text:
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2020 10 09
 COM(2020) 960 final
 2020/0299(BUD)
 Pasiūlymas
 EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant suteikti pagalbą Kroatijai ir Lenkijai dėl gaivalinės nelaimės ir numatyti išteklių avansams mokėti Airijai, Graikijai, Ispanijai, Kroatijai, Portugalijai, Vengrijai ir Vokietijai dėl ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos mokėti
 AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 1.Pasiūlymo aplinkybės
 Šis sprendimas apima Europos Sąjungos solidarumo fondo (toliau – ESSF) lėšų (iš viso – 823 548 633 EUR) mobilizavimą pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002
 1
 (toliau – Reglamentas), siekiant suteikti pagalbą Kroatijai ir Lenkijai dėl 2020 m. šiose šalyse įvykusių gaivalinių nelaimių, taip pat išmokėti avansus septynioms valstybėms narėms (Kroatijai, Vokietijai, Graikijai, Vengrijai, Airijai, Portugalijai, Ispanijai) reaguojant į didelio masto ekstremaliąją visuomenės sveikatos situaciją, kurią 2020 m. pradžioje sukėlė COVID-19 pandemija. Sprendimas dėl lėšų mobilizavimo pateikiamas kartu su Taisomojo biudžeto Nr. 9/2020
 2
 projektu (TBP), kuriame siūloma į 2020 m. bendrąjį biudžetą įtraukti reikiamų įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų.
 2.Informacija ir sąlygos
 2.1.Kroatija. 2020 m. kovo mėn. žemės drebėjimas Zagrebo bei Krapinos-Zagorės apskrityse, paveikęs Zagrebo miestą
 (1)2020 m. birželio 10 d. Kroatijos Respublika (toliau – Kroatija) pateikė paraišką dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo paramos gelbėjimo ir atstatymo operacijoms, susijusioms su 2020 m. kovo 22 d. žemės drebėjimu, nuo kurio nukentėjo Zagrebo miestas ir Zagrebo bei Krapinos-Zagorės apskritys, finansuoti.
 (2)Paraiška buvo pateikta per dvylikos savaičių laikotarpį po pirmosios nelaimės padarytos žalos ir joje pateikta visa informacija, kurios reikalaujama pagal Reglamento 4 straipsnį;
 (3)Žemės drebėjimas yra gaivalinė nelaimė, todėl jis patenka į Europos Sąjungos solidarumo fondo taikymo sritį.
 (4)Bendrą tiesioginę žalą Kroatijos valdžios institucijos įvertino 11 572 586 387 EUR. Ši suma sudaro 22,9 % Kroatijos bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) ir viršija didelės nelaimės atveju taikomą ribą ESSF lėšoms mobilizuoti – 303,3 mln. EUR (0,6 % Kroatijos BNP 2020 m.). Todėl ši nelaimė yra didelė gaivalinė nelaimė ir patenka į reglamento taikymo sritį.
 (5)Bendra tiesioginė žala yra Europos Sąjungos solidarumo fondo (toliau – ESSF) finansinio įnašo sumos apskaičiavimo pagrindas. Kaip apibrėžta reglamento 3 straipsnyje, finansinis įnašas gali būti naudojamas tik svarbiausioms gelbėjimo operacijoms.
 (6)Komisijos tarnybos išsamiai išnagrinėjo paraišką pagal Reglamentą, ypač jo 2, 3 ir 4 straipsnius. 2020 m. liepos 17 d. Komisija paprašė Kroatijos pateikti papildomos informacijos apie gyvenamųjų pastatų ir švietimo įstaigų remonto išlaidų apskaičiavimo metodiką. Kroatija šią informaciją pateikė 2020 m. liepos 28 ir 31 d. ir Komisija galėjo užbaigti vertinimą.
 (7)Savo prašyme Kroatijos valdžios institucijos išsamiai aprašo įvykį ir visą padarytą žalą. Labiausiai nukentėjo Zagrebo miestas ir Zagrebo bei Krapinos-Zagorės apskritys, kur gyvena 1,23 mln. gyventojų; iš jų 1,18 mln. gyvena savivaldybėse ir miestuose, kuriuose paskelbta gaivalinė nelaimė. Žemės drebėjimas, kurio stiprumas – 5,5 balo pagal Richterio skalę, buvo stipriausias Zagrebą sukrėtęs žemės drebėjimas nuo 1880 m. Buvo sužeisti 27 žmonės, o vienas mirė nuo sužalojimų.
