type: legislation

text:
 EIROPAS KOMISIJA
 Briselē, 22.12.2021
 COM(2021) 570 final
 2021/0430(CNS)
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMS,
 ar ko groza Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053 par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu
 PASKAIDROJUMA RAKSTS
 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
 Covid-19 pandēmija ir izraisījusi dziļāko ekonomikas lejupslīdi Eiropas Savienībā pēdējo desmitgažu laikā
 1
 , kam sekoja ātra un apņēmīga politikas reakcija gan valstu, gan ES līmenī. Visas dalībvalstis papildus saviem “automātiskajiem stabilizatoriem” ir pieņēmušas ārkārtas diskrecionāros pasākumus, lai atbalstītu saimniecisko darbību un mazinātu sociālo ietekmi.
 ES arī veica vēl nepieredzētus pasākumus, lai pārvarētu krīzi. ES daudzgadu finanšu shēma līdz ar Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumentu (NextGenerationEU) ir lielākā stimulu pakete, kas jebkad finansēta no ES budžeta, un tās kopējā summa ir 1,8 triljoni EUR 2018. gada cenās. Padome 2020. gada 14. decembrī ar Eiropas Parlamenta atbalstu oficiāli apstiprināja NextGenerationEU
 2
 , un tā ietvaros tiks izmantoti 750 miljardi EUR (2018. gada cenās), kas piesaistīti kapitāla tirgos, lai ierobežotā laikposmā finansētu konkrētas atveseļošanas un noturības darbības nolūkā veicināt ekonomikas izaugsmi un investēt noturībā un zaļākā un digitālā nākotnē.
 Ir vajadzīgi pietiekami ieņēmumi, lai segtu NextGenerationEU aizņēmumu finansēšanas izmaksas, kas sadalītas pa trim desmitgadēm. Pamatsummas atmaksu var sākt pirms daudzgadu finanšu shēmas 2021.–2027. gadam beigām, ja summas, kas nav izmantotas procentu maksājumiem, ir mazākas, nekā plānots, un ja tiek ieviesti jauni pašu resursi
 3
 , un tā ir jāpabeidz līdz 2058. gada beigām
 4
 .
 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumā
 5
 Eiropas Parlaments, Padome un Komisija norādīja, ka ar izdevumiem no Savienības budžeta, kas saistīti ar Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumenta atmaksu, nevajadzētu izraisīt daudzgadu finanšu shēmas programmu izdevumu vai ieguldījumu instrumentu nepamatotu samazināšanu. Saskaņā ar minēto iestāžu nolīgumu turklāt ir vēlams mazināt NKI pašu resursu palielinājumus dalībvalstīm. Minētās trīs iestādes vienojās, ka tās “strādās pie tā, lai ieviestu pietiekami daudz jaunu pašu resursu nolūkā segt summu, kas atbilst gaidāmajiem izdevumiem saistībā ar atmaksu”
 6
 . Komisija apņēmās 2021. gadā iesniegt priekšlikumus par jauniem pašu resursiem, kas būtu ieviešami, vēlākais, 2023. gada 1. janvārī
 7
 .
 2.GROZĪJUMU PRIEKŠLIKUMA SATURS
 Komisija ierosina ieviest jaunus pašu resursus, kas nodrošinātu ES nepieciešamos resursus, jo īpaši ņemot vērā jaunos budžeta izdevumus NextGenerationEU aizņēmumu finansēšanas izmaksu atmaksāšanai un Sociālajam klimata fondam
 8
 .
 Grozītajā priekšlikumā ir noteikts, ka 25 % no lielākās daļas ieņēmumu, kas gūti no emisiju kvotu tirdzniecības izsolēm, tiks nodoti ES budžetā. Tas ietver ieņēmumus no pašreizējās emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas stacionārām iekārtām un aviācijai, par ko tiktu izsolītas papildu kvotas, kā arī tās attiecināšanu uz jūras transportu un atsevišķas emisiju tirdzniecības ieviešanu autotransportam un ēkām saskaņā ar priekšlikumu grozīt Direktīvu 2003/87/EK
 9
 .
 Tas neattiecas uz Eiropas Investīciju bankas izsolītajām kvotām Inovāciju fondam un Modernizācijas fonda sākotnējo piešķīrumu. Lai saglabātu neitralitāti, pašu resursu tvērums ietver arī kvotas, kas principā paredzētas dalībvalstu veiktajām izsolēm, kuras, pamatojoties uz dalībvalstu rīcības brīvību, tiek bez maksas nodotas elektroenerģijas nozarei, tiek izmantotas, lai nodrošinātu atbilstību kopīgo centienu nozarēs, vai kuras izsola Eiropas Investīciju banka Modernizācijas fonda vajadzībām.
 Lai novērstu iespējamo sociālo ietekmi saistībā ar emisiju tirdzniecības ieviešanu autotransportam un ēkām, Komisija ir ierosinājusi izveidot Sociālo klimata fondu. Šis fonds sniegs labumu neaizsargātām mājsaimniecībām, mikrouzņēmumiem un transporta lietotājiem. Fonda darbības laikā tas tiks finansēts no Savienības budžeta pašu resursiem, tostarp, sākot no 2026. gada, no ieņēmumiem no emisijas kvotu tirdzniecības autotransporta un ēku nozarē. Fonda kopējais finansējums laikposmam no 2025. līdz 2032. gadam būs 72,2 miljardi EUR faktiskajās cenās, kas principā atbilst aptuveni 25 % no gaidāmajiem ieņēmumiem no jaunās emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas ēkām un autotransportam 2026.–2032. gadā.
 Tiek ierosināts pagaidu solidaritātes korekcijas mehānisms, lai mazinātu uz emisiju tirdzniecību balstīto pašu resursu regresīvo distributīvo ietekmi, ieviešot maksimālo iemaksu dalībvalstīm ar zemākiem ienākumiem un oglekļietilpīgām dalībvalstīm un minimālo iemaksu — dalībvalstīm, kurās parasti ir augstāki ienākumi un zemas oglekļa emisijas. Tas ļaus izvairīties no tā, ka pārejas periodā uz ilgtspējīgāku ekonomiku un sabiedrību dažas dalībvalstis ES budžetā iemaksā nesamērīgi daudz salīdzinājumā ar savas ekonomikas lielumu, un nodrošinās taisnīgas iemaksas no visiem.
 Šajā priekšlikumā noteikts, ka daļa no ieņēmumiem, kas gūti, pārdodot oglekļa ievedkorekcijas mehānisma sertifikātus, tiks ieskaitīta ES budžetā kā pašu resursi valstu iemaksu veidā.
