées sous forme de gélules contenant 580 mg d’huile de germe de blé dans une capsule consistant en une enveloppe se composant de 250 mg de granule d’amidon et ayant une fonction de complément alimentaire;
 —
 des préparations alimentaires présentées sous forme de gélules contenant 500 mg d’huile de carvi noir pressé à froid, 38,7 mg d’huile de soja, 18,8 mg de vitamine E, 16 mg de graisse butyrique, 10 mg de lécithine, 8,2 mg de cire, 8 mg de calcium penthotenat, 0,2 mg d’acide folique et 0,11 mg de biotine dans une capsule consistant en une enveloppe se composant de 313,97 mg de bain de gélatine (47,3 % de gélatine, 17,2 % de glycérine, 35,5 % d’eau), de 4,3 mg d’une pâte constituée à 50 % de dioxyde de titane et à 50 % de glycérine et de 1,73 mg d’une pâte constituée à 25 % de jaune de quinoline et à 75 % de glycérine et ayant une fonction de complément alimentaire
 relèvent de la position 2106 de ladite nomenclature combinée.
 (1) JO C 313 du 06.12.2008
 JO C 327 du 20.12.2008


type: legislation

text:
 |
 52013PC0889
 Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse seoses lossimiskohustusega nõukogu määrusi (EÜ) nr 850/98, (EÜ) nr 2187/2005, (EÜ) nr 1967/2006, (EÜ) nr 1098/2007, nr 254/2002, (EÜ) nr 2347/2002 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1434/98 /* COM/2013/0889 final - 2013/0436 (COD) */
 SELETUSKIRI
 1. ETTEPANEKU TAUST
 Ühise kalanduspoliitika reformi[1] üks keskseid eesmärke
 on järk-järgult likvideerida saagi vette tagasiheitmine kogu Euroopa Liidu
 kalanduses, kehtestades lossimiskohustuse. Sellise kohustuse kehtestamise
 eesmärk on paremini ära kasutada olemasolevaid varusid, samuti vastaks see
 üldsuse ootustele, et lõpetataks turustamiskõlbliku kala merre tagasi heitmine.
 Ühise kalanduspoliitika algmääruse ettepaneku mõjuhinnangus[2] leitakse, et saagi
 rohke tagasiheide on ühise kalanduspoliitika keskkonnaalase jätkusuutlikkuse
 puudumise oluline tegur.
 Euroopa Parlamendi 2013. aasta veebruari
 täiskogu istungil lepiti kokku, et lossimiskohustus võetakse kasutusele
 järk-järgult: 2014. aastal kehtestatakse see kohustus pelaagiliste liikide, pika
 rändega liikide ja Läänemere lõhe suhtes ning järgmistel aastatel laiendatakse
 seda igasuguse kalapüügi suhtes kogu liidus. Veebruari lõpus andis nõukogu
 selgelt teada, et toetab sellist lähenemisviisi ja nõustus sarnase
 rakendamisajakavaga. Seejärel saavutasid Euroopa Parlament ja nõukogu
 algmääruse suhtes poliitilise kokkuleppe kehtestada lossimiskohustuse
 rakendamise uueks alguskuupäevaks 1. jaanuar 2015.
 Selleks et lossimiskohustus oleks täidetav,
 tuleb tühistada või muuta kehtivate tehnilisi, haldus- ja kontrollimeetmeid
 käsitlevate määruste teatavaid sätteid, mis on lossimiskohustusega vastuolus
 ning sunnivad kalureid saaki merre tagasi heitma. Sellisest kavatsusest andis
 märku deklaratsioon, mille nõukogu esitas juunis toimunud nõukogu istungil,[3] kutsudes komisjoni üles
 pärast seda, kui reformi suhtes on jõutud kokkuleppele, kiiresti muutma
 kehtivaid õigusakte.
 Komisjoni kava kohaselt töötatakse uus
 tehniliste meetmete raamistik välja osana reformist, mis aja jooksul peaks
 hõlbustama lossimiskohustuse täielikku rakendamist, nagu on ette nähtud. Reform
 hõlmab samuti uut, piirkonnapõhist lähenemisviisi, sealhulgas mitmeaastaste
 kavade ja tagasiheidet käsitlevate kavade väljatöötamist. Uus raamistik ei saa
 aga ilmselt valmis ajaks, mil esimeste kalavarurühmade suhtes hakkab kehtima
 kalavarude lossimise kohustus. Seepärast on vaja õigusaktidega kõrvaldada kõik
 rakendamist raskendavad õiguslikud ja praktilised takistused
 üleminekuperioodil, mil kõnealust uut raamistikku alles arendatakse.
 Teatavad sätted praegu kehtivates tehnilisi
 meetmeid käsitlevates määrustes on lossimiskohustusega vastuolus ning sunnivad
 kalureid saaki vette tagasi heitma. Need käsitlevad lossitava kala alammõõtu,
 saagi koostise eeskirju ja kaaspüüki.
 Lossitava kala alammõõdud on sätestatud
 määruses (EÜ) nr 850/98 (kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks
 võetud tehniliste meetmete kaudu),[4]
 mida on muudetud määrusega (EL) nr 227/2013[5]
 ja määrusega (EÜ) nr 2187/2005 (mis käsitleb Läänemere, Suur- ja Väike-Belti
 ning Sundi kalavarude kaitsmist tehniliste meetmete abil, millega muudetakse
 määrust (EÜ) nr 1434/98 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 88/98)[6]. Lossitava kala
 alammõõduga kehtestatakse õiguslikult, kui suured peavad olema kalad, mida võib
 pardal hoida. Alammõõdust väiksemaid kalu ei tohi praeguste õigusaktide
 kohaselt pardal hoida ega lossida. Kavandatava lossimiskohustuse raames
 asendatakse lossitava kala alammõõt kõigi liikide puhul referentsalammõõduga.
 Kalavarude referentsalammõõdust väiksemad kalad tuleb lossida, kuid sellist
 saaki võib müüa üksnes muuks otstarbeks kui inimtoiduks. Eriolukord on
 Vahemeres, kus püüki reguleeritakse nõukogu määrusega (EÜ) nr 1967/2006
 (mis käsitleb Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid,
 millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 2847/93 ja tunnistatakse kehtetuks
 määrus (EÜ) nr 1624/94)[7].
 Kõnealuse määrusega keelatakse alammõõdust väiksemaid mereorganisme püüda,
 pardal hoida, ümber laadida, lossida, üle anda, säilitada, müüa, esitleda ja
 müügiks pakkuda. Need alammõõdud kehtestati 2007. aastal eesmärgiga ergutada
 kasutama võrgusilmasuuruse miinimumstandardist suurema silmaga püügivahendeid.
 Vahemeres, kus kohaldatakse püütava kala alammõõtusid, asendatakse need
 järjepidevuse säilitamiseks samuti kalavarude kaitseks kehtestatud alammõõduga,
 et täita nõuet lossida ka referentsalammõõdust väiksemad kalad, kuid neid võib
 kasutada üksnes muuks otstarbeks kui inimtoiduks.
 Saagi koostise eeskirjad on sätestatud
 määruses (EÜ) nr 850/98 ja sellega seotud määrustes (määrus (EÜ) nr 1098/2007,
 millega kehtestatakse Läänemere tursavarude ja nende varude püügi mitmeaastane
 kava,[8]
 määrus (EÜ) nr 1434/98, millega täpsustatakse tingimusi, mille alusel võib
 lossida heeringat muuks tööstuslikuks otstarbeks kui vahetult inimtoiduks,[9] määrus (EÜ) nr
 254/2002, millega kehtestatakse 2002. aastal kohaldatavad meetmed Iiri mere
 (ICES rajoon VIIa) tursavarude taastamiseks,[10]
 ning määrus (EÜ) nr 2347/2002, millega kehtestatakse süvamere kalavarude püügi
 suhtes kohaldatavad konkreetsed juurdepääsunõuded ja nendega seotud tingimused)[11]. Saagi protsentuaalne
 koostis on sarnane Läänemerd käsitlevas määruses (määrus (EÜ) nr 2187/2005),
 kuid mitte Vahemeres.
 Saagi koostise eeskirjades on sätestatud
 piirmäärad, millele saak peab vastama iga päev ja püügireisi lõpus. Kui kalurid
 on rikkunud eeskirju, on nad sunnitud osa saagist vette tagasi heitma, et viia
 pardal hoitav saak vastavusse saagi koostise eeskirjadega. Kui kehtib
 lossimiskohustus, ei tohi kalurid enam saaki vette tagasi heita, seega tuleb otsida
 lahendusi, et kõrvaldada vastuolu saagi koostise jätkuva reguleerimise ja
 kohustuse vahel, mille kohaselt kogu saak tuleb lossida. Seda on võimalik
 saavutada, nõudes, et kõik soovimatult püütud mereorganismid, kelle suhtes
 kehtib lossimiskohustus üle lubatud saagi koostise protsendimäära, tuleb
 lossida ja kvoodist maha arvestada. Saagi koostise eeskirjad on seotud muude
 sätetega (nt võrgusilma suuruse vahemikud, võrgusilma suuruse teatavate
 kombinatsioonide kasutamise tingimused) ja üksikasjalikud eeskirjad saagi
 sortimise kohta laeva pardal põhinevad samuti saagi koostise protsendimääradel.
 Kõnealused eeskirjad tuleb samuti vastavusse viia või välja jätta, et
 kõrvaldada vajadus kalu vette tagasi heita.
 Määruses (EÜ) nr 1434/1998 sätestatud saagi
 koostise eeskirjad ja nendega seotud piirangud heeringa kasutamisele ei ole
 enam asjakohased. Lossimiskohustust kohaldatakse igasuguse pelaagilise ja
 tehniliseks otstarbeks ettenähtud püügi suhtes ELi vetes alates 1. jaanuarist
 2015 ning sellega nõutakse, et kogu püütud heeringas tuleb lossida ja see
 tuleks kvoodist maha arvestada, ning et referentsalammõõdust väiksemat
 heeringat võib kasutada üksnes muuks otstarbeks kui inimtoiduks. Kõnealune
 määrus tuleks kehtetuks tunnistada.
 Tehnilisi meetmeid käsitlevates määrustes,
 nagu määrus (EÜ) nr 850/98 ja sellega seotud määrused (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ)
 nr 254/2002), mida kohaldatakse kalapüügi suhtes Atlandi ookeanis asuvates
 liidu vetes ja mõnes muus kindlaksmääratud piirkonnas, ning Läänemeres asuvates
 liidu vetes kohaldatav määrus (EÜ) nr 2187/2005,10 on samuti palju
 sätteid, milles käsitletakse kaaspüüki. Kõnealused määrused on sarnased saagi
 koostise eeskirjadega, kuid need on piirkonna- või püügivahendipõhised
 Tavaliselt on tegemist eranditega, et lubada teatavate liikide kaaspüüki
 piirangualadel 5–10 % teatavate püügivahenditega konkreetsetes
 püügipiirkondades. Kaaspüügi piirväärtusi ületav saak tuleb praegu vette tagasi
 heita. Nagu ka saagi koostise eeskirjad, tekitab see vastuolu
 lossimiskohustusega, kuna sunnib praegu kalureid kaaspüügi piirväärtusi ületava
 saagi vette tagasi heitma, kuid lossimiskohustuse sätete kohaselt tuleb selline
 kala lossida. Seetõttu tuleb nendega toimida samal viisil kui saagi koostise
 eeskirjadega, et kaotada saagi tagasiheitmise kohustus.