 (8)Žemės drebėjimas padarė didelės struktūrinės žalos pastatams, visų pirma gyvenamiesiems ir visuomeniniams pastatams (t. y. švietimo įstaigoms, ligoninėms, institucijų pastatams). Kroatijos valdžios institucijos apskaičiavo, kad buvo apgadinta 26 000 pastatų (apie 5 % apgadinta stipriai, 20 % – vidutiniškai ir 74 % nežymiai). Numatoma, kad bus perkelta 30 000 asmenų; Kroatijos vyriausybė jiems suteikė subsidijas laikinam būstui išsinuomoti.
 (9)Žemės drebėjimas padarė daug žalos daugumai Zagrebo istorinio miesto komplekso pastatų, taip pat atskiroms nekilnojamosioms kultūros vertybėms, daugiausia bažnyčioms, esančioms platesnėje miesto teritorijoje ir kaimyninėse apskrityse. Sugriuvo vienas iš dviejų katedros – įspūdingiausio Zagrebo kultūros objekto – špilių. Tiesiogiai nuo žemės drebėjimo nukentėjo daugiau kaip 80 % ligoninių pastatų, o 17 % buvo įvertinti kaip laikinai arba visam laikui netinkami naudoti. Žemės drebėjimas padarė žalos daugeliui švietimo įstaigų. Remiantis pradiniu vertinimu, buvo apgadinti 106 ikimokyklinio ugdymo pastatai, 214 mokyklų pastatų ir švietimo centrų, taip pat 12 moksleivių bendrabučių. Be to, 36 Zagrebo universiteto padaliniai pranešė apie 142 pastatams padarytą žalą. Taip pat nukentėjo pastatai, kuriuose įsikūrę 29 mokslo institutai. Išsami informacija apie bendrą žalą, susijusias išlaidas, taip pat apie socialinį ir ekonominį nelaimės poveikį pateikiama ataskaitoje „Žemės drebėjimas Kroatijoje. Greitas žalos ir poreikių vertinimas 2020 m.“, kurią padedama Pasaulio banko parengė Kroatijos vyriausybė.
 (10)Komisijos tarnybų atliktame nepriklausomame vertinime patvirtinta nukentėjusioji vietovė ir bendras paraiškoje deklaruotų paveiktų gyventojų skaičius. Specialioje žalos viešajam turtui ir gyvenamiesiems pastatams analizėje patvirtintas teritorinis žalos pasiskirstymas ir konkretūs duomenys apie švietimo įstaigoms padarytą žalą. Komisijos tarnybų prašymu Kroatijos pateikta papildoma informacija padėjo geriau suprasti prašyme nurodytų bendrų išlaidų pobūdį. Šioms išlaidoms pritaikius Jungtinio tyrimų centro parengtą Komisijos išlaidų sąmatos metodiką, nustatytas bendros tiesioginės žalos dydis atitinka Kroatijos valdžios institucijų apskaičiavimus.
 (11)Kroatija apskaičiavo, kad gelbėjimo ir atstatymo operacijų, kurios atitinka reglamento 3 straipsnio 2 dalies reikalavimus, išlaidos sudaro 2 270,1 mln. EUR. Šios išlaidos suskirstytos pagal operacijų tipą. Didžiausia išlaidų dalis susijusi su infrastruktūros, visų pirma švietimo ir sveikatos priežiūros, atkūrimu ir laikino būsto suteikimu.
 (12)Kroatijos valdžios institucijos patvirtino, kad reikalavimus atitinkančių išlaidų draudimas nedengia.
 (13)Savo 2020 m. birželio 10 d. paraiškoje Kroatija paprašė sumokėti avansą, kaip nustatyta reglamento 4a straipsnyje. 2020 m. rugpjūčio 10 d. Komisija priėmė Įgyvendinimo sprendimą C (2020) 5575, kuriuo iš ESSF skyrė 88 951 877 EUR avansą, ir vėliau jį išmokėjo Kroatijai.
 (14)Šiuo metu nėra vykdoma jokia pažeidimo, susijusio su Sąjungos teisės aktų dėl nelaimių rizikos prevencijos ir valdymo įgyvendinimu, nagrinėjimo procedūra.
 (15)2019 m. gruodžio 28 d. įsigaliojusio Kroatijos statybos įstatymo pakeitimų 47a straipsnyje nustatytas įpareigojimas priimti ilgalaikę nacionalinio pastatų fondo renovacijos strategiją, įskaitant politiką ir priemones, kuriomis prisidedama prie apsaugos nuo rizikos, susijusios su žemės drebėjimais, nuo kurių nukenčia pastatai.