 Visbeidzot, šis priekšlikums paredz, ka dalībvalstis veiks valstu iemaksas ES budžetā, pamatojoties uz lielāko un ienesīgāko starptautisko uzņēmumu atlikušās peļņas daļu, kas pārdalīta dalībvalstīm, ja tās ir galamērķa tirgus jurisdikcijas, kurās attiecīgās preces vai pakalpojumi tiek izmantoti vai patērēti, saskaņā ar ESAO/G20 nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas jomā izveidotā iekļaujošā satvara vienošanos
 10
 par starptautiskās nodokļu sistēmas reformu. Lai gan darbs pie Daudzpusējās konvencijas joprojām turpinās starptautiskā līmenī, Komisija ir paziņojusi, ka 2022. gadā tā iesniegs priekšlikumu Padomes direktīvai, kas nodrošinās Daudzpusējās konvencijas par nodokļu uzlikšanas tiesību daļēju pārdali konsekventu īstenošanu.
 3.TIESISKAIS REGULĒJUMS
 3.1.Pašu resursu lēmums
 Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 311. panta trešo daļu Padome pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu “var noteikt jaunas pašu resursu kategorijas vai likvidēt esošu kategoriju”. Šis noteikums nepārprotami ļauj grozīt Pašu resursu lēmumu, lai pievienotu jaunus pašu resursus, kā noteikts Iestāžu nolīgumā.
 Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 311. panta trešajā daļā noteikto īpašo likumdošanas procedūru Padome, apspriedusies ar Eiropas Parlamentu, vienprātīgi pieņem pārskatīto lēmumu. Lēmums stāsies spēkā, tiklīdz to būs pieņēmušas dalībvalstis saskaņā ar savām konstitucionālajām prasībām.
 3.2.Īstenošanas tiesību akti
 Vienlaikus Padomei ir jāgroza īstenošanas pasākumi, kas saistīti ar pašu resursu sistēmu, lai nodrošinātu, ka tie joprojām atbilst paredzētajam mērķim. Turklāt ir vajadzīgi jauni noteikumi, kas darītu pieejamus visus jaunos pašu resursus. Nepieciešamos priekšlikumus Komisija iesniegs 2022. gada pirmajā pusē.
 2021/0430 (CNS)
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMS,
 ar ko groza Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053 par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu
 EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
 ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 311. panta trešo daļu,
 ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu,
 ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
 pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
 ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu,
 saskaņā ar īpašo likumdošanas procedūru,
 tā kā:
 (1)NextGenerationEU, kas izveidots ar Padomes Regulu (ES) 2020/2094
 11
 , 2018. gada cenās izmantos 750 miljardus EUR, kas piesaistīti finanšu tirgos kā pagaidu atveseļošanas instruments, lai nodrošinātu ilgtspējīgu un noturīgu ekonomikas atveseļošanos visā Savienībā un atvieglotu ekonomiskā atbalsta īstenošanu Covid-19 pandēmijas izraisītajā ārkārtas situācijā, kā arī veicinātu zaļo un digitālo pārkārtošanos.
 (2)Līdzekļu, kas izmantojami izdevumiem saskaņā ar Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumentu, pamatsummas un attiecīgo procentu atmaksu finansēs no Savienības vispārējā budžeta, tostarp no pietiekamiem ienākumiem no jaunajiem pašu resursiem, kurus ieviesīs pēc 2021. gada. 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumā
 12
 Eiropas Parlaments, Padome un Komisija atzina to, cik būtisks ir Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumenta konteksts, un norādīja, ka ar izdevumiem no Savienības budžeta, kas saistīti ar Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumenta atmaksu, nevajadzētu izraisīt DFS programmu izdevumu vai ieguldījumu instrumentu nepamatotu samazināšanu. Minētajā Iestāžu nolīgumā arī norādīts, ka “turklāt ir vēlams mazināt NKI pašu resursu palielinājumus dalībvalstīm”.
 (3)ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK
 13
 , ir galvenā Savienības klimata politikas daļa. Ņemot vērā emisijas kvotu tirdzniecības ciešo saikni ar Savienības klimata politikas mērķiem, ir lietderīgi daļu no attiecīgajiem ieņēmumiem piešķirt Savienības budžetam.
 (4)Emisijas kvotu tirdzniecības pašu resursi ietver daļu no ieņēmumiem, kas gūti, izsolot kvotas visās nozarēs, uz kurām attiecas Direktīva 2003/87/EK. Saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/842
 14
 dalībvalstis var nolemt neizsolīt daļu no kopējā Direktīvā 2003/87/EK noteiktā kvotu daudzuma vai nodot un izsolīt to ar minēto direktīvu izveidotajam Modernizācijas fondam. Šīs kvotas būtu arī jāizmanto, lai aprēķinātu pašu resursu summu, pamatojoties uz emisijas kvotu tirdzniecību. Ir lietderīgi izslēgt kvotas Modernizācijas fonda sākotnējam piešķīrumam un kvotas Inovāciju fondam.
 (5)Lai izvairītos no pārmērīgas regresīvas ietekmes uz iemaksām no emisijas kvotu tirdzniecības, tiesīgajām dalībvalstīm būtu jānosaka maksimālās iemaksas. Laikposmā no 2023. līdz 2027. gadam dalībvalstis ir tiesīgas, ja nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju, ko nosaka pēc pirktspējas līmeņa un aprēķina, pamatojoties uz Savienības rādītājiem par 2020. gadu, ir mazāks par 90 % no ES vidējā rādītāja. Laikposmam no 2028. līdz 2030. gadam būtu jāizmanto nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju 2025. gadā. Maksimālā iemaksa būtu jānosaka, salīdzinot dalībvalstu daļu kopējā pašu resursā, kas pamatojas uz emisiju tirdzniecību (“ETS pašu resursi”), ar šo dalībvalstu daļu Savienības nacionālajā kopienākumā. Minimālā iemaksa būtu jānosaka visām dalībvalstīm, kuru daļa no ETS pašu resursu kopējās summas ir mazāka par 75 % no to daļas Savienības nacionālajā kopienākumā.
 (6)Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) [XXX]
 15
 izveido oglekļa ievedkorekcijas mehānismu, lai papildinātu ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu un nodrošinātu Savienības klimata politikas efektivitāti. Ņemot vērā oglekļa ievedkorekcijas mehānisma ciešo saikni ar Savienības klimata politiku, daļa no ieņēmumiem no sertifikātu pārdošanas būtu jāpārskaita Savienības budžetā kā pašu resurss.