 On kavandatud veel üks määruse (EÜ) nr 850/98
 muudatus, mis ei ole seotud lossimiskohustusega, vaid mida on vaja
 õiguskindluse tagamiseks. Mitmed liikmesriigid on teatanud, et praegused
 sätted, mis on seotud ICESi rajooni VIb püügipiirkonna sulgemisega kilttursa
 noorisendite kaitse eesmärgil, on toonud kaasa väärtõlgendusi seoses kilttursa
 kaitsega kõnealuses piirkonnas. Seepärast tehakse ettepanek muuta määruse (EÜ)
 nr 850/98 asjakohast artiklit ja pöörduda tagasi määruse (EÜ) nr 43/2009 III
 lisas sätestatud algse sõnastuse juurde, välistades niiviisi igasuguse
 võimaluse väärtõlgenduseks.
 Nõukogu määrus (EÜ) nr 1224/2009, millega
 luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise
 tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002, (EÜ) nr
 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ) nr
 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr
 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr 2847/93,
 (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006,[12]
 on samuti vaja viia lossimiskohustusega kooskõlla. Vajalikud muudatused
 hõlmavad järgmist: kalapüügiload, kõigi saaki käsitlevate andmete
 registreerimine (eelkõige siis, kui kalad on referentsalammõõdust väiksemad),
 suurem lubatud erinevus püügipäevikusse ja ümberlaadimisdeklaratsiooni kantud
 alla 50 kg koguste hindamisel, elektroonilise kaugseiresüsteemi kasutamise
 eeskirjade kehtestamine lossimiskohustuse täitmise järelevalve eesmärgil
 andmete registreerimiseks merel; referentsalammõõdust väiksematest kaladest
 koosneva saagi eraldi ladustamine ja selle turustamise kontroll;
 kontrolliülesandega vaatlejatele seireülesannete täitmiseks tingimuste loomine;
 lossimiskohustuse eiramise määratlemine tõsise rikkumisena. Lossimiskohustuse
 kehtestamine koos teatava uue paindlikkusega kvootide jagamisel aastate vahel
 toob kaasa ka vajaduse muuta kehtivaid eeskirju, mis käsitlevad kvootide ja
 püügikoormuse vähendamist. Kõik need muutused tulenevad ühise kalanduspoliitika
 reformiga sätestatavatest eeskirjadest.
 Kuna esimeste kalavarurühmade suhtes hakkab
 kalavarude lossimise kohustus kehtima 2015. aastal, on käesoleva määrusega vaja
 muuta kehtivate tehnilisi, haldus- ja kontrollimeetmeid käsitlevate määruste
 asjaomaseid sätteid, et kõrvaldada õiguslik vastuolu, mis kerkiks
 lossimiskohustuse kohaldamisel.
 2. HUVITATUD ISIKUTEGA
 KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
 Ühtegi konkreetset mõjuhinnangut ei tehtud,
 sest lossimiskohustuse kehtestamise mõju on juba hinnatud ühise kalanduspoliitika
 reformi toetavas mõjuhinnangus. Ühe osana sellest mõjuhinnangust[13] väljendati saagi
 tagasiheite poliitika mõju, sealhulgas tagasiheite keelustamise mõju
 kvantitatiivselt. Hindamine viidi läbi kahes etapis. Esimene etapp hõlmas
 dokumentide analüüsi tagasiheite kasutamise ulatuse kohta ELis ning selles
 kirjeldati tagasiheite vastast poliitikat mitmes riigis (Island, Norra, Šotimaa
 ja Taani). Lisaks klassifitseeriti tagasiheite tase ELi kalanduses ning lõpuks
 tehti konkreetsed uuringud tagasiheite kohta kalapüügil Vahemeres. Teises,
 analüütilises etapis hinnati tagasiheitega võitlemiseks kasutatavate
 poliitikavalikute mõju ELi kalanduses, sealhulgas mõju, mida avaldavad
 kalapüügivahendite selektiivsuse muutused ja uute tehniliste meetmete, nagu püügipiirkonna
 sulgemine reaalajas, kasutuselevõtt. See analüüs näitas, et tõhusamatel
 tehnilistel meetmetel ja ebatõhusate tehniliste meetmete kõrvaldamisel põhineva
 tagasiheite vastase poliitika kasutuselevõtt tooks lühiajalist majanduslikku
 kahju, kuid keskmises ja pikas perspektiivis lisakasu, eelkõige keskkonna- ja
 majanduslikus mõttes.
 Uus mõjuhinnang ei annaks midagi juurde juba
 eelmise hindamise käigus kogutud teabele. Muudatused, mida on vaja teha
 olemasolevates määrustes, on olulised uue ühise kalanduspoliitika
 nõuetekohaseks toimimiseks.
 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
 Kavandatud meetmete kokkuvõte
 Peamine eesmärk on hõlbustada ühise
 kalanduspoliitika reformiga kavandatud lossimiskohustuse rakendamist, kaotades
 ELi õigusaktidest kõik tehnilisi meetmeid ja kontrollieeskirju käsitlevad
 sätted, mis on vastuolus lossimiskohustusega.
 Õiguslik alus
 Euroopa Liidu toimimise lepingu
 artikli 43 lõige 2.
 Subsidiaarsuse põhimõte
 Ettepanek tehakse Euroopa Liidu ainupädevusse
 kuuluvas valdkonnas.
 Proportsionaalsuse põhimõte
 Käesoleva ettepanekuga muudetakse juba
 olemasolevaid meetmeid, seepärast ei seata proportsionaalsuse põhimõtet
 kahtluse alla.
 Õigusakti valik
 Kavandatud õigusakt: Euroopa Parlamendi ja
 nõukogu määrus.
 Muud meetmed ei oleks asjakohased järgmis(t)el
 põhjus(t)el: Määrust peab muutma määrusega.
 4. MÕJU EELARVELE
 Käesoleva meetmega ei kaasne täiendavaid liidu
 kulusid.
 2013/0436 (COD)
 Ettepanek:
 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
 millega muudetakse seoses lossimiskohustusega
 nõukogu määrusi (EÜ) nr 850/98, (EÜ) nr 2187/2005, (EÜ) nr 1967/2006, (EÜ) nr
 1098/2007, nr 254/2002, (EÜ) nr 2347/2002 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning
 tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1434/98
 EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
 NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
 eelkõige selle artikli 43 lõiget 2,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
 olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
 liikmesriikide parlamentidele,
 võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
 Sotsiaalkomitee arvamust[14],
 toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
 ning arvestades järgmist:
 (1) Määruse (EL) nr [xxxx] keskne
 eesmärk on tagasiheite järkjärguline likvideerimine kogu ELi kalanduses,
 kehtestades lossimiskohustuse neist liikidest koosnevale Vahemerest püütud
 saagile, mille suhtes kehtivad püügi piirnormid ja kalade alammõõdud. Selleks
 et muuta lossimiskohustus täidetavaks, tuleb tühistada või muuta kehtivaid
 tehnilisi meetmeid ja kontrollimäärusi, mis on vastuolus kavandatud
 lossimiskohustusega ning sunnivad kalureid kalu vette tagasi heitma.
 (2) Seoses ühise
 kalanduspoliitika käimasoleva reformiga on oodata uut tehniliste meetmete
 raamistikku. Ebatõenäosus, et selline uus raamistik on olemas 2015. aasta
 alguseks, kui esmakordselt kehtestatakse lossimiskohustus, õigustab kehtivate
 tehniliste meetmete teatavate elementide muutmist või kõrvaldamist, et
 kõrvaldada kõnealuste määruste ja lossimiskohustuse vaheline vastuolu.
 (3) Selleks et tagada
 lossimiskohustuse rakendamine, tuleks muuta nõukogu määrust (EÜ) nr 850/98
 (kalavarude kaitsest noorte mereorganismide kaitseks võetud tehniliste meetmete
 kaudu) ning kehtestada nõue, et lossida ja kvoodist maha arvestada tuleb kogu
 juhupüügina püütud saak, mis koosneb lossimiskohustusega hõlmatud
 mereorganismidest ja on püütud üle saagi koostise eeskirjadega ettenähtu;
 lossimiskohustusega hõlmatud mereorganismide alammõõt asendada
 referentsalammõõduga; lossida ja kvoodist maha arvestada kogu saak, mis koosneb
 juhupüügina püütud mereorganismidest ja mis on püütud üle kaaspüügiks
 ettenähtud normide teataval ajal ja teatavate püügivahenditega.
 (4) Lisaks tuleks õiguskindluse
 tagamiseks muuta ka sätteid, mis on seotud püügipiirkonna sulgemisega kilttursa
 noorisendite kaitseks ICES VIb rajoonis.
 (5) Lossimiskohustuse rakendamise
 tagamiseks tuleks muuta nõukogu määrust (EÜ) nr 2187/2005 (mis käsitleb
 Läänemere, Suur- ja Väike-Belti ning Sundi kalavarude kaitsmist tehniliste
 meetmete abil, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1434/98 ja tunnistatakse
 kehtetuks määrus (EÜ) nr 88/98) ning kehtestada nõue, et kõik juhupüügina
 püütud mereorganismid, mille suhtes Läänemerel kehtib lossimiskohustus ja mille
 püügil on ületatud saagi koostise lubatud protsendimäärasid, tuleb lossida ja
 kvoodist maha arvestada; asendada lossimiskohustusega hõlmatud mereorganismide
 puhul alammõõt referentsmõõduga; ning keelata lõhe- ja meriforelli püük
 teataval ajal ja teatavas piirkonnas, v.a mõrdadega püük.
 (6) Lossimiskohustuse rakendamise
 tagamiseks tuleks muuta nõukogu määrust (EÜ) nr 1967/2006 (mis käsitleb
 Vahemere kalavarude säästva kasutamise majandamismeetmeid, millega muudetakse
 määrust (EMÜ) nr 2847/93 ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1624/94)
 ning asendada lossimiskohustusega hõlmatud mereorganismide puhul alammõõt
 referentsalammõõduga, kahjustamata olemasolevat alammõõdu mõistet ja
 rakendamist, ning jättes välja sardiinipüügi eeskirjad, mis ei ole enam
 asjakohased sellise saagi lossimise kohustuse tõttu, sellist püüki tuleb
 võimaluse korral vältida ja juhupüügi saak lossitakse, kuid enam ei kasutata
 inimtoiduks.