 2.2.Lenkija. 2020 m. birželio potvyniai Pakarpatės vaivadijoje
 (1)2020 m. rugpjūčio 24 d. Lenkijos Respublika (toliau – Lenkija) pateikė paraišką ESSF paramai, susijusiai su 2020 m. birželio mėn. potvyniais Pakarpatės vaivadijoje, gauti.
 (2)Paraiška buvo pateikta per dvylikos savaičių laikotarpį po pirmosios nelaimės padarytos žalos ir joje pateikta visa informacija, kurios reikalaujama pagal Reglamento 4 straipsnį;
 (3)Lietaus poplūdžiai yra gaivalinė nelaimė, todėl jie patenka į Europos Sąjungos solidarumo fondo taikymo sritį.
 (4)Paraiškoje įvykis pateikiamas kaip regioninė gaivalinė nelaimė pagal Reglamento 2 straipsnio 3 dalį, t. y. bet kuri gaivalinė nelaimė, dėl kurios reikalavimus atitinkančios valstybės NUTS 2 lygmens regione padaryta tiesioginė žala viršija 1,5 % to regiono bendrojo vidaus produkto (BVP). Lenkijos valdžios institucijos bendrą tiesioginę žalą įvertino 282 851 202 EUR. Padaryta žala sudaro 1,56 % atitinkamo NUTS 2 lygmens regiono – Pakarpatės – BVP, taigi viršija 270 961 950 EUR (1,5 % regiono BVP) ribą. Todėl Lenkijos paraiška atitinka reikalavimus įnašui iš Europos Sąjungos solidarumo fondo gauti.
 (5)Bendra tiesioginė žala yra ESSF finansinio įnašo sumos apskaičiavimo pagrindas. Kaip apibrėžta reglamento 3 straipsnyje, finansinis įnašas gali būti naudojamas tik svarbiausioms gelbėjimo operacijoms.
 (6)Lenkija neprašė sumokėti avanso.
 (7)Komisijos tarnybos išsamiai išnagrinėjo paraišką pagal Reglamentą, ypač jo 2, 3 ir 4 straipsnius. 2020 m. rugsėjo 3 d. Komisija paprašė Lenkijos pateikti papildomos informacijos apie išsamesnį žalos suskirstymą pagal rūšis, įtrauktas į įmonėms, žemės ūkiui ir miškininkystei padarytos žalos kategoriją. Lenkija šią informaciją pateikė 2020 m. rugsėjo 7 d. ir Komisija galėjo užbaigti vertinimą.
 (8)Prašyme išsamiai aprašytas įvykis ir visa padaryta žala. 2020 m. birželio –7–29 d. per visą Pakarpatės vaivadiją nusirito meteorologinių įvykių banga – smarkios audros su vėjo gūsiais ir liūtys. Dėl to kilo lietaus poplūdžiai, nuo kurių labiausiai nukentėjo pietinė, pietvakarinė, pietrytinė ir vidurinė vaivadijos dalis. Dėl smarkių kritulių nedideliuose upeliuose ir pagrindinių upių intakuose sparčiai pakilo vandens lygis, vanduo išsiveržė iš krantų ir staiga užtvindė daugiau kaip 2 000 gyvenamųjų, žemės ūkio ir viešojo naudojimo pastatų. Per šį laikotarpį Valstybinės priešgaisrinės tarnybos ir Savanorių priešgaisrinės tarnybos padaliniai iš viso reagavo į 4 569 įvykių, susijusių su upių potvynių pylimų lajos stiprinimu ir pakėlimu, žmonių evakuacija (evakuota daugiau kaip 400 žmonių) ir nekilnojamuoju turtu, vandens pumpavimu iš pastatų, kelių drenažo pralaidumo didinimu, nukritusių medžių ir šakų šalinimu. Iš viso apie 4 300 žmonių laikinai neteko prieigos prie elektros energijos.
 (9)Dėl potvynių sunaikinta arba sugadinta apie 251 km reguliuojamų ir nereguliuojamų vandentakių. Potvyniai padarė žalos tinklo infrastruktūrai ir nukentėjusioje vietovėje veikiančioms įmonėms; sunaikinta arba nuplauta daug gamybos vietų, sandėlių, mašinų ir įrenginių. Per 2 000 ūkininkų taip pat patyrė didelių nuostolių, nukentėjo maždaug 9 000 hektarų pasėlių ploto ir buvo sugadinta daug ūkių pastatų ir mašinų.