 (7)Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija un G20 Iekļaujošā satvara darba grupa nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas jomā 2021. gada oktobrī panāca vienošanos par to, lai 25 % no lielu starptautisku uzņēmumu atlikušās peļņas virs 10 % rentabilitātes sliekšņa piešķirtu iesaistītajām tirgus jurisdikcijām (“ESAO/G20 Iekļaujošā satvara 1. pīlāra vienošanās”). Pašu resurss būtu jāveido tā, ka starptautisko uzņēmumu atlikušās peļņas daļai, kas pārdalīta dalībvalstīm [saskaņā ar Direktīvu par globālā nolīguma par nodokļu uzlikšanas tiesību pārdali īstenošanu], piemēro vienotu piesaistīšanas likmi.
 (8)Noteikumi par iemaksām no kvotu izsolēm saskaņā ar pašreizējo emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu būtu jāpiemēro no 2023. gada 1. janvāra. Kad Direktīva 2003/87/EK būs grozīta, noteikumi par iemaksām no izsolītajām kvotām saskaņā ar pārskatīto emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu būtu jāpiemēro no pirmās dienas pēc minēto grozījumu transponēšanas termiņa pēdējās dienas. Noteikumi par iemaksām no oglekļa ievedkorekcijas mehānisma būtu jāpiemēro no regulas piemērošanas dienas. [Noteikumi par ESAO/G20 Iekļaujošā satvara 1. pīlāra vienošanos stājas spēkā, tiklīdz piemēro Direktīvu par globālā nolīguma par nodokļu uzlikšanas tiesību pārdali īstenošanu un ir stājusies spēkā Daudzpusējā konvencija,]
 IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
 1. pants
 Grozījumi Lēmumā (ES, Euratom) 2020/2053
 Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053 groza šādi:
 (1)lēmuma 2. pantu groza šādi:
 (a)panta 1. punktam pievieno šādu e) apakšpunktu:
 “e) vienotas likmes 25 % apmērā piemērošana
 (1)ieņēmumiem, ko dalībvalstis guvušas, izsolot kvotas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK
 16
 1 3.d, 10. un 30.d pantu;
 (2)summai, kas aprēķināta, reizinot ikgadējo kvotu apjomu, attiecībā uz kuru attiecīgā dalībvalsts piemēro kādu no šīm iespējām:
 (a)Direktīvas 2003/87/EK 10.c pantā minēto iespēju piešķirt pagaidu bezmaksas kvotas;
 (b)iespēju ierobežotā apjomā anulēt kvotas, kas minēta Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/842
 17
 2 6. panta 1. punktā;
 (c)Direktīvas 2003/87/EK 10.d panta 4. punktā minēto kvotu izmantošanu izsolēs Modernizācijas fondam saskaņā ar minētās direktīvas 10.d panta 3. punktu;
 ar to kvotu vidējo svērto cenu, kuras izsola kopējā izsoles platformā tajā gadā, kurā šīs kvotas tiktu izsolītas;”;
 (b)panta 1. punktam pievieno šādu f) apakšpunktu:
 “f) vienotas piesaistīšanas likmes piemērošana, kas vienāda ar 75 % no ieņēmumiem, kuri gūti, pārdodot ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) [XXX]
 183 izveidotā oglekļa ievedkorekcijas mehānisma sertifikātus;”;
 (c)panta 1. punktam pievieno šādu g) apakšpunktu:
 “g) vienotas piesaistīšanas likmes 15 % apmērā piemērošana starptautisku uzņēmumu atlikušās peļņas daļai, kas pārdalīta dalībvalstīm saskaņā ar [Direktīvu par globālā nolīguma par nodokļu uzlikšanas tiesību pārdali
 194.]”;
 (d)iekļauj šādu 2.a punktu:
 “2.a
 Atkāpjoties no 1. punkta e) apakšpunkta, līdz 2030. finanšu gadam piemēro šādus noteikumus:
 (a)ja dalībvalsts daļa ieņēmumu kopapjomā, ko iegūst, piemērojot 1. punkta e) apakšpunktu, ir mazāka par 75 % no tās daļas Savienības nacionālajā kopienākumā, minētā dalībvalsts dara pieejamu summu, kas vienāda ar 75 % no minētās nacionālā kopienākuma daļas, kuru reizina ar ieņēmumu kopsummu, kas iegūta, piemērojot 1. punkta e) apakšpunktu;
 (b)dalībvalsts daļa ieņēmumu kopapjomā, ko iegūst, piemērojot 1. punkta e) apakšpunktu, nepārsniedz 150 % no minētās dalībvalsts daļas Savienības nacionālajā kopienākumā attiecībā uz dalībvalstīm, kuru nacionālais kopienākums uz vienu iedzīvotāju ir mazāks par 90 % no Savienības vidējā rādītāja, ko mēra pēc pirktspējas līmeņa un aprēķina, pamatojoties uz 2020. gada rādītājiem 2023.–2027. gadā un uz 2025. gada rādītājiem — 2028.–2030. gadā.
 Nacionālais kopienākums, kas minēts a) un b) apakšpunktā, ir nacionālais kopienākums tirgus cenās, kā minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/516
 205 1. panta 1. punktā.”
 2. pants
 Stāšanās spēkā un piemērošana
 Padomes ģenerālsekretārs paziņo dalībvalstīm par šo lēmumu.
 Dalībvalstis nekavējoties paziņo Padomes ģenerālsekretāram par to, ka ir pabeigtas šā lēmuma apstiprināšanas procedūras saskaņā ar to attiecīgajām konstitucionālajām prasībām.
 Šis lēmums stājas spēkā pirmā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad saņemts pēdējais no otrajā daļā minētajiem paziņojumiem.
 Lēmuma 1. panta 1. punkta a) apakšpunktu piemēro no 2023. gada 1. janvāra attiecībā uz ieņēmumiem saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 3.d un 10. pantu un no nākamās dienas pēc Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) [XXX]
 216, ar kuru groza Direktīvu 2003/87/EK, transponēšanas termiņa pēdējās dienas — attiecībā uz ieņēmumiem saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 30.d pantu.
 Lēmuma 1. panta 1. punkta b) apakšpunktu piemēro no dienas, kad sāk piemērot Regulu (ES) [XXX], ar ko izveido oglekļa ievedkorekcijas mehānismu.