 (7) Lossimiskohustuse rakendamise
 tagamiseks tuleks muuta nõukogu määrust (EÜ) nr 1098/2007 (millega
 kehtestatakse Läänemere tursavarude ja nende varude püügi mitmeaastane kava)
 ning nõuda, et õngejadade, seisevvõrkude, nakkevõrkude ja abaratega kalapüügil
 teatavates piirkondades ja teataval ajal juhupüügiga saadud kogu tursasaak
 tuleks lossida ja kvoodist maha arvestada.
 (8) Lossimiskohustuse rakendamise
 tagamiseks tuleks muuta nõukogu määrust (EÜ) nr 254/2002, millega kehtestatakse
 Iiri mere (ICES VIIa rajoon) tursavarude taastamise tehnilised meetmed 2002.
 aastaks, ning nõuda, et kõik ebakammkarbi püügil traalnoodaga tahtmatult püütud
 mereorganismid, mille suhtes kehtib lossimiskohustus ja mis on püütud üle
 lubatud kaaspüügi protsendimäära, tuleks lossida ja kvoodist maha arvestada.
 (9) Lossimiskohustuse rakendamise
 tagamiseks tuleks muuta nõukogu määrust (EÜ) nr 2347/2002 (millega
 kehtestatakse süvamere kalavarude püügi suhtes kohaldatavad konkreetsed
 juurdepääsunõuded ja nendega seotud tingimused) ja nõuda, et kogu
 süvamereliikidest koosnev saak tuleks lossida ja kvoodist maha arvestada.
 (10) Lossimiskohustuse rakendamise
 tagamiseks tuleks muuta kontrollimist käsitlevat määrust (EÜ) nr 1224/2009,
 millega luuakse ühenduse kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade
 järgimise tagamiseks, muudetakse määrusi (EÜ) nr 847/96, (EÜ) nr 2371/2002,
 (EÜ) nr 811/2004, (EÜ) nr 768/2005, (EÜ) nr 2115/2005, (EÜ) nr 2166/2005, (EÜ)
 nr 388/2006, (EÜ) nr 509/2007, (EÜ) nr 676/2007, (EÜ) nr 1098/2007, (EÜ) nr
 1300/2008, (EÜ) nr 1342/2008 ning tunnistatakse kehtetuks määrused (EMÜ) nr
 2847/93, (EÜ) nr 1627/94 ja (EÜ) nr 1966/2006. Selleks peaksid kalapüügiload
 käsitlema sellist püüki, mille suhtes kehtib lossimiskohustus; kõik saagiandmed
 kõikide liikide kohta tuleb registreerida, vaatamata kaalu piirmäärale;
 referentsalammõõdust väikematest kaladest koosneva saagi andmed tuleks
 registreerida eraldi; kuna väikeste koguste täpset kaalu on laeva pardal raske
 kindlaks määrata, väikese saagi hinnangulisel kindlaksmääramisel tuleks lubada
 suuremat kõikumist püügipäevikusse ja ümberlaadimisdeklaratsiooni märgitust;
 tuleks kehtestada eeskirjad elektroonilise kaugseiresüsteemi andmete
 registreerimiseks, et kontrollida lossimiskohustuse järgimist merel; tuleks
 kehtestada eeskirjad referentsalammõõdust väikematest kaladest koosneva saagi
 eraldi ladustamise ja selle saagi turustamise kohta ning määratleda tingimused
 kontrolliülesandega vaatlejate kasutamiseks seireülesannete täitmisel.
 (11) Kuna saagi tagasiheide on
 tõsine varude raiskamine, millel on negatiivne mõju mere bioloogiliste
 ressursside jätkusuutlikule kasutamisele ja mere ökosüsteemidele, ning
 kavandatud lossimiskohustuse järgimine ettevõtjate poolt on oluline edu
 saavutamiseks, tuleks lossimiskohustuse eiramine määratleda tõsise rikkumisena.
 Lossimiskohustuse kehtestamine koos teatavate uute paindlike eeskirjadega
 kvootide jagamisel aastate vahel toob kaasa ka vajaduse muuta kvootide ja
 püügikoormuse vähendamist käsitlevaid kehtivaid eeskirju.
 (12) Seepärast tuleb vastavalt
 muuta määrusi (EÜ) nr 850/98, (EÜ) nr 2187/2005, (EÜ) nr 1967/2006, (EÜ) nr
 1098/2007, (EÜ) nr 254/2002, (EÜ) nr 2347/2002 ja (EÜ) nr 1224/2009.
 (13) Nõukogu määrus (EÜ) nr
 1434/1998 (millega täpsustatakse tingimusi, mille alusel võib lossida heeringat
 muuks tööstuslikuks otstarbeks kui vahetult inimtoiduks) tuleks kehtetuks
 tunnistada, kuna kõnealuses määruses sisalduvad saagi koostise eeskirjad ja
 nendega seotud piirangud heeringa kasutamisele ei ole enam asjakohased, kuna
 püütud heeringas tuleks lossida ja kvoodist maha arvestada ning
 referentsalammõõdust väiksemat heeringat tuleks kasutada muuks otstarbeks kui
 inimtoiduks.
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
 1. PEATÜKK
 Tehnilised meetmed
 Artikkel 1
 Määruse (EÜ) nr 850/98 muudatused
 Määrust (EÜ) nr 850/98 muudetakse järgmiselt.
 1) Artiklile 3 lisatakse punkt i:
 „i) juhupüük – selliste mereorganismide
 soovimatu püük, mille püüdmine on teatavate asjaolude korral keelatud.”
 2) Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:
 a) lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:
 „Ühtki I–V lisas loetletud liiki ei tohi püüda
 püügivahendiga, mille võrgusilma suurus ei vasta asjaomase liigi jaoks neis
 lisades sätestatule.”
 b) lõike 4 punktile a lisatakse
 järgmine lõik:
 „Erandina esimesest lõigust ei ole lossimine
 keelatud, kui X lisas sätestatud tingimusi ei ole võimalik täita selliste
 mereorganismide juhupüügi tõttu, mille suhtes kehtib määruse (EL) [xxxx]
 artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus. Selline juhupüügina püütud saak tuleb
 lossida ja see tuleks kvoodist maha arvestada.”
 c) lõike 4 punktile b lisatakse
 järgmine lõik:
 „Erandina esimesest lõigust ei ole lossimine
 keelatud, kui I–V lisas sätestatud tingimusi ei ole võimalik täita selliste
 mereorganismide juhupüügi tõttu, mille suhtes kehtib määruse (EL) [xxxx]
 artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus. Selline juhupüügina püütud saak tuleb
 lossida ja see tuleks kvoodist maha arvestada.”
 d) lõike 5 punktile a lisatakse
 järgmine lõik:
 „Juhul kui on tegemist mereorganismidega,
 mille suhtes kehtib määruse (EL) [xxxx] artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus,
 arvestatakse esimeses lõigus osutatud pardal hoitavate või ümberlaaditud
 koguste hulka kõik püütud mereorganismid.”
 3) Artikli 5 lõikele 1 lisatakse
 järgmine lõik:
 „Juhul kui on tegemist mereorganismidega,
 mille suhtes kehtib määruse (EL) [xxxx] artiklis 15 sätestatud
 lossimiskohustus, arvestatakse esimeses lõigus osutatud pärast sortimist või
 lossimist pardal olevate koguste hulka kõik püütud mereorganismid.”
 4) Artikli 7 lõikele 5 lisatakse
 järgmine lõik:
 „Esimest lõiku ei kohaldata, kui perekonda Pandalus
 kuuluvate koorikloomade suhtes kehtib määruse (EL) [xxxx] artiklis 15
 sätestatud lossimiskohustus. Siiski on keelatud püüda neid koorikloomi esimeses
 lõigus osutatud võrkudega, mis ei ole kõnealuse lõigu kohaselt varustatud.
 Selliste võrkudega juhupüügina püütud saak tuleb lossida ja see tuleks kvoodist
 maha arvestada.”
 5) Artiklile 10 lisatakse järgmine
 lõik:
 „Erandina esimese lõigu punktist b ei ole
 saagi pardal hoidmine ja lossimine keelatud, kui kahepoolmeliste karploomade
 minimaalset protsenti ei ole võimalik saavutada selliste mereorganismide
 juhupüügi tõttu, mille suhtes kehtib määruse (EL) [xxxx] artiklis 15 sätestatud
 lossimiskohustus. Selline juhupüügina püütud saak tuleb lossida ja see tuleks
 kvoodist maha arvestada.”
 6) Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:
 lõike 1 punktile a lisatakse järgmine lõik:
 „Erandina esimese lõigu punktist a ei ole
 seisevvõrkude, nakkevõrkude ja abarate kasutamine või pardal hoidmine keelatud,
 kui punktis a osutatud tingimusi ei ole võimalik täita selliste mereorganismide
 juhupüügi tõttu, mille suhtes kehtib määruse (EL) [xxxx] artiklis 15 sätestatud
 lossimiskohustus. Selline juhupüügina püütud saak tuleb lossida ja see tuleks
 kvoodist maha arvestada.”
 7) Artikli 12 lõikele 1 lisatakse
 järgmine lõik:
 „Juhul kui on tegemist mereorganismidega,
 mille suhtes kehtib määruse (EL) [xxxx] artiklis 15 sätestatud
 lossimiskohustus, arvestatakse esimeses lõigus osutatud pärast sortimist pardal
 olevate või maale laaditavate mereorganismide hulka kõik püütud
 mereorganismid.”
 8) Artikkel 15 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 15
 1. Artikli 20 lõikes 2, artikli 21
 lõikes 2, artikli 22 lõike 2 punktis b, artikli 27 lõikes 2, artikli 29d lõike
 5 punktis d, artikli 29d lõike 6 punktis d, artikli 29d lõike 7 punktis c,
 artikli 29 g lõikes 2, artikli 34b lõike 3 punktis c ja artikli 34b lõikes
 11 ning I–VII, X ja XI lisas sätestatud lubatud protsendimäärasid ületavaid
 püütud mereorganismide koguseid ei tohi lossida, vaid need lastakse enne iga
 lossimist merre tagasi, kui nende mereorganismide suhtes ei kehti määruse (EL)
 [xxxx] artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus.
 2. Artikli 20 lõikes 2, artikli 21
 lõikes 2, artikli 22 lõike 2 punktis b, artikli 27 lõikes 2, artikli 29d lõike
 5 punktis d, artikli 29d lõike 6 punktis d, artikli 29d lõike 7 punktis c,
 artikli 29g lõikes 2, artikli 34b lõike 3 punktis c ja artikli 34b lõikes 11
 ning I–VII, X ja XI lisas sätestatud protsendimäärasid ületavad püütud
 mereorganismid, mille suhtes kehtib määruse (EL) [xxxx] artiklis 15 sätestatud
 lossimiskohustus, lossitakse ja arvestatakse kvoodist maha.