 (10)Lenkija apskaičiavo, kad gelbėjimo ir atstatymo operacijų, kurios atitinka reglamento 3 straipsnio 2 dalies reikalavimus, išlaidos sudaro 216 180 849 EUR; šios išlaidos suskirstytos pagal operacijų tipą. Didžiausia išlaidų dalis susijusi su transporto infrastruktūros atkūrimu, prevencinės infrastruktūros užtikrinimu ir neatidėliotinu nukentėjusių gamtinių zonų atkūrimu, kad būtų išvengta tiesioginio dirvožemio erozijos poveikio.
 (11)Lenkijos valdžios institucijos patvirtino, kad reikalavimus atitinkančių išlaidų draudimas nedengia.
 (12)Šiuo metu nėra vykdoma jokia pažeidimo, susijusio su Sąjungos teisės aktų dėl nelaimių rizikos prevencijos ir valdymo įgyvendinimu, nagrinėjimo procedūra.
 2.3.Airija, Graikija, Ispanija, Kroatija, Portugalija, Vengrija ir Vokietija. Didelio masto ekstremalioji visuomenės sveikatos situacija, kurią 2020 m. pradžioje sukėlė COVID-19 pandemija
 2019 m. gruodžio mėn. PSO iš Vuhano (Kinija) buvo pranešta apie nežinomos kilmės pneumonijos epidemiją. Vėliau buvo nustatyta, kad tai yra nauja koronaviruso padermė, kuri anksčiau žmonėms nebuvo žinoma – koronavirusinė liga 2019 (COVID-19) – infekcinė liga, kurią sukelia sunkaus ūminio respiracinio sindromo koronavirusas 2 (SARS-CoV-2). Gyventojai neturi imuniteto šiam naujai atsiradusiam virusui. Virusas plinta tarp žmonių lašelinės infekcijos būdu ir daugeliu atveju palyginti greitai pasireiškia daugiausia respiraciniai simptomai. 2020 m. sausio 30 d. PSO dėl naujojo koronaviruso epidemijos paskelbė tarptautinio masto epidemijos ekstremaliąją situaciją.
 2020 m. įgyvendinant Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyvą (CRII), Reglamentas buvo iš dalies pakeistas siekiant sudaryti sąlygas Sąjungai visapusiškai reaguoti į didelio masto ekstremaliąsias situacijas visuomenės sveikatos srityje, įtraukiant didelio masto ekstremaliąsias situacijas visuomenės sveikatos srityje į ES solidarumo principo taikymo sritį
 3
 .
 Vėliau, iki 2020 m. birželio 24 d. termino, Komisija gavo 22 paraiškas Fondo finansinei paramai gauti dėl didelio masto ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos, kurią 2020 m. pradžioje sukėlė COVID-19 pandemija.
 (1)Pagalbos paprašė iš viso 19 ES valstybių narių (Airija, Austrija, Belgija, Čekija, Estija, Graikija, Ispanija, Italija, Kroatija, Latvija, Lenkija, Lietuva, Liuksemburgas, Portugalija, Prancūzija, Rumunija, Slovėnija, Vengrija ir Vokietija) ir trys narystės siekiančios šalys (Albanija, Juodkalnija ir Serbija).
 (2)Septynios ES valstybės narės (Airija, Graikija, Ispanija, Kroatija, Portugalija, Vengrija ir Vokietija) savo paraiškose paprašė išmokėti numatomo ESSF įnašo avansą. Reglamente numatyta, kad tik valstybės narės gali prašyti avanso iš ESSF.
 (3)COVID-19 pandemija yra didelio masto ekstremalioji visuomenės sveikatos situacija, todėl ji patenka į Europos Sąjungos solidarumo fondo taikymo sritį.
 (4)Komisijos tarnybos atliko preliminarų paraiškų, gautų iš pirmiau minėtų septynių valstybių narių, vertinimą ir padarė išvadą, kad visos septynios paraiškos atitinka avanso iš ESSF mokėjimo sąlygas.
 (5)Reglamento 4a straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad gali būti sumokėtas avansas, neviršijantis 25 % numatyto finansinio įnašo sumos ir jokiu būdu neviršijantis 100 mln. EUR. Kadangi iš pradžių 2020 m. biudžete numatyti ESSF avansams mokėti skirti asignavimai jau visiškai išnaudoti, Komisija siūlo mobilizuoti reikiamus papildomus išteklius, neviršijant ESSF nustatytos metinės viršutinės ribos.