 Lēmuma 1. panta 1. punkta c) apakšpunktu piemēro no
 pirmās dienas, kad sāk piemērot [Direktīvu par globālā nolīguma par nodokļu uzlikšanas tiesību pārdali], vai
 Daudzpusējās konvencijas spēkā stāšanās un piemērošanas dienas atkarībā no tā, kurš datums ir vēlāk.
 3. pants
 Adresāti
 Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.
 Briselē,
 Padomes vārdā —
 priekšsēdētājs
 (1)
 Saskaņā ar Eurostat datiem ES iekšzemes kopprodukts 2020. gadā saruka par aptuveni 5,9 %.
 (2)
 Padomes Regula (ES) 2020/2094 (2020. gada 14. decembris), ar ko izveido Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumentu ekonomikas atveseļošanas atbalstam pēc Covid-19 krīzes (OV L 433I, 22.12.2020., 23. lpp.).
 (3)
 Eiropadomes 2020. gada jūlija secinājumu 150. punktā arī norādīts, ka “[i]eņēmumus no jaunajiem pašu resursiem, kas ieviesti pēc 2021. gada, izmantos ar Next Generation EU saistīto aizņēmumu pirmstermiņa atmaksai”.
 (4)
 Saskaņā ar 5. panta 2. punktu Padomes Lēmumā (ES, Euratom) 2020/2053 (2020. gada 14. decembris) par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (“Pašu resursu lēmums”) neatmaksājamā atbalsta atmaksa nedrīkst pārsniegt 29,25 miljardus EUR gadā (2018. gada cenās).
 (5)
 Iestāžu nolīgums starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (OV L 433I, 22.12.2020., 28.–46. lpp.).
 (6)
 II pielikuma F. punkts.
 (7)
 Komisijas darba programma 2021. gadam, COM(2020) 690 final.
 (8)
 Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko izveido Sociālo klimata fondu (COM(2021) 568 final).
 (9)
 Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Savienībā, Lēmumu (ES) 2015/1814 par Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas tirgus stabilitātes rezerves izveidi un darbību un Regulu (ES) 2015/757 (COM/2021/551 final).
 (10)
 Statement on a Two-Pillar Solution to Address the Tax Challenges Arising from the Digitalisation of the Economy (Paziņojums par divu pīlāru risinājumu attiecībā uz tādu nodokļu problēmu novēršanu, kas rodas no ekonomikas digitalizācijas), ESAO/G20 nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas projekts, 2021. gada 8. oktobris.
 (11)
 Padomes Regula (ES) 2020/2094 (2020. gada 14. decembris), ar ko izveido Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumentu ekonomikas atveseļošanas atbalstam pēc Covid-19 krīzes (OV L 433I, 22.12.2020., 23. lpp.).
 (12)
 Iestāžu nolīgums starp Eiropas Parlamentu, Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Komisiju (2020. gada 16. decembris) par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, kā arī par jauniem pašu resursiem, tostarp par ceļvedi jaunu pašu resursu ieviešanai (OV L 433I, 22.12.2020., 28. lpp.).
 (13)
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Savienībā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.).
 (14)
 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/842 (2018. gada 30. maijs) par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 2030. gadam un kas dod ieguldījumu rīcībā klimata politikas jomā, lai izpildītu Parīzes nolīgumā paredzētās saistības, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 525/2013 (OV L 156, 19.6.2018., 26. lpp.).
 (15)
 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) [XXX], ar ko izveido oglekļa ievedkorekcijas mehānismu (OV L [...], [...], [...]. lpp.).
 (16)
 1
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/87/EK (2003. gada 13. oktobris), ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.).
 (17)
 2
 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2018/842 (2018. gada 30. maijs) par saistošiem ikgadējiem siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumiem, kas dalībvalstīm jāpanāk no 2021. līdz 2030. gadam un kas dod ieguldījumu rīcībā klimata politikas jomā, lai izpildītu Parīzes nolīgumā paredzētās saistības, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 525/2013 (OV L 156, 19.6.2018., 26. lpp.).
 (18)
 3
 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) [XXX], ar ko izveido oglekļa ievedkorekcijas mehānismu.
 (19)
 4
 [Direktīva (ES) XXX, ar ko īsteno ESAO/G20 Iekļaujošā satvara 1. pīlāra vienošanos].
 (20)
 5
 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/516 (2019. gada 19. marts) par to, kā saskaņot nacionālo kopienākumu tirgus cenās, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 89/130/EEK, Euratom un Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 (NKI regula) (
 OV L 91, 29.3.2019., 19. lpp.
 ).
 (21)
 6
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) XXX/XXXX (dd/mm/gg).


jurisdiction: EU

text:
 |
 52013PC0896
 Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o prilagodbi s učinkom od 1. srpnja 2012. primitaka od rada i mirovina dužnosnika i ostalih službenika Europske unije te o koeficijentima ispravka koji se primjenjuju /* COM/2013/0896 final - 2013/0439 (COD) */
 OBRAZLOŽENJE
 Kontekst prijedloga
 110 || Razlozi za prijedlog i njegovi ciljevi Slijedom presude Suda Europske unije od 19. studenoga 2013. u predmetu C-63/12 Komisija mora podnijeti novi prijedlog na temelju članka 10. Priloga XI. Pravilniku o osoblju. U skladu s tim člankom, Komisija mora podnijeti odgovarajuće prijedloge o kojima Europski parlament i Vijeće donose odluku u skladu s člankom 336. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Komisija je 31. kolovoza 2012. Vijeću podnijela Izvješće o klauzuli o izuzećima (članak 10. Priloga XI. Pravilniku o osoblju ) (COM (2012) 476), a 5. prosinca 2012. Vijeću je podnijela Komunikaciju kojom nadopunjuje informacije sadržane u radnom dokumentu službi Komisije o klauzuli o izuzećima (SWD (2012) 428). Sud je izjavio da je, u slučajevima u kojima ocjene Komisije i Vijeća dovedu do suprotnih zaključaka, Komisija dužna Europskom parlamentu i Vijeću podnijeti odgovarajuće prijedloge na temelju tog članka kako bi Europski parlament uključila u zakonodavni postupak, a zakonodavcima omogućila da donesu odluku o odgovarajućim mjerama koje je potrebno poduzeti s obzirom na postojeću gospodarsku i socijalnu situaciju u Uniji (stavak 76.). Prema odluci Suda, Komisija ima određene diskrecijske ovlasti u pogledu prikladnosti prijedlogâ s obzirom na gospodarske i socijalne podatke te, prema potrebi, druge čimbenike koje je potrebno uzeti u obzir, kao što su čimbenici relevantni za upravljanje ljudskim resursima i, posebice, potrebe za zapošljavanjem osoblja (stavak 74.). U prethodno navedenim izvješćima Komisije sustavno se spominje stagnacija i aktualna kriza te visoka stopa nezaposlenosti i visoka razina javnog deficita i javnog duga u Europskoj uniji, pri čemu se, ipak, u zaključku ne navodi da su kriteriji utvrđeni člankom 10. Priloga XI. Pravilniku o osoblju ispunjeni. Budući da je Sud presudio da Komisija nema ovlasti odlučiti o aktivaciji klauzule o izuzećima s obzirom na te kriterije, postupak utvrđen člankom 10. Priloga XI. Pravilnika o osoblju jedino je sredstvo kojim se pri prilagodbi primitaka od rada može uzeti u obzir gospodarska kriza pa je stoga i jedino sredstvo za neprimjenjivanje kriterija utvrđenih člankom 3. stavkom 2. tog Priloga. Komisija će te gospodarske i socijalne podatke uzeti u obzir kako bi predložila odgovarajuće mjere za odstupanje od stroge primjene metode. Istovremeno, od 2011. dogodio se niz relevantnih promjena. Europski parlament i Vijeće donijeli su izmijenjeni Pravilnik o osoblju koji sadržava suspenziju prilagodbe plaća, naknada i mirovina u 2013. i 2014., koja dovodi do njihova dvogodišnjeg zamrzavanja, i nekoliko značajnih izmjena u radnim uvjetima osoblja institucija EU-a, npr. mjera koje se odnose na tjedni broj radnih sati, karijeru, mirovine i godišnji odmor, a koje će rezultirati znatnom uštedom. Uzimajući u obzir rezultat normalne primjene metode u 2012., socijalno i gospodarsko stanje, reformu Pravilnika o osoblju te situaciju u pogledu zapošljavanja i upravljanja ljudskim resursima u posljednjih nekoliko godina, Komisija zaključuje da bi trenutačni prijedlog i prijedlog prilagodbe iz 2011. bili primjerene mjere koje bi zakonodavac trebao poduzeti na temelju članka 10. Priloga XI. Pravilniku o osoblju. Na temelju članka 65. Pravilnika o osoblju primitci od rada i mirovine bit će ažurirani prije kraja svake godine. U tom pogledu, hitna provedba presude Suda u predmetu C-63/12, objavljena 19. studenoga 2013., opravdani je razlog za brzo donošenje ove Uredbe. Elementi nove metode koji određuju sadržaj prijedloga Eurostatovo izvješće podneseno je Vijeću 5. prosinca 2012. (SWD (2012) 427). Prema tom izvješću, prosječna stopa promjene kupovne moći primitaka od rada nacionalnih javnih službenika izračunana s pomoću posebnog indikatora u referentnom razdoblju iznosi –1,1 %. Promjena u troškovima života u Bruxellesu u referentnom razdoblju iznosi 2,8 %. Iznos prilagodbe dobiva se množenjem posebnog indikatora i međunarodnog indeksa za Bruxelles prema Eurostatu. Predložena prilagodba primitaka od rada i mirovina u Belgiji i Luksemburgu iznosila je stoga 1,7 %. Iznos prilagodbe mora se korigirati kako bi se u obzir uzeli prethodno navedeni elementi. Komisija stoga smatra prikladnim smanjiti predloženu prilagodbu primitaka od rada i mirovina u Belgiji i Luksemburgu na 0,9 %, umjesto 1,7 % s obzirom na strogu primjenu metode.
 120 || Gospodarskim paritetima za primitke od rada utvrđuje se istovjetnost kupovne moći primitaka od rada isplaćenih u Bruxellesu, kao referentnom gradu, i onih isplaćenih u ostalim mjestima rada. Eurostat je izračunao te paritete u dogovoru s nacionalnim tijelima za statistiku. Gospodarskim paritetima za mirovine utvrđuje se istovjetnost kupovne moći mirovina isplaćenih u Belgiji, kao referentnoj državi, i onih isplaćenih u ostalim državama boravišta. Eurostat je izračunao te paritete u dogovoru s nacionalnim tijelima za statistiku. S obzirom na paralelni prijedlog za 2011. isti bi pristup rezultirao prilagodbom od 0,9 %, umjesto 1,7 %. Stoga bi novi prijedlozi za 2011. i 2012. zapravo smanjili rezultat normalne primjene metode koja je bila na snazi 2011. i 2012. za 47 %.
 130 || Postojeće odredbe u području prijedloga Članak 65., članak 10. Priloga XI. i članak 19. Priloga XIII. izmijenjenog Pravilnika o osoblju.
 Savjetovanje sa zainteresiranim stranama i ocjena utjecaja
 || Savjetovanje sa zainteresiranim stranama
 211 || Upotrijebljene metode savjetovanja, glavni obuhvaćeni sektori i opći profil ispitanika O elementima prijedloga raspravljalo se s predstavnicima osoblja u skladu s odgovarajućim postupcima.
 212 || Sažetak zaprimljenih odgovora i način na koji su se oni uzeli u obzir Prijedlogom se u obzir uzimaju mišljenja strana s kojima se savjetovalo.
 Posljedice za proračun
 401 || Utjecaj prilagodbe primitaka od rada i mirovina na administrativne rashode i prihode podrobno je prikazan u priloženom financijskom izvještaju.
 2013/0439 (COD)
 Prijedlog
 UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
 o prilagodbi s učinkom od 1. srpnja
 2012. primitaka od rada i mirovina dužnosnika i ostalih službenika Europske
 unije te o koeficijentima ispravka koji se primjenjuju
 EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE
 EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
 Europske unije,
 uzimajući u obzir Pravilnik o osoblju za
 dužnosnike Europske unije, a posebno članak 10. njegova Priloga XI., i
 Uvjete zaposlenja ostalih službenika Europske unije,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske
 komisije,
 djelujući u skladu s redovnim
 zakonodavnim postupkom,
 budući da:
 (1) Radi usklađivanja s
 odlukom Suda u predmetu C-63/12, ako Vijeće utvrdi da je u ovoj fazi
 postupka došlo do ozbiljnog i nenadanog pogoršanja gospodarske i socijalne situacije
 u Uniji, Komisija je dužna podnijeti prijedlog na temelju članka 336. kako
 bi Europski parlament uključila u zakonodavni postupak. Jednako tako
 Vijeće i Europski parlament odlučuju o prijedlogu Komisije
 uzimajući u obzir kriterije utvrđene člankom 65. Pravilnika o
 osoblju i poštujući pravila utvrđena u Prilogu XI., s iznimkom
 njegova članka 3. stavka 2.