 3. Enne konkreetse püügireisi käigus
 mis tahes majanduspiirkonnas püügi alustamist peavad kalalaevade kaptenid
 veenduma, et neil on nende kalavarude püügiks, mille suhtes kohaldatakse püügi
 piirnorme, piisavalt kvoote ja et need katavad saagi tõenäolise koostise ja
 selle püügireisi jooksul lubatud protsendimäära.”
 9) Artiklit 17 muudetakse järgmiselt:
 „Mereorganism on alamõõduline juhul, kui tema
 mõõtmed on XII lisas asjakohase liigi ja asjakohase geograafilise piirkonna
 jaoks sätestatud referentsalammõõdust väiksemad.”
 10) Artikkel 19 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 19
 1. Alamõõdulisi mereorganisme, mis
 kuuluvad liiki, mille suhtes ei kehti määruse (EL) [xxxx] artiklis 15
 sätestatud lossimiskohustus, ei tohi pardal hoida, ümber laadida, lossida,
 transportida, ladustada, müüa, esitleda ega müügiks pakkuda, vaid need tuleb
 kohe merre tagasi heita.
 2. Alamõõdulised mereorganismid, mis
 kuuluvad liiki, mille suhtes kehtib määruse (EL) [xxxx] artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus,
 jäetakse pardale, lossitakse ja arvestatakse kvoodist maha. Neid ei tohi müüa,
 esitleda ega pakkuda müügiks inimtoiduna.”
 11) artiklile 20 lisatakse lõige 4:
 „4. Kui heeringa suhtes kehtib määruse (EL)
 [xxxx] artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus, ei kohaldata käesoleva artikli
 lõikes 1 sätestatud keeldu hoida seda laeva pardal. Siiski on keelatud osutatud
 liiki püüda nendes geograafilistes piirkondades ja nende ajavahemike jooksul,
 millele viidatakse kõnealuses lõikes. Juhupüügina püütud heeringas tuleb
 lossida ja see arvestatakse kvoodist maha.”
 12) Artiklile 20a lisatakse järgmine
 lõik:
 „Kui heeringa suhtes kehtib määruse (EL)
 [xxxx] artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus, ei kohaldata käesoleva artikli
 esimeses lõigus sätestatud keeldu see lossida või hoida seda laeva pardal.
 Siiski on keelatud osutatud liiki püüda selles geograafilises piirkonnas ja
 nende ajavahemike jooksul, millele viidatakse esimeses lõigus. Juhupüügina
 püütud heeringas tuleb lossida ja see arvestatakse kvoodist maha.”
 13) artiklile 21 lisatakse lõige 3:
 „3. Kui kilu suhtes kehtib määruse (EL) [xxxx]
 artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus, ei kohaldata käesoleva artikli lõikes
 1 sätestatud keeldu hoida seda laeva pardal. Siiski on keelatud osutatud liiki
 püüda nendes geograafilistes piirkondades ja nende ajavahemike jooksul, millele
 viidatakse kõnealuses lõikes. Juhupüügina püütud kilu lossitakse ja
 arvestatakse kvoodist maha.”
 14) Artikli 22 lõikele 1 lisatakse
 järgmine lõik:
 „Kui makrelli suhtes kehtib määruse (EL)
 [xxxx] artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus, ei kohaldata käesoleva lõike
 esimeses lõigus sätestatud keeldu hoida seda laeva pardal. Siiski on keelatud
 osutatud liiki püüda nendes geograafilistes piirkondades, millele viidatakse
 kõnealuses lõigus. Juhupüügina püütud makrell lossitakse ja arvestatakse
 kvoodist maha.”
 15) Artikli 23 lõikele 1 lisatakse
 järgmine lõik:
 „Kui anšoovise suhtes kehtib määruse (EL)
 [xxxx] artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus, ei kohaldata käesoleva lõike
 esimeses lõigus sätestatud keeldu hoida seda laeva pardal. Siiski on keelatud
 osutatud liiki püüda nende püügivahenditega ja nendes geograafilistes
 piirkondades, millele viidatakse kõnealuses lõigus. Juhupüügina püütud anšoovis
 lossitakse ja arvestatakse kvoodist maha.”
 16) artiklile 27 lisatakse lõige 3:
 „3. Kui tursiku suhtes kehtib määruse (EL)
 [xxxx] artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus, ei kohaldata käesoleva artikli
 lõikes 1 sätestatud keeldu hoida seda laeva pardal. Siiski on keelatud osutatud
 liiki püüda nende püügivahenditega ja nendes geograafilistes piirkondades,
 millele viidatakse kõnealuses lõikes. Juhupüügina püütud tursik lossitakse ja
 arvestatakse kvoodist maha.”
 17) Artikli 29a lõikele 1 lisatakse
 järgmine lõik:
 „Kui tobia suhtes kehtib määruse (EL) [xxxx]
 artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus, ei kohaldata käesoleva lõike esimeses
 lõigus sätestatud keeldu see lossida või hoida seda laeva pardal. Siiski on
 keelatud osutatud liiki püüda selles geograafilises piirkonnas, millele
 viidatakse kõnealuses lõigus. Juhupüügina püütud tobias lossitakse ja
 arvestatakse kvoodist maha.”
 18) Artikkel 29c asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 29c
 Rockalli kilttursa ala ICESi VI
 alapiirkonnas
 1. Piirkondades, mis asuvad järgmiste
 ülemaailmse geodeetilise süsteemi (WGS84) kohaste koordinaatidega määratud
 loksodroomide vahel, on keelatud igasugune kalapüük (v.a püük õngejadaga):
 –
 57°00′ N, 15°00′ W
 –
 57°00′ N, 14°00′ W
 –
 56°30′ N, 14°00′ W
 –
 56°30′ N, 15°00′ W
 –
 57°00′ N, 15°00′ W.”
 19) artiklit 29d muudetakse
 järgmiselt:
 a) lõikele 3 lisatakse järgmine lõik:
 „Kui esimese lõigu punktis b osutatud karpide
 suhtes kehtib määruse (EL) [xxxx] artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus,
 asendatakse punktis b sätestatud tingimus tingimusega, et selliseid kalu ega
 karpe sihtpüügina ei püüta. Juhupüügina püütud selline kala või karbid
 lossitakse ja arvestatakse kvoodist maha.”
 b) lõikele 4 lisatakse järgmine lõik:
 „Kui esimese lõigu punktis b osutatud kala
 suhtes kehtib määruse (EL) [xxxx] artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus,
 asendatakse punktis b sätestatud tingimus tingimusega, et seda kala sihtpüügina
 ei püüta. Juhupüügina püütud selline kala lossitakse ja arvestatakse kvoodist
 maha.”
 20) Artikli 29e lõikele 2 lisatakse
 järgmine lõik:
 „Kui esimese lõigu punktis b osutatud kala
 suhtes kehtib määruse (EL) [xxxx] artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus,
 asendatakse punktis b sätestatud tingimus tingimusega, et seda kala sihtpüügina
 ei püüta. Juhupüügina püütud selline kala lossitakse ja arvestatakse kvoodist
 maha.”
 21) Artiklisse 29f lisatakse lõige 1a:
 „1a.Kui sinise molva suhtes kehtib määruse
 (EL) [xxxx] artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus, ei kohaldata käesoleva
 artikli lõikes 1 sätestatud keeldu hoida seda laeva pardal. Siiski on
 kõnealuses lõikes osutatud ajavahemikel ja piirkondades keelatud püüda
 kõnealusest liigist kalu. Juhupüügina püütud sinine molva lossitakse ja
 arvestatakse kvoodist maha.”
 22) Artikli 32 lõikele 2 lisatakse
 järgmine lõik:
 „Juhul kui on tegemist mereorganismidega,
 mille suhtes kehtib määruse (EL) [xxxx] artiklis 15 sätestatud
 lossimiskohustus, arvestatakse käesoleva artikli esimese lõigu punkti b
 alapunktis i osutatud koguste hulka, mida võib seaduslikult pardal hoida, kõik
 püütud mereorganismid.”
 23) Artikkel 35 jäetakse välja.
 24) Lisasid muudetakse vastavalt käesoleva
 määruse I lisale.
 Artikkel 2
 Määruse (EÜ) nr 2187/2005
 muudatused
 Määrust (EÜ) nr 2187/2005 muudetakse
 järgmiselt.
 1) Artiklile 2 lisatakse punkt p:
 „p) „juhupüük” – selliste
 mereorganismide soovimatu püük, mille püüdmine on teatavate asjaolude korral
 keelatud.”
 2) Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:
 a) lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:
 „Ühtki I–V lisas loetletud liiki ei tohi püüda
 püügivahendiga, mille võrgusilma suurus ei vasta asjaomase liigi jaoks neis
 lisades sätestatule.”
 b) lõikele 3 lisatakse järgmine lõik:
 „Erandina esimesest lõigust ei ole pardal
 hoidmine ega lossimine keelatud, kui kõnealuses lõigus sätestatud tingimusi ei
 ole võimalik täita selliste mereorganismide juhupüügi tõttu, mille suhtes
 kehtib määruse (EL) [xxxx] artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus. Selline
 juhupüügina püütud saak tuleb lossida ja see tuleks kvoodist maha arvestada.”
 c) lõikele 6 lisatakse järgmine lõik:
 „Erandina esimesest lõigust ei ole lossimine
 keelatud, kui kõnealuses lõigus sätestatud tingimusi ei ole võimalik täita
 selliste mereorganismide juhupüügi tõttu, mille suhtes kehtib määruse (EL)
 [xxxx] artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus. Selline juhupüügina püütud saak
 lossitakse ja arvestatakse kvoodist maha. ”
 3) Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:
 a) lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:
 „Juhul kui on tegemist mereorganismidega,
 mille suhtes kehtib määruse (EL) [xxxx] artiklis 15 sätestatud
 lossimiskohustus, arvestatakse esimeses lõigus osutatud koguste hulka, mida
 hoitakse pardal pärast sortimist või mis on lossitud, kõik püütud
 mereorganismid.”
 b) lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:
 „Juhul kui on tegemist mereorganismidega,
 mille suhtes kehtib määruse (EL) [xxxx] artiklis 15 sätestatud
 lossimiskohustus, arvestatakse esimeses lõigus osutatud pardal hoitavate
 koguste hulka kõik püütud mereorganismid.”
 4) Artikkel 12 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 12
 Saagi normprotsentide saavutamine
 „1. II ja III lisas sätestatud lubatud
 protsendimäärasid ületavad soovimatult püütud mereorganismid, mille suhtes
 kehtib määruse (EL) [xxxx] artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus, lossitakse
 ja arvestatakse kvoodist maha. 2. Enne konkreetse püügireisi käigus
 mis tahes majanduspiirkonnas püügi alustamist peavad kõigi kalalaevade kaptenid
 veenduma, et neil on nende kalavarude püügiks, mille suhtes kohaldatakse püügi
 piirnorme, piisavalt kvoote ja et need katavad saagi tõenäolise koostise ja II
 ja III lisas osutatud protsendimäära.”
 3. II ja III lisas sätestatud
 protsendimäärasid ületavaid püütud mereorganisme, mille suhtes ei kehti määruse
 (EL) [xxxx] artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus, ei tohi lossida, vaid need
 lastakse enne iga lossimist merre tagasi.”
 5) Artikli 14 lõiget 1 muudetakse
 järgmiselt:
 „1. „Mereorganism loetakse
 alamõõduliseks juhul, kui tema mõõtmed on IV lisas asjakohase liigi ja
 asjakohase geograafilise piirkonna referentsalammõõdust väiksemad.”
 6) Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:
 a) lõige 1 asendatakse järgmisega:
 „1. Alamõõdulisi mereorganisme, mis
 kuuluvad liiki, mille suhtes ei kehti määruse (EL) [xxxx] artiklis 15
 sätestatud lossimiskohustus, ei tohi pardal hoida, ümber laadida, lossida,
 transportida, ladustada, müüa, esitleda ega müügiks pakkuda, vaid need tuleb
 viivitamata merre tagasi lasta.
 b) Lisatakse lõige 3:
 „3. Alamõõdulised mereorganismid, mis
 kuuluvad liiki, mille suhtes kehtib määruse (EL) [xxxx] artiklis 15 sätestatud
 lossimiskohustus, jäetakse pardale, lossitakse ja arvestatakse kvoodist maha.
 Neid ei tohi müüa, esitleda ega pakkuda müügiks inimtoiduna.”
 7) Artiklit 17 muudetakse järgmiselt:
 a) lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:
 „Kui lõhe (Salmo salar) või meriforelli
 (Salmo trutta) suhtes kehtib määruse (EL) [xxxx] artiklis 15 sätestatud
 lossimiskohustus, ei kohaldata käesoleva artikli esimeses lõigus sätestatud
 keeldu hoida neist liikidest kalu laeva pardal. Siiski on keelatud osutatud
 liike püüda nendes geograafilistes piirkondades ja nende ajavahemike jooksul,
 millele on viidatud kõnealuses lõigus. Lõhe (Salmo salar) või
 meriforelli (Salmo trutta) juhupüügiga saadud saak lossitakse ja
 arvestatakse kvoodist maha.”
 b) lõikele 3 lisatakse järgmine lõik:
 „3. Erandina lõigetest 1 ja 3 on lubatud
 lõhet (Salmo salar) või meriforelli (Salmo trutta) mõrdadega
 püüda ja sel viisil püütud lõhet pardal hoida.”
 8) Lisasid muudetakse vastavalt käesoleva
 määruse II lisale.
 Artikkel 3
 Määruse (EÜ) nr 1967/2006
 muudatused
 Määrust (EÜ) nr 1967/2006 muudetakse
 järgmiselt.
 1) Artiklisse 2 lisatakse punkt 18:
 „18) juhupüük – selliste mereorganismide
 soovimatu püük, mille püüdmine on teatavate asjaolude korral keelatud.”
 2) Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:
 a) lõige 1 asendatakse järgmisega:
 „1. On keelatud püüda III lisas
 loetletud liikide hulka kuuluvaid kalu või mereorganisme, mis on väiksemad
 selles lisas nende liikide suhtes kehtestatud referentsalammõõdust (edaspidi
 „alamõõdulised mereorganismid”).
 Soovimatult püütud alamõõdulised
 mereorganismid, mille suhtes kehtib määruse (EL) [xxxx] artiklis 15 sätestatud
 lossimiskohustus, hoitakse pardal ja lossitakse. Neid ei tohi inimtoiduna müüa,
 sellena esitleda ega müügiks pakkuda.
 Soovimatult püütud alamõõdulisi mereorganisme,
 mille suhtes ei kehti määruse (EL) [xxxx] artiklis 15 sätestatud
 lossimiskohustus, ei tohi pardal hoida, ümber laadida, lossida, üle anda,
 säilitada, müüa, esitleda ega müügiks pakkuda.”
 b) Lõige 3 jäetakse välja.
 3) Artikli 16 lõige 1 asendatakse
 järgmisega:
 „1. Erandina artikli 15 lõikest 1 võib
 alamõõdulisi mereorganisme püüda, pardal hoida, ümber laadida, lossida, üle
 anda, säilitada, müüa, esitleda või müügiks pakkuda nende otsese taasasustamise
 või ümberasustamise eesmärgil selle liikmesriigi loal või volitusel, kus neid
 toiminguid tehakse.”
 4) Lisasid muudetakse vastavalt
 käesoleva määruse III lisale.
 Artikkel 4
 Määruse (EÜ) nr 1098/2007
 muudatused
 Määrust (EÜ) nr 1098/2007 muudetakse
 järgmiselt.
 1) Artiklisse 3 lisatakse punkt g:
 „g) „juhupüük” – selliste
 mereorganismide juhuslik püük, mille püüdmine on asjaomastes tingimustes
 keelatud.”
 2) Artikli 8 lõikele 2 lisatakse
 järgmine lõik:
 „Kui tursa suhtes kehtib määruse (EL) [xxxx]
 artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus, ei kohaldata esimeses lõigus
 sätestatud keeldu hoida seda laeva pardal. Siiski on keelatud püüda seda liiki
 triivõngejadadega lõikes 1 osutatud geograafilistes piirkondades ja
 ajavahemikel. Juhupüügina püütud tursk lossitakse ja arvestatakse kvoodist
 maha.”
 3) Artikli 9 lõikele 3 lisatakse
 järgmine lõik:
 „Kui tursa suhtes kehtib määruse (EL) [xxxx]
 artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus, ei kohaldata esimeses lõigus
 sätestatud keeldu hoida seda laeva pardal. Siiski on keelatud püüda seda liiki
 lõikes 2 osutatud püügivahenditega lõikes 1 osutatud geograafilistes
 piirkondades ja ajavahemikel. Juhupüügina püütud tursk lossitakse ja
 arvestatakse kvoodist maha.”
 Artikkel 5
 Määruse (EÜ) nr 254/2002 muudatused
 Määrust (EÜ) nr 254/2002 muudetakse
 järgmiselt.
 1) Artikli 3 lõikele 1 lisatakse
 järgmine lõik:
 „Erandina esimesest lõigust ei ole lossimine
 keelatud, kui kõnealuses lõigus sätestatud tingimusi ei ole võimalik täita
 selliste mereorganismide juhupüügi tõttu, mille suhtes kehtib määruse (EL)
 [xxxx] artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus. Selline juhupüügina püütud saak
 tuleb lossida ja see tuleks kvoodist maha arvestada.”
 2) Artiklile 4 lisatakse järgmine lõik:
 „Erandina esimesest lõigust ei ole lossimine
 keelatud, kui kõnealuses lõigus sätestatud tingimusi ei ole võimalik täita
 selliste mereorganismide juhupüügi tõttu, mille suhtes kehtib määruse (EL)
 [xxxx] artiklis 15 sätestatud lossimiskohustus. Selline juhupüügina püütud saak
 tuleb lossida ja see tuleks kvoodist maha arvestada.”
 Artikkel 6
 Määruse (EÜ) nr 2347/2002
 muudatused
 Määrust (EÜ) nr 2347/2002 muudetakse
 järgmiselt.
 1) Artiklisse 2 lisatakse punkt f:
 „f) juhupüük – selliste mereorganismide
 soovimatu püük, mille püüdmine on teatavate asjaolude korral keelatud.”
 2) Artikli 3 lõike 1 teine
 lõik asendatakse järgmisega:
 „Kalalaevadel, millel ei ole süvamere
 kalapüügi luba, on keelatud püüda süvamereliike kokku üle 100 kg ühe
 püügireisi ajal. Selliste laevade püütud süvamereliike koguses üle 100 kg
 ei tohi pardal hoida, ümber laadida või lossida.
 „Erandina teisest lõigust ei ole pardal
 hoidmine, ümberlaadimine ega lossimine keelatud, kui kõnealuses lõigus
 sätestatud 100 kg piirmäär ületatakse selliste süvamereorganismide juhupüügi
 tõttu, mille suhtes kehtib määruse (EL) [xxxx] artiklis 15 sätestatud
 lossimiskohustus. Selline juhupüügina püütud saak tuleb lossida ja see tuleks
 kvoodist maha arvestada.”
 2. PEATÜKK
 Kontrollimeetmed
 Artikkel 7
 Määruse (EÜ) nr 1224/2009
 muudatused
 Määrust (EÜ) nr 1224/2009 muudetakse järgmiselt.
 1) Artikli 7 lõiget 1 muudetakse
 järgmiselt:
 a) punkt e asendatakse järgmisega:
 „e) lossimiskohustust osas või kõigis
 püügipiirkondades vastavalt määruse (EL) [xxxx] artiklile 15.”
 b) lisatakse punkt f:
 „f) muid liidu õigusaktidega ette
 nähtud tingimusi.”
 2) Artiklit 14 muudetakse järgmiselt:
 a) lõige 1 asendatakse järgmisega:
 „1. Ilma et see piiraks mitmeaastaste
 kavade konkreetsete sätete kohaldamist, peavad liidu kalalaevade puhul, mille
 kogupikkus on 10 meetrit või rohkem, nende kaptenid püügipäevikut laeva
 toimingute kohta, märkides konkreetselt ära kõik püütud ja pardal hoitud
 kogused liikide kaupa.”
 b) lõike 2 punkt f asendatakse
 järgmisega:
 „f) iga liigi hinnanguline kogus eluskaalu
 kilogrammides või vajaduse korral isendite arv, sealhulgas eraldi kirjena
 kogused või üksikisendid alla kohaldatava referentsalammõõdu;”
 c) lõige 3 asendatakse järgmisega:
 „Püügipäevikusse kantud hinnanguliste koguste
 ja pardal oleva saagi kilogrammides mõõdetud koguste vaheline lubatud kõikumine
 on 10 % kõigi liikide puhul. Juhul kui ühe või mitme liigi saak kokku on alla
 50 kilogrammi, on lubatud kõikumine 20 %.”
 d) lõige 4 asendatakse järgmisega:
 „4. Liidu kalalaeva kapten registreerib
 püügipäevikus samuti iga liigi kõik hinnanguliselt vette tagasi lastud
 kogused.”
 3) Artikli 17 lõike 1 punktid e ja f
 asendatakse järgmistega:
 „e) püügipäevikusse kantud kogused
 liikide kaupa, sealhulgas eraldi kirjena teave nende kohta, mis on alla
 kohaldatava referentsalammõõdu;
 (f) lossitavad või ümberlaaditavad
 kogused liikide kaupa, sealhulgas eraldi kirjena teave nende kohta, mis on alla
 kohaldatava referentsalammõõdu.”