 (2) Sud je potvrdio da Komisija
 ima diskrecijske ovlasti koje se trebaju temeljiti na članku 65.
 Pravilnika o osoblju, s obzirom na sadržaj odgovarajućih prijedloga. Pri
 reviziji primitaka od rada mogu se, prema potrebi, uzeti u obzir drugi
 čimbenici, kao što je upravljanje ljudskim resursima, a posebno potrebe za
 zapošljavanjem osoblja. U okviru tih diskrecijskih ovlasti Komisija može svoju
 odluku temeljiti na gospodarskim i socijalnim podacima, kao što su stagnacija
 iz 2012. i aktualna kriza te visoka stopa nezaposlenosti i visoka razina javnog
 deficita i javnog duga u Europskoj uniji. Komisija je u obzir uzela i promjene
 od 2011., kao što je reforma Pravilnika o osoblju i posebno dvogodišnje
 zamrzavanje primitaka od rada i mirovina dužnosnika EU-a te povećanje
 tjednog radnog vremena na 40 sati.
 (3) Prema podacima Eurostata koje
 su odobrili nacionalni uredi za statistiku država članica, nacionalni javni
 službenici izgubili su 1.1 % svoje kupovne moći, pa je isto smanjenje
 kupovne moći trebalo biti primijenjeno na dužnosnike EU-a i ostale
 službenike u razdoblju od 1. srpnja 2012. do 30. lipnja 2013. da je Komisija
 normalno primijenila metodu. Međutim, Komisija je smatrala prikladnim
 smanjiti predloženu prilagodbu primitaka od rada i mirovina u Belgiji i
 Luksemburgu na 0,9 %, umjesto 1,7 % s obzirom na gospodarsku krizu i
 ustupke na koje su dužnosnici EU-a već pristali.
 (4) Isti bi pristup u 2011.
 rezultirao prilagodbom od 0,9 %, umjesto 1,7 %. Stoga bi ukupna
 prilagodba za obje godine iznosila 47 % manje nego što bi to bio
 slučaj pri normalnoj primjeni metode koja je bila na snazi u 2011. i 2012.
 (5) Komisija je predložila
 prethodno navedene mjere kako bi Europski parlament uključila u
 zakonodavni postupak i kako bi suzakonodavcima omogućila da donesu odluku
 o odgovarajućim mjerama u skladu s člankom 336. UFEU-a.
 (6) Na temelju članka 65.
 Pravilnika o osoblju primitci od rada i mirovine ažuriraju se prije kraja svake
 godine. U tom pogledu, hitna provedba presude Suda u predmetu C-63/12,
 objavljena 19. studenoga 2013., opravdani je razlog za što brže donošenje ove
 Uredbe.
 DONIJELI SU OVU UREDBU:
 Članak 1.
 S učinkom od 1. srpnja 2012., datum „1.
 srpnja 2011.” u drugom stavku članka 63. Pravilnika o osoblju zamjenjuje
 se datumom „1. srpnja 2012.”
 Članak 2.
 S učinkom od 1. srpnja 2012., tablica
 osnovnih mjesečnih plaća u članku 66. Pravilnika o osoblju koja
 se primjenjuje za potrebe izračunavanja primitaka od rada i mirovina
 zamjenjuje se sljedećom:
 Članak 3.
 S učinkom od 1. srpnja 2012.,
 koeficijenti ispravka primjenjivi na primitke od rada dužnosnika i ostalih
 službenika na temelju članka 64. Pravilnika o osoblju jednaki su onima
 utvrđenima u stupcu 2. tablice u nastavku.
 S učinkom od 1. siječnja 2013.,
 koeficijenti ispravka koji su na temelju članka 17. stavka 3. Priloga VII.
 Pravilniku o osoblju primjenjivi na prijenose koje vrše dužnosnici i ostali
 službenici jednaki su onima utvrđenima u stupcu 3. tablice u nastavku.
 S učinkom od 1. srpnja 2012.,
 koeficijenti ispravka primjenjivi na mirovine na temelju članka 20. stavka
 1. Priloga XIII. Pravilniku o osoblju jednaki su onima utvrđenima u stupcu
 4. tablice u nastavku.
 S učinkom od 16. svibnja 2012., koeficijenti
 ispravka primjenjivi na mirovine na temelju članka 20. stavka 1. Priloga
 XIII. Pravilniku o osoblju jednaki su onima utvrđenima u stupcu 5. tablice
 u nastavku. Datum početka učinka godišnje prilagodbe za te države
 članice jest 16. svibnja 2012.
 Članak 4.
 S učinkom od 1. srpnja 2012., iznos
 doplatka za roditeljski dopust iz drugog i trećeg stavka članka 42.a
 Pravilnika o osoblju iznosi 928,22 EUR, a za samohrane roditelje iznosi
 1 237,61 EUR.
 Članak 5.
 S učinkom od 1. srpnja 2012., osnovni
 iznos doplatka za kućanstvo iz članka 1. stavka 1. Priloga VII.
 Pravilniku o osoblju jest 173,60 EUR.
 S učinkom od 1. srpnja 2012., iznos
 doplatka za uzdržavano dijete iz članka 2. stavka 1. Priloga VII.
 Pravilniku o osoblju jest 379,34 EUR.
 S učinkom od 1. srpnja 2012., iznos
 doplatka za obrazovanje iz članka 3. stavka 1. Priloga VII. Pravilniku o
 osoblju jest 257,39 EUR.
 S učinkom od 1. srpnja 2012., iznos
 doplatka za obrazovanje iz članka 3. stavka 2. Priloga VII. Pravilniku o
 osoblju jest 92,67 EUR.
 S učinkom od 1. srpnja 2012., minimalni
 iznos doplatka za život u inozemstvu iz članka 69. Pravilnika o osoblju te
 iz članka 4. stavka 1. drugog podstavka Priloga VII. Pravilniku o osoblju
 jest 514,53 EUR.
 S učinkom od 1. srpnja 2012., doplatak za
 život u inozemstvu iz članka 134. Uvjeta zaposlenja ostalih službenika
 iznosi 369,88 EUR.
 Članak 6.
 S učinkom od 1. siječnja 2013.,
 doplatak za kilometražu iz članka 8. stavka 2. Priloga VII. Pravilniku o
 osoblju prilagođuje se kako slijedi:
 0 EUR po kilometru od 0 do 200 km
 0,3858 EUR po kilometru od 201 do
 1 000 km
 0,6430 EUR po kilometru od
 1 001 do 2 000 km
 0,3858 EUR po kilometru od
 2 001 do 3 000 km
 0,1284 EUR po kilometru od
 3 001 do 4 000 km
 0,0620 EUR po kilometru od 4 001
 do 10 000 km
 0 EUR po kilometru više od 10 000
 km.