 4) Artiklit 21 muudetakse järgmiselt:
 a) lõige 1 asendatakse järgmisega:
 „1. Ilma et see piiraks mitmeaastaste kavade
 konkreetsete sätete kohaldamist, peavad ümberlaadimises osalevate liidu
 kalalaevade kaptenid, kelle laeva kogupikkus on 10 meetrit või rohkem, täitma
 ümberlaadimisdeklaratsiooni, märkides konkreetselt ära kõik ümber laaditud või
 vastu võetud kogused liikide kaupa.”
 b) lõike 2 punkt c asendatakse
 järgmisega:
 „c) iga liigi hinnanguline kogus toote
 massina kilogrammides toote esitamisviiside kaupa või vajaduse korral isendite
 arv, sealhulgas eraldi kirjena kogused või üksikisendid alla kohaldatava
 referentsalammõõdu;”
 c) lõige 3 asendatakse järgmisega:
 „Ümberlaadimisdeklaratsiooni kantud
 hinnanguliste koguste ja ümberlaaditud saagi kilogrammides mõõdetud koguste
 vaheline lubatud kõikumine on 10 % kõigi liikide puhul. Juhul kui ühe või mitme
 liigi saak kokku on alla 50 kilogrammi, on lubatud kõikumine 20 %.”
 5) Artikli 23 lõike 2 punkt c
 asendatakse järgmisega:
 „c) iga liigi kogus toote massina
 kilogrammides toote esitamisviiside kaupa või vajaduse korral isendite arv,
 sealhulgas eraldi kirjena kogused või üksikisendid alla kohaldatava referentsalammõõdu;”.
 6) Artikli 25 järele lisatakse artikkel
 25a:
 „Artikkel 25a
 Elektrooniline kaugseiresüsteem
 1.
 Kalalaevadele, mis peavad liidu õigusaktide või
 liikmesriikide otsuse kohaselt kasutama elektroonilist kaugseiresüsteemi, mis
 võimaldab kontrollida määruse (EL) [xxxx] artiklis 15 sätestatud
 lossimiskohustuse järgimist, tuleb paigaldada elektroonilise kaugseiresüsteemi
 seadmed. Kõnealune süsteem peab tagama kalapüügi ja sellega seotud tegevuse
 andmete, sealhulgas saagi töötlemine, salvestamise kaameraga igal ajal.
 2. Lõikes 1 osutatud laevad peavad
 olema varustatud ka järgmisega:
 (a)
 teisaldatavad andmete salvestamise seadmed, mille
 on heaks kiitnud pädevad asutused ja kuhu salvestatakse kõik pildid
 püügitegevusest igal ajal; ning
 (b)
 püügivahendi käivitamiseks kasutatava süsteemi ja
 vintsi või võrgupooli külge kinnitatud sensorid, mis registreerivad kõik
 liigutused, mis on seotud püügivahendi vettelaskmise ja pardalehiivamisega.
 3. Kalalaevale paigaldatud elektroonilised
 kaugseiresüsteemid peavad töötama täielikult automaatselt, mitte võimaldama
 valede asukohaandmete sisestamist või väljastamist ning neid ei tohi olla
 võimalik käsitsi välja lülitada.
 4. Liikmesriigid peavad tagama, et neil on
 tehniline suutlikkus elektroonilise kaugseiresüsteemi abil saadud teavet
 analüüsida ja tõhusalt kasutada.
 5. Komisjonil on artikli
 119a kohaselt õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse
 järgmist:
 (a)
 elektroonilise kaugseiresüsteemi poolt
 registreeritavad ja töödeldavad andmed;
 (b)
 kaptenite kohustused seoses elektroonilise
 kaugseiresüsteemiga;
 (c)
 elektroonilise kaugseiresüsteemi tehnilise rikke
 või mittetoimimise korral võetavad meetmed;
 (d)
 liikmesriikide aruandekohustused seoses
 elektroonilise kaugseiresüsteemi kasutamisega.”
 6. Komisjon
 kehtestab rakendusaktidega üksikasjalikud eeskirjad seoses järgmisega:
 (a)
 elektrooniliste kaugseiresüsteemide nõuded;
 (b)
 elektrooniliste kaugseiresüsteemide
 spetsifikatsioonid;
 (c)
 lipuliikmesriigi poolt võetavad kontrollimeetmed;
 (d)
 komisjoni juurdepääs elektroonilise
 kaugseiresüsteemi andmetele.
 Kõnealused
 rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 119 lõikes 2 osutatud
 kontrollimenetlusega.”
 7) Artiklit 33 muudetakse järgmiselt:
 a) lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:
 „a) kõikidest eelmise kuu jooksul lossitud
 kogustest, mis kuuluvad TACi või kvoodiga reguleeritavasse varusse või varude
 rühma, sealhulgas eraldi kirjena teave nende kohta, mis on alla kohaldatava
 referentsalammõõdu; ning”
 b) lõige 6 asendatakse järgmisega:
 „6. Kui teadusuuringute raames püütud
 saak, mis on turustatud ja müüdud, sealhulgas vajaduse korral see, mis on alla
 kohaldatava referentsalammõõdu, ületab 2 % asjaomasest kvoodist, arvestatakse
 see maha lipuliikmesriigile kohaldatavast kvoodist. Nõukogu 25. veebruari 2008.
 aasta määruse (EÜ) nr 199/2008 (kalandussektori andmete kogumist, haldamist ja
 kasutamist käsitleva ühenduse raamistiku loomise ning ühise kalanduspoliitikaga
 seotud teadusliku nõustamise toetamise kohta)[15]
 artikli 12 lõiget 2 ei kohaldata teadusuuringute eesmärgil tehtud merereiside
 suhtes, mille käigus selline saak püüti.”
 8) Lisatakse artiklid 49a, 49b ja 49c:
 „Artikkel 49a
 Referentsalammõõdust väikematest
 kaladest koosneva saagi eraldi ladustamine
 1. Liidu kalalaeva pardal hoitav kogu
 saak, mis koosneb referentsalammõõdust väikematest kaladest, pannakse iga
 kalaliigi kaupa eraldi kastidesse, lahtritesse või konteineritesse, mis on
 eristatavad muudest kastidest, lahtritest või konteineritest.
 2. Liidu kalalaeva pardal ei tohi
 üheski kastis, lahtris või konteineris hoida mis tahes koguses referentsalammõõdust
 väikematest kaladest koosnevat saaki segamini mis tahes muude
 kalandustoodetega.
 3. Lõikeid 2 ja 3 ei kohaldata:
 –
 kui saak sisaldab üle 80 % muuks kui
 inimtoiduks püütud tursikut ja tobiat või üht või mitut järgmist liiki:
 –
 makrell,
 –
 heeringas,
 –
 hailik stauriid,
 –
 putassuu,
 –
 hirvkala,
 –
 anšoovis,
 –
 hõbekala,
 –
 sardiin,
 –
 kilu;
 –
 selliste kalalaevade suhtes, mille kogupikkus on
 alla 12 meetri ja kus referentsalammõõdust väikematest kaladest koosnev saak on
 sorditud, kaalutud ja andmed püügipäevikusse kantud.
 4. Lõikes 3 osutatud juhtudel
 kontrollivad liikmesriigid saagi koostist proovivõtumeetodil.”
 „Artikkel 49b
 Vähese tähtsusega abi reegel
 Liikmesriigid tagavad, et määruse (EL) [xxxx]
 artikli 15 lõikes 5 sätestatud vähese tähtsusega abi reegli alla kuuluv saak ei
 ületa asjaomase liidu meetmega kehtestatud määra."
 „Artikkel 49c
 Referentsalammõõdust väikematest
 kaladest koosneva saagi lossimine
 Kui lossitakse referentsalammõõdust
 väikematest kaladest koosnevat saaki, tagavad pädevad asutused, et need saagid
 ladustatakse nii, et need oleksid eristatavad inimtarbimiseks ette nähtud
 kalatoodetest.”
 9) Artikli 56 lõige 1 asendatakse
 järgmisega:
 „1. Iga liikmesriik vastutab oma
 territooriumil ühise kalanduspoliitika eeskirjade kohaldamise kontrolli eest
 kalandus- ja vesiviljelustoodete turustamise igal etapil esmamüügist
 jaemüügini, sealhulgas transport. Liikmesriigid tagavad eelkõige, et nende
 kalandustoodete kasutamine, mis on toodetud referentsalammõõdust väikematest
 kaladest koosnevast saagist, mis on hõlmatud määruse (EL) [xxxx] artiklis 15
 sätestatud lossimiskohustusega, kasutatakse muuks otstarbeks kui vahetult
 inimtoiduks.”
 10) Artikli 58 lõike 5 punkt e
 asendatakse järgmisega:
 „e) iga liigi kogus kilogrammides
 netokaaluna või vajaduse korral isendite arv, sealhulgas eraldi teabena kogused
 või üksikisendid alla kohaldatava referentsalammõõdu;”
 11) Artikli 64 lõiget 1 muudetakse
 järgmiselt:
 a) punkt f asendatakse järgmisega:
 „f) iga liigi kogus toote massina
 kilogrammides toote esitamisviiside kaupa või vajaduse korral isendite arv,
 sealhulgas eraldi kirjena kogused või üksikisendid alla kohaldatava
 referentsalammõõdu;”
 b) lisatakse punkt ha:
 „ha vajaduse korral nende kalatoodete
 sihtkoht, mis on toodetud referentsalammõõdust väikematest kaladest koosnevast
 saagist, mille kasutamine on piiratud kooskõlas määruse (EL) [xxxx] artikliga
 15 muu kui vahetu inimtoiduna kasutamisega.”
 12) Artikli 66 lõike 3 punkt e
 asendatakse järgmisega:
 „e) iga liigi hinnanguline kogus toote
 massina kilogrammides toote esitamisviiside kaupa või vajaduse korral isendite
 arv, sealhulgas eraldi kirjena kogused või üksikisendid alla kohaldatava
 referentsalammõõdu;”
 13) Artikli 68 lõike 5 punkt d
 asendatakse järgmisega:
 „d) iga liigi hinnanguline
 transporditud kogus toote massina kilogrammides toote esitamisviiside kaupa või
 vajaduse korral isendite arv, sealhulgas eraldi kirjena kogused või
 üksikisendid alla kohaldatava referentsalammõõdu;”
 14) Lisatakse artikkel 73a:
 „Artikkel 73a
 Kontrolliülesandega vaatlejad
 lossimiskohustuse kontrollimiseks
 Ilma, et see piiraks artikli 73 lõike 1
 kohaldamist, võivad liikmesriigid kasutada kontrolliülesandega vaatlejaid
 kalapüügi kontrollimiseks oma lipu all sõitvatel kalalaevadel, mille suhtes
 kohaldatakse määruse (EL) [xxxx] artiklis 15 sätestatud lossimiskohustust.
 Nende kontrolliülesandega vaatlejate suhtes kohaldatakse artikli 73 lõikeid
 2–9.”
 15) Artikli 90 lõike 1 punkt c
 asendatakse järgmisega:
 „c) püügitoimingu käigus mis tahes
 liigist, mis on kvoodiga või määruse (EL) [xxxx] artiklis 15 sätestatud
 lossimiskohustusega hõlmatud, saagi laeva pardale toomata ja lossimata jätmine,
 välja arvatud juhul, kui see oleks vastuolus ühise kalanduspoliitika
 eeskirjadega ettenähtud kohustustega püügi või püügipiirkondade puhul, mille
 suhtes nimetatud eeskirju kohaldatakse.”
 16) Artikli 92 lõige 1 asendatakse
 järgmisega:
 „1. Liikmesriigid kohaldavad määruse
 (EÜ) nr 1005/2008 artikli 42 lõike 1 punktis a osutatud tõsiste rikkumiste
 korral ja kvoodiga või määruse (EL) [xxxx] artiklis 15 sätestatud
 lossimiskohustusega hõlmatud saagi laeva pardale toomata ja lossimata jätmise
 korral punktisüsteemi, mille alusel saab kalalaevatunnistuse omanik ühise
 kalanduspoliitika eeskirjade rikkumise eest asjakohaseid punkte.”
 17) Artiklit 105 muudetakse järgmiselt:
 a) Lõikes 2 esitatud tabel asendatakse
 järgmisega:
 „
 Ülepüügi ulatus võrreldes lubatud lossimistega || Korrutustegur
 Kuni 10 % || Ülepüük * 1,0
 Üle 10 % kuni 20 % || Ülepüük * 1,2
 Üle 20 % kuni 40 % || Ülepüük * 1,4
 Üle 40 % kuni 50 % || Ülepüük * 1,8
 Igasugune edasine ülepüük, mis on suurem kui 50 % || Ülepüük * 2,0
 „
 b) lõige 3 asendatakse järgmisega:
 „3. Lisaks lõikes 2 osutatud
 korrutustegurile ja tingimusel, et ülepüük lubatud lossimise suhtes on üle
 10 %, kohaldatakse korrutustegurit 1,5 järgmistel juhtudel:
 (1)
 kui liikmesriik on eelneva kahe aasta jooksul
 korduvalt ületanud temale määratud kalavaru või varude rühmaga seotud kvoodi
 või selle määratud osa või püügiosa, kui kõnealuse ülepüügi suhtes kohaldatakse
 lõikes 2 osutatud vähendamist;
 (2)
 kui kasutada olevate teadus-, tehnika- ja
 majandusnõuannete ning eelkõige STECF koostatud kontrollaktide põhjal on
 kindlaks tehtud, et ülepüük on tõsine oht asjaomase kalavaru kaitsele; või
 (3)
 kui kalavaru on hõlmatud mitmeaastase
 majandamiskavaga”
 c) Lõige 3a jäetakse välja.
 18) Artiklit 106 muudetakse järgmiselt:
 a) Lõikes 2 esitatud tabel asendatakse
 järgmisega:
 „
 Eraldatud püügikoormuse ületamise ulatus || Korrutustegur
 Kuni 10 % || Ületamine * 1,0
 Üle 10 % kuni 20 % || Ületamine * 1,2
 Üle 20 % kuni 40 % || Ületamine * 1,4
 Üle 40 % kuni 50 % || Ületamine * 1,8
 Igasugune edasine ülepüük, mis on suurem kui 50 % || Ületamine * 2,0
 „
 19) Lisatakse artikkel 119a:
 „Artikkel 119a
 Delegeeritud volituste rakendamine
 1. Komisjonile antakse õigus võtta
 vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
 2. Artikli 25a lõikes 5 osutatud
 volitused antakse määramata ajaks.
 3. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad
 artikli 25a lõikes 5 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.
 Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine.
 Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu
 Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba
 jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
 4. Niipea kui komisjon on delegeeritud
 õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile
 ja nõukogule.
 5. Artikli 26a lõike 5 alusel vastu
 võetud delegeeritud õigusakt jõustub, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole
 kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist esitanud selle kohta
 vastuväiteid või kui mõlemad institutsioonid on enne selle tähtaja möödumist
 teatanud komisjonile, et neil ei ole õigusakti kohta vastuväiteid. Kõnealust
 ajavahemikku võib Euroopa Parlamendi või nõukogu taotluse korral kahe kuu võrra
 pikendada.”
 3. PEATÜKK
 LÕPPSÄTTED
 Artikkel 8
 Kehtetuks tunnistamine
 Määrus (EÜ) nr 14234/98 tunnistatakse
 kehtetuks.
 Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele
 tõlgendatakse viidetena käesolevale määrusele.
 Artikkel 9
 Jõustumine
 Käesolev määrus jõustub [xxx] päeval pärast
 selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
 Seda kohaldatakse alates ...
 Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult
 kohaldatav liikmesriikides.
 Brüssel,
 Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu
 nimel
 president eesistuja
 [1] KOM(2011) 425 (lõplik). Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus
 ühise kalanduspoliitika kohta.
 [2] http://ec.europa.eu/fisheries/reform/sec_2011_891_en.pdf
 [3] „Nõukogu kiitis heaks komisjoni kavatsuse vaadata läbi
 ja vajaduse korral teha ettepanek tühistada seotud kontrollimeetmed ja
 tehnilised meetmed aegsasti enne lossimiskohustuse jõustumist.”
 [4] EÜT L 125, 27.4.1998, lk 1.
 [5] ELT L 78, 20.3.2013, lk 1.
 [6] ELT L 349, 31.12.2005, lk 1.
 [7] ELT L 409, 30.12.2006, lk 11.
 [8] ELT L 248, 22.9.2007, lk 1.
 [9] EÜT L 191, 7.7.1998, lk 10.
 [10] EÜT L 41, 13.2.2002, lk 1.
 [11] EÜT L 351, 28.12.2002, lk 6.
 [12] ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.
 [13] SEK(2011) 891.
 [14] ELT C , , lk .
 [15] ELT L 60, 5.3.2008, lk 1.


type: wikipedia

text:
Ilie Eduard Marian, magħruf aħjar bħala Edward Maya (twieled fid-29 ta' Ġunju 1986) huwa mużiċist, produttur u kompożitur Rumen. Matul l-2009 kiseb popolarità kbira kemm fuq bażi Ewropew kif ukoll dak dinji bil-kanzunetta Stereo Love.
 Karriera
 Matul l-2006, Maya ikkolabora ma' diversi artisti Rumeni u ħadem ukoll fuq il-kanzunetta Tornerò ta' Mihai Trăistariu fil-Festival tal-Eurovision 2006. Suċċessivament, fl-2008, ipproduċa l-album tal-grupp Akcent fejn ta d-daqqa t'id tiegħu fil-kompożizzjoni tas-siltiet Stay with Me, That's My Name u Lover's Cry.
 Fis-sajf tal-2009, Maya ħareġ l-ewwel kanzunetta tiegħu bħala artist taħt l-isem ta' "Stereo Love". Din sparat għat-tieni post fir-Rumanija u aktar tard saret popolari f'ħafna klabbs imxerrdin madwar id-dinja. Il-kanzunetta rnexxielha tidħol fl-ewwel ħames postijiet tal-klassifiki mużikali ġewwa l-Awstrija, id-Danimarka, il-Finlandja, il-Ġermanja, l-Italja, l-Iżvezja, l-Iżvizzera, in-Norveġja, l-Olanda, ir-Renju Unit u Spanja. Fuq is-sit tal-YouTube il-vidjo uffiċjali ta' din il-kanzunetta laħaq total ta' 75 miljun viżta f'inqas minn tnax-il xahar, u rnexxielha tagħmel rekord ta' 52 ġimgħa fil-klassifika tal-aqwa 100 kanzunetta fl-Ewropa.
 Fit-13 ta' Mejju, 2010, Maya ħareġ it-tieni kanzunetta tiegħu "This Is My Life", u aktar tard ifforma d-ditta diskografika tiegħu Mayavin Records. Nhar il-Milied tal-istess sena, Maya ħareġ it-tieni kanzunetta tiegħu "Desert Rain".
 Diskografija
 Albums
 2011 – The Stereo Love Show
 Diski
 2009 – Stereo Love (feat. Vika Jigulina)
 2010 – This Is My Life
 2010 – Close to you (feat. Eda)
 2010 – Desert Rain (feat. Vika Jigulina)
 Referenzi
 Ħoloq esterni
 Nies ħajjin
 Twieldu fl-1986
 Mużiċisti Rumeni
 Kompożituri Rumeni


text:
 Anunţ juridic important
 |
 21999D1028(05)
 Jurnalul Oficial L 277 , 28/10/1999 p. 0046 - 0047 ediţie specială în limba cehă capitol 11 volum 04 p. 51 - 52 ediţie specială în limba estonă capitol 11 volum 04 p. 51 - 52 ediţie specială în limba maghiară capitol 11 volum 04 p. 51 - 52 ediţie specială în limba lituaniană capitol 11 volum 04 p. 51 - 52 LV.ES capitol 11 volum 04 p. 51 - 52 MT.ES capitol 11 volum 04 p. 51 - 52 PL.ES capitol 11 volum 04 p. 51 - 52 SK.ES capitol 11 volum 04 p. 51 - 52 ediţie specială în limba slovenă capitol 11 volum 04 p. 51 - 52
 Decizia nr. 110/98 a Comitetului mixt al SEEdin 1 decembrie 1998de modificare a anexei IX (Servicii financiare) la Acordul SEECOMITETUL MIXT AL SEE,având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, astfel cum a fost modificat prin Protocolul de adaptare a Acordului privind Spațiul Economic European, denumit în continuare "acordul", în special articolul 98,întrucât anexa IX la acord a fost modificată prin Decizia nr. 74/98 a Comitetului mixt al SEE din 17 iulie 1998 [1];întrucât Directiva 98/33/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 iunie 1998 de modificare a articolului 12 din Directiva 77/780/CEE a Consiliului privind inițierea activității instituțiilor de credit și exercitarea acesteia, a articolelor 2, 5, 6, 7 și 8 și a anexelor II și III la Directiva 89/647/CEE a Consiliului privind rata de solvabilitate a instituțiilor de credit și a articolului 2 și a anexei II la Directiva 93/6/CEE a Consiliului privind adecvarea capitalurilor întreprinderilor de investiții și ale instituțiilor de credit [2] trebuie să fie încorporată în acord;întrucât adaptările aduse Directivei 77/780/CEE a Consiliului prin capitolul XI, B, III, punctul 1 din anexa I la Actul privind condițiile de aderare a Republicii Austria, a Republicii Finlandei și a Regatului Suediei și adaptările tratatelor pe care se întemeiază Uniunea Europeană [3] trebuie să fie încorporate în acord,DECIDE:Articolul 1La punctul 15 (Directiva 77/780/CEE a Consiliului) din anexa IX la acord, după a două liniuță (a doua Directivă 89/646/CEE a Consiliului) se inserează următoarea liniuță:- "— 1 94 N: Actul privind condițiile de aderare a Republicii Austria, a Republicii Finlanda și a Regatului Suediei și adaptările tratatelor pe care se întemeiază Uniunea Europeană (JO C 241, 29.8.1994, p. 21, astfel cum a fost modificat prin JO L 1, 1.1.1995, p. 1)."Articolul 2La punctele 15 (Directiva 77/780/CEE a Consiliului), 18 (Directiva 89/647/CEE a Consiliului) și 30a (Directiva 93/6/CEE a Consiliului) din anexa IX la acord se adaugă următoarea liniuță:- "— 398 L 0033: Directiva 98/33/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 iunie 1998 (JO L 204, 21.7.1998, p. 29)."Articolul 3Textele Directivei 98/33/CE și ale adaptărilor aduse Directivei 77/780/CEE prin capitolul XI, B, III, punctul 1 din anexa la Actul privind condițiile de aderare a Republicii Austria, a Republicii Finlandei și a Regatului Suediei și adaptările tratatelor pe care se întemeiază Uniunea Europeană în limbile islandeză și norvegiană, anexate la versiunile în limbile respective ale prezentei decizii, sunt autentice.Articolul 4Prezenta decizie intră în vigoare la 2 decembrie 1998 cu condiția transmiterii prealabile a tuturor notificărilor prevăzute la articolul 103 alineatul (1) din acord către Comitetul mixt al SEE.Articolul 5Prezenta decizie se publică în Secțiunea SEE și în Suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Comunităților Europene.Adoptată la Bruxelles, 1 decembrie 1998.Pentru Comitetul mixt al SEEPreședinteleN. v. Liechtenstein[1] JO L 172, 8.7.1999, p. 53.[2] JO L 204, 21.7.1998, p. 29.[3] JO C 241, 29.8.1994, p. 21 astfel cum a fost adaptat de JO L 1, 1.1.1995, p. 1.--------------------------------------------------