 Prethodno navedenoj naknadi za kilometražu
 dodaje se paušalni dodatak u iznosu od:
 –
 192,91 EUR ako udaljenost vlakom između mjesta
 rada i matičnog mjesta iznosi od 725 km do 1 450 km,
 –
 385,78 EUR ako je udaljenost vlakom između
 mjesta rada i matičnog mjesta veća od 1 450 km.
 Članak 7.
 S učinkom od 1. srpnja 2012., dnevnica iz
 članka 10. stavka 1. Priloga VII. Pravilniku o osoblju iznosi:
 –
 39,88 EUR za dužnosnika koji ima pravo na naknadu
 za kućanstvo,
 –
 32,15 EUR za dužnosnika koji nema pravo na naknadu
 za kućanstvo.
 Članak 8.
 S učinkom od 1. srpnja 2012., donja
 granica doplatka za nastanjenje iz članka 24. stavka 3. Uvjeta zaposlenja
 ostalih službenika iznosi:
 –
 1 135,15 EUR za službenika koji ima pravo
 na naknadu za kućanstvo,
 –
 674,96 EUR za službenika koji nema pravo na naknadu
 za kućanstvo.
 Članak 9.
 S učinkom od 1. srpnja 2012., za doplatak
 za nezaposlenost iz drugog podstavka članka 28.a stavka 3. Uvjeta
 zaposlenja ostalih službenika donja granica iznosi 1 361,36 EUR,
 gornja granica 2 722,75 EUR, a redoviti doplatak iznosi
 1 237,61 EUR.
 Članak 10.
 S učinkom od 1. srpnja 2012., tablica
 osnovnih mjesečnih plaća iz članka 93. Uvjeta zaposlenja ostalih
 službenika zamjenjuje se sljedećom:
 Članak 11.
 S učinkom od 1. srpnja 2012., donja
 granica doplatka za nastanjenje iz članka 94. Uvjeta zaposlenja ostalih
 službenika iznosi:
 –
 853,83 EUR za službenika koji ima pravo na
 naknadu za kućanstvo,
 –
 506,21 EUR za službenika koji nema pravo na naknadu
 za kućanstvo.
 Članak 12.
 S učinkom od 1. srpnja 2012., za doplatak
 za nezaposlenost iz članka 96. stavka 3. drugog podstavka Uvjeta
 zaposlenja ostalih službenika, donja granica iznosi 1 021,04 EUR,
 gornja granica 2 042,04 EUR, a redoviti doplatak iznosi
 928,22 EUR.
 S učinkom od 1. srpnja 2012., za doplatak
 za nezaposlenost iz članka 136. Uvjeta zaposlenja ostalih službenika donja
 granica iznosi 898,28 EUR, a gornja granica 2 113,60 EUR.
 Članak 13.
 S učinkom od 1. srpnja 2012., naknade za
 rad u smjenama utvrđene u članku 1. stavku 1. prvom podstavku Uredbe
 Vijeća (EZUČ, EEZ, Euratom) br. 300/76[1] iznose 389,08 EUR,
 587,27 EUR, 642,10 EUR i 875,39 EUR.
 Članak 14.
 S učinkom od 1. srpnja 2012., iznosi iz
 članka 4. Uredbe Vijeća (EEZ, Euratom, EZUČ) br. 260/68[2] podliježu koeficijentu
 od 5,616515.
 Članak 15.
 S učinkom od 1. srpnja 2012., tablica iz
 članka 8. stavka 2. Priloga XIII. Pravilniku o osoblju zamjenjuje se
 sljedećom:
 Članak 16.
 S učinkom od 1. srpnja 2012., za primjenu
 članka 18. stavka 1. Priloga XIII. Pravilniku o osoblju, fiksni doplatak
 naveden u prijašnjem članku 4.a Priloga VII. Pravilniku o osoblju na snazi
 prije 1. svibnja 2004. iznosi:
 – 134,23 EUR mjesečno za dužnosnike
 razreda C4 ili C5,
 – 205,80 EUR mjesečno za dužnosnike
 razreda C1, C2 ili C3.
 Članak 17.
 S učinkom od 1. srpnja 2012., ljestvica
 osnovnih mjesečnih plaća iz članka 133. Uvjeta zaposlenja
 ostalih službenika zamjenjuje se sljedećom:
 Članak 18.
 Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana
 od dana objave u Službenom listu Europske unije.
 Ova je Uredba u cijelosti
 obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
 Sastavljeno u Strasbourgu,
 Za Europski parlament Za
 Vijeće
 Predsjednik Predsjednik
 ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ ZA
 PRIJEDLOGE
 1. OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 1.1. Naslov prijedloga/inicijative
 Prijedlog
 Uredbe Vijeća o prilagodbi s učinkom od 1. srpnja 2012. primitaka od
 rada i mirovina dužnosnika i ostalih službenika Europske unije te o
 koeficijentima ispravka koji se primjenjuju.
 1.2. Odgovarajuće
 područje/područja politike u strukturi ABM/ABB[3]
 Postoji
 mogućnost da je riječ o svim područjima i aktivnostima.
 1.3. Osnova prijedloga/inicijative
 1.3.1. Zahtjev/zahtjevi koje je
 potrebno kratkoročno ili dugoročno ispuniti
 Osigurati
 da se kupovna moć primitaka od rada i mirovina javnih službenika EU-a
 razvija usporedno s promjenama u kupovnoj moći javnih službenika središnje
 državne vlasti u državama članicama.
 1.4. Trajanje i financijski
 utjecaj
 ý Prijedlog/inicijativa neograničenog
 trajanja
 –
 Provedba s početnim razdobljem od 1.
 siječnja 2014.,
 –
 nakon čega slijedi sveobuhvatno djelovanje.
 1.5. Predviđena metoda/metode
 upravljanja[4]
 ý Centralizirano izravno upravljanje Komisije: Ured za upravljanje individualnim materijalnim pravima i
 njihovu isplatu (PMO).