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52008PC0869
 Návrh rozhodnutí Rady o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států /* KOM/2008/0869 konecném znení - CNS 2008/0252 */
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 28.1.2009KOM(2008) 869 v konečném znění2008/0252 (CNS)NávrhROZHODNUTÍ RADYo hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států(předložená Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVAObnovená Lisabonská strategie, zahájená v roce 2005, je založena na tříletém cyklu řízení a zahrnuje soubor integrovaných hlavních směrů pro hospodářskou a sociální oblast a oblast životního prostředí.Na základě integrovaných hlavních směrů, které byly přijaty v rámci druhého tříletého cyklu obnovené Lisabonské strategie v roce 2008[1] a platí do roku 2010, členské státy vypracují své národní programy reforem, v nichž stanoví své strategie pro růst a zaměstnanost. V návrhu společné zprávy o zaměstnanosti a v návrhu specifických doporučení pro jednotlivé země, jež přijímá Komise v souladu s čl. 128 odst. 1 Smlouvy o ES, je obsaženo posouzení Komise týkající se provádění národních programů reforem v oblasti zaměstnanosti.Z tohoto posouzení vyplývá, že strukturální reformy probíhající v členských státech přispěly v roce 2007 ke snížení nezaměstnanosti a k růstu zaměstnanosti v EU. V druhé polovině roku 2008 se však hospodářská situace dramaticky změnila v důsledku finanční, bankovní a úvěrové krize. Pro rok 2009 se v EU předpokládá menší či dokonce negativní růst zaměstnanosti a vyšší míra nezaměstnanosti.Hlavní směry zaměstnanosti představují rámec, který stanoví strategie a celkové cíle pro členské státy i EU. Členské státy se v rámci hlavních směrů mohou zaměřit na své specifické potřeby, které mohou být v jednotlivých zemích různé a v průběhu hospodářského cyklu se mohou měnit. Nadále proto platí střednědobé priority stanovené v hlavních směrech:- přivést více lidí do zaměstnání a zajistit jejich setrvání v zaměstnání, zvýšit nabídku pracovních sil a modernizovat systémy sociální ochrany;- zlepšit přizpůsobivost pracovníků a podniků;- zvýšit investice do lidského kapitálu prostřednictvím lepšího vzdělávání a kvalifikace.V souladu s Plánem evropské hospodářské obnovy[2] je zapotřebí podniknout urychlené kroky, které vyžaduje současná hospodářská a finanční krize, a zároveň pokračovat v provádění strukturálních reforem a plnit střednědobé a dlouhodobé cíle. Pokud jde o bezprostřední kroky, je nutno zdůraznit dvě politické priority: zlepšení zaměstnatelnosti prostřednictvím flexikurity, a to i pro nejzranitelnější osoby, a zlepšení úrovně dovedností a jejich přizpůsobení potřebám trhu práce. Politická řešení lze najít ve stávajících hlavních směrech zaměstnanosti.- Flexikurita je integrovaný politický přístup, jehož cílem je usnadnit přizpůsobivost pracovníků a podniků a zajistit, aby měla EU z globalizace přínos. Některé aspekty flexikurity mají dokonce větší význam v krátkodobém výhledu: posílení aktivačních režimů, především u pracovníků s nízkou kvalifikací; zvýšení dotací na pracovní místa a více krátkých školicích kurzů pro zranitelné skupiny a osoby, které jsou nejvíce ohroženy dlouhodobou nezaměstnaností; poskytování školení či rekvalifikace a zajištění nových dovedností vyžadovaných v méně zasažených odvětvích; odpovídající sociální ochrana, která zaručí jistotu příjmu, pracovní pobídky a zachování kupní síly; harmonizované pracovní smlouvy přispívající k omezení segmentace a současně zabraňující tendencím vytvářet „flexibilní“ smlouvy. Vzhledem k současné hospodářské situaci má též klíčový význam sociální dialog – nezbytná součást všech úspěšných politik flexikurity.- Intenzivní snahy o zlepšování kvalifikací na všech úrovních budou mít zásadní význam pro řešení demografických a technologických změn a pro zúročení přechodu na nízkouhlíkové hospodářství, ale také pro to, aby EU v době krize našla cestu zpět směrem k obnově. Z krátkodobého hlediska je též velmi důležité – vzhledem ke zhoršujícím se vyhlídkám v oblasti zaměstnání – lepší přizpůsobení dovedností pracovníků dostupným pracovním místům. Nezaměstnané, včetně zranitelných skupin, je třeba vybavit dovednostmi, které jsou požadovány na dnešním trhu práce. V tomto ohledu je klíčové předvídání budoucích potřeb, pokud jde o dovednosti, v neposlední řadě i proto, abychom se připravili na hospodářský vzestup. Veřejné služby zaměstnanosti, sociální partneři a univerzity musí sehrát důležitou úlohu při předvídání potřebných dovedností, přizpůsobování dovedností pracovníků dostupným pracovním místům a zajištění toho, aby jednotliví pracovníci měli ty správné dovednosti. K tomu přispěje iniciativa Nové dovednosti pro nová pracovní místa[3].- V tomto ohledu je zapotřebí více posílit vazby mezi hlavními směry zaměstnanosti a Evropským sociálním fondem. Evropský sociální fond může financovat bezprostřední opatření přijatá členskými státy v reakci na hospodářskou krizi, zaměřená na flexikuritu a dovednosti, která zahrnují cílenou podporu pro nejzranitelnější skupiny. Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci bude nadále pomáhat členským státům, pokud jde o podporu propuštěných pracovníků a udržení kvalifikovaných pracovníků v zaměstnáních potřebných v okamžiku, kdy se hospodářství začne obnovovat.Celkové cíle a priority uvedené ve stávajících hlavních směrech zaměstnanosti zůstávají v platnosti vzhledem k současné krizi a k významu politik a reforem. Podle čl. 128 odst. 2 musí jejich platnost pro rok 2009 potvrdit rozhodnutí Rady po konzultaci s Evropským parlamentem, Evropským hospodářským a sociálním výborem, Výborem regionů a Výborem pro zaměstnanost.2008/0252 (CNS)NávrhROZHODNUTÍ RADYo hlavních směrech politik zaměstnanosti členských státůRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 128 odst. 2 této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[4],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[5],s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru[6],s ohledem na stanovisko Výboru regionů[7],s ohledem na stanovisko Výboru pro zaměstnanost,vzhledem k těmto důvodům:1. Obnovená Lisabonská strategie z roku 2005 zdůraznila význam růstu a zaměstnanosti. Hlavní směry politik zaměstnanosti evropské strategie zaměstnanosti a evropské hlavní směry hospodářských politik byly přijaty jako ucelený soubor, díky němuž má evropská strategie zaměstnanosti hlavní úlohu v plnění cílů Lisabonské strategie týkajících se zaměstnanosti a trhu práce.2. Posouzení národních programů reforem členských států, které je součástí návrhu společné zprávy o zaměstnanosti, ukazuje, že členské státy by měly nadále vyvíjet co největší úsilí při řešení těchto prioritních oblastí: přivedení více lidí do zaměstnání a zajištění toho, že v zaměstnání setrvají; zvýšení nabídky pracovních sil a modernizace systémů sociální ochrany; zlepšení přizpůsobivosti pracovníků a podniků; zvýšení investic do lidského kapitálu prostřednictvím lepšího vzdělání a kvalifikace.3. Vzhledem k současné hospodářské krizi by tyto hlavní směry měly rovněž sloužit jako nástroj pro řešení naléhavých problémů spojených se vzrůstající nezaměstnaností a sociálním vyloučením. Mezi kroky, které je třeba podniknout v nejbližší době, patří integrované politiky flexikurity, jejichž cílem je usnadnit přechod do nového zaměstnání, a opatření zaměřená na dosažení rovnováhy mezi nabídkou a poptávkou na trhu práce a na zvyšování kvalifikace.4. Z posouzení národních programů reforem Komisí vyplývá, že by měl být kladen důraz na účinné a včasné provádění těchto programů, se zvláštním zřetelem ke schváleným cílům a referenčním hodnotám a k zapojení sociálních partnerů.5. Hlavní směry zaměstnanosti přijaté v roce 2008 platí tři roky a v mezidobí do roku 2010 je třeba omezit jakékoli jejich změny na minimum.6. Členské státy by při provádění hlavních směrů zaměstnanosti měly využívat Evropský sociální fond.7. Vzhledem k provázanosti celého souboru hlavních směrů by členské státy měly v plném rozsahu provádět hlavní směry hospodářských politik,PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:Článek 1Hlavní směry politik zaměstnanosti členských států, které jsou stanoveny v příloze rozhodnutí Rady ze dne 15. července 2008 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států[8], jsou platné i pro rok 2009 a členské státy k nim budou ve svých politikách zaměstnanosti přihlížet .Článek 2Toto rozhodnutí je určeno členským státům.V Bruselu dne [...].Za Radupředseda / předsedkyně [pic][pic][pic] [1] Rozhodnutí Rady 2008/618/ES ze dne 15. července 2008 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (Úř. věst. L 198, 26.7.2008, s. 47–54).[2] KOM(2008) 800.[3] KOM(2008) XXX.[4] Úř. věst. C ..., ...., s....[5] Úř. věst. C ..., ...., s....[6] Úř. věst. C ..., ...., s....[7] Úř. věst. C ..., ...., s....[8] Rozhodnutí Rady 2008/618/ES ze dne 15. července 2008 o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států (Úř. věst. L 198, 26.7.2008, s. 47–54).