 2. PROCIJENJENI FINANCIJSKI
 UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 2.1. Naslov/naslovi višegodišnjeg
 financijskog okvira i proračunskih linija/linije u okviru rashoda na koje
 se prijedlog/inicijativa odnosi
 · Prijedlog ima financijski učinak na sve proračunske linije
 povezane s rashodima za osoblje u svim institucijama i agencijama, tj. odnosi
 se na rashode za plaće osoblja u sjedištu i delegacijama, ugovornog
 osoblja, osoblja administrativnih službi, zastupnika u Europskom parlamentu,
 parlamentarnih asistenata, istraživačkog osoblja, osoblja koje se
 financira u okviru linija „BA”, osoblja na koje se primjenjuju odredbe za
 prijevremeno napuštanje službe te na rashode za mirovine.
 Prema redoslijedu
 naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || Proračunska linija || Vrsta rashoda || Doprinos
 Broj [Opis........................................] || DOS/NOS ([5]) || zemalja EFTA-e[6] || zemalja kandidatkinja[7] || trećih zemalja || u smislu članka 18. stavka 1. točke (aa) Financijske uredbe
 || XX.01.01.01 i poglavlje 11., poglavlje 42. Rashodi koji se odnose na parlamentarne asistente || NOS || NO || NO || NO || NO
 2.2. Procijenjeni utjecaj na
 rashode
 2.2.1. Sažetak procijenjenog utjecaja
 na rashode
 milijuna EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira: || Broj || XX.01.01.01 i poglavlje 11., poglavlje 42. Rashodi koji se odnose na parlamentarne asistente
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira: || 5 || „Administrativni rashodi”
 milijuna EUR (do 3 decimalna mjesta)
 || || || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || Sljedeće godine || UKUPNO
 UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 5. višegodišnjeg financijskog okvira || (Ukupne preuzete obveze = ukupna plaćanja) || 132,9 || 53,2 || 53,2 || 53,2 || 53,2 || 53,2 || 53,2 || Nedostupno
 milijuna EUR (do 3 decimalna mjesta)
 || || || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || Sljedeće godine || UKUPNO
 UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA od 1. do 5. višegodišnjeg financijskog okvira || Obveze || 132,9 || 53,2 || 53,2 || 53,2 || 53,2 || 53,2 || 53,2 || Nedostupno
 Plaćanja || 132,9 || 53,2 || 53,2 || 53,2 || 53,2 || 53,2 || 53,2 || Nedostupno
 2.2.2. Procijenjeni utjecaj na
 odobrena sredstva za poslovanje
 –
 ý Za prijedlog/inicijativu nije potrebno korištenje odobrenih sredstava
 za poslovanje.
 2.2.3. Procijenjeni utjecaj na
 odobrena sredstva administrativne prirode
 2.2.3.1. Sažetak
 –
 ý Za prijedlog/inicijativu nije potrebno korištenje administrativnih
 odobrenih sredstava.
 2.2.3.2. Procijenjene potrebe u pogledu
 ljudskih resursa
 –
 ý Za prijedlog/inicijativu nije potrebno korištenje ljudskih resursa.
 2.2.4. Usklađenost s
 tekućim višegodišnjim financijskim okvirom
 –
 ý Prijedlog/inicijativa u skladu je s postojećim višegodišnjim
 financijskim okvirom.
 2.2.5. Doprinos trećih strana
 –
 Prijedlogom/inicijativom ne predviđa se
 sufinanciranje od trećih strana.
 2.3. Procijenjeni utjecaj na
 prihode
 –
 ̈ Prijedlog/inicijativa nema financijski učinak na prihode.
 –
 ý Prijedlog/inicijativa ima sljedeći financijski učinak:
 –
 ̈ na vlastita sredstva
 –
 ý na razne prihode.
 milijuna EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Proračunska linija u okviru prihoda: || Odobrena sredstva dostupna za tekuće izvršavanje proračuna || Utjecaj prijedloga/inicijative
 Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || Sljedeće godine
 Članak 410. Doprinosi za mirovinsko osiguranje || 437,7 || 10,7 || 4,3 || 4,3 || 4,3 || 4,3 || 4,3 || 4,3
 Članak 400. Porez || 591,7 || 14,3 || 5,7 || 5,7 || 5,7 || 5,7 || 5,7 || 5,7
 Članak 410. Poseban namet || 60,1 || 1,0 || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 0,6
 Navesti metodu
 izračunavanja utjecaja na prihode.
 Utjecaj
 na prihode izračunava se na temelju isplaćenih primitaka od rada i
 mirovina za mjesec srpanj pri čemu se primjenjuje rezultat prilagodbe.
 [1] Uredba
 Vijeća (EZUČ, EEZ, Euratom) br. 300/76 od 9. veljače 1976.
 o utvrđivanju kategorija dužnosnika koje imaju pravo na naknade za rad u
 smjenama te stopa i uvjeta tih naknada (SL L 38, 13.2.1976., str. 1.). Uredba kako je zadnje dopunjena Uredbom
 (Euratom, EZUČ, EEZ) br. 1307/87 (SL L 124, 13.5.1987.,
 str. 6.).
 [2] Uredba
 Vijeća (EEZ, Euratom, EZUČ) br. 260/68 od 29. veljače 1968.
 o utvrđivanju uvjeta i postupka za primjenu poreza u korist Europskih
 zajednica (SL L 56, 4.3.1968., str. 8.).
 [3] ABM:
 Activity-Based Management (upravljanje po djelatnostima) – ABB: Activity-Based
 Budgeting (priprema proračuna na temelju djelatnosti).
 [4] Informacije
 o načinima upravljanja i upućivanju na Financijsku uredbu dostupne su
 na internetskim stranicama BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
 [5] DOS
 = diferencirana odobrena sredstva; NOS = nediferencirana odobrena sredstva
 [6] EFTA:
 Europsko udruženje slobodne trgovine.
 [7] Zemlje
 kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalne zemlje kandidatkinje sa
 zapadnog Balkana.


type: wikipedia

text:
(1184) Gaea – planetoida z pasa głównego asteroid okrążająca Słońce w ciągu 4 lat i 131 dni w średniej odległości 2,67 au. Została odkryta 5 września 1926 roku w Landessternwarte Heidelberg-Königstuhl w Heidelbergu przez Karla Reinmutha. Nazwa planetoidy pochodzi od Gai, Ziemi-Matki w mitologii greckiej. Przed nadaniem nazwy planetoida nosiła oznaczenie tymczasowe (1184) 1926 RE.
 Zobacz też
 lista planetoid 1001–2000
 lista ponumerowanych planetoid
 Bibliografia
 Linki zewnętrzne
 Planetoidy pasa głównego
 Nazwane planetoidy
 Obiekty astronomiczne odkryte w 1926