 (6)Remdamosi preliminariu vertinimu, Komisijos tarnybos nustatė bendras laikinai patvirtintas išlaidas tik avanso Airijai, Graikijai, Ispanijai, Kroatijai, Portugalijai, Vengrijai ir Vokietijai nustatymo tikslais. Jeigu buvo nustatyta, kad kai kurios išlaidos yra netinkamos finansuoti, jų suma buvo išskaičiuota iš bendros sumos. Avanso mokėjimas neturi įtakos išsamaus vertinimo, kurį atliks Komisijos tarnybos, rezultatams.
 (7)Prieš sumokant likusią sumą finansinę paramą gaunančiai valstybei, turėtų būti atsižvelgta į avanso sumą.
 (8)Komisija turėtų susigrąžinti nepagrįstai sumokėtus avansus.
 (9)Paramą gaunanti valstybė yra atsakinga už atskirų priemonių atranką ir ESSF paramos avanso panaudojimą pagal Reglamento 3 straipsnį, 5 straipsnio 3 dalį ir 6 straipsnį.
 Apibendrinant, avanso mokėjimo Airijai, Graikijai, Ispanijai, Kroatijai, Portugalijai, Vengrijai ir Vokietijai sąlygos įvykdytos visose septyniose paraiškose dėl finansinės paramos iš ESSF, susijusias su didelio masto ekstremaliąja visuomenės sveikatos situacija, kurią 2020 m. pradžioje sukėlė COVID-19 pandemija.
 2.4.Išvada
 Dėl pirmiau nurodytų priežasčių Kroatijos ir Lenkijos pateiktose paraiškose nurodytos nelaimės ir septynios su COVID-19 pandemija susijusios paraiškos atitinka Reglamente nustatytas sąlygas.
 3.Finansavimas iš Europos Sąjungos solidarumo fondo 2020 m. asignavimų
 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamente (ES, EURATOMAS) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa
 4
 (toliau – DFP reglamentas), ypač jo 10 straipsnyje, numatyta galimybė mobilizuoti Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšas neviršijant viršutinės metinės 500 000 000 EUR (2011 m. kainomis) ribos. Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo sąlygos nustatytos 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo
 5
 11 punkte.
 Pagrindinė Europos Sąjungos solidarumo fondo įsteigimo priežastis – solidarumas, todėl Komisija laikosi požiūrio, kad pagalba turėtų būti progresinė. Tai reiškia, kad, remiantis ankstesne praktika, Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo ribą, taikomą didelės nelaimės atveju (t. y. 0,6 % BNP, arba 3 mlrd. EUR 2011 m. kainomis, atsižvelgiant į mažesniąją iš šių sumų), viršijančiai žalos daliai padengti reikėtų skirti didesnę pagalbą nei žalos daliai, kuri tos ribos nesiekia. Anksčiau nustatant asignavimus dėl didelių nelaimių buvo taikomas toks koeficientas: 2,5 % visų tiesioginių nuostolių, jei jie nesiekia ribos, ir 6 % nuostolių daliai, viršijančiai tą ribą. Regioninėms nelaimėms ir nelaimėms, dėl kurių paraiškos priimtos pagal kaimyninės šalies nuostatą, taikomas 2,5 % koeficientas.
 Įnašas negali viršyti apskaičiuotos bendros reikalavimus atitinkančių operacijų išlaidų sumos. Pagalbos apskaičiavimo metodika nustatyta 2002–2003 m. Europos Sąjungos solidarumo fondo metinėje ataskaitoje ir patvirtinta Tarybos bei Europos Parlamento.
 Remiantis Kroatijos ir Lenkijos pateiktomis paraiškomis ir atsižvelgiant į apskaičiuotą bendrą tiesioginę žalą, Europos Sąjungos solidarumo fondo finansinis įnašas skaičiuojamas taip:
 Valstybės narės
 Nelaimės kvalifikavimas
 Bendra tiesioginė žala
 (mln. EUR)
 Taikoma regioninės nelaimės riba
 [1,5 % BVP/
 1 % BVP atokiausių regionų atveju] (mln. EUR)
 Didelės nelaimės riba
 (mln. EUR)
 2,5 % tiesioginės žalos, nesiekiančios ribos
 (EUR)
 6 % tiesioginės žalos, viršijančios ribą
 (EUR)
 Bendra siūlomos pagalbos suma
 (EUR)
 Išmokėti avansai
 (EUR)
 KROATIJA
 Didelė
 (2 str. 2 dalis)
 11 572,586
 -
 303,276
 7 581 900
 676 158 623
 683 740 523
 88 951 877
 LENKIJA
 Regioninė
 (2 str. 3 dalis)
 282,851
 270,962
 -
 7 071 280
 -
 7 071 280
 IŠ VISO
 690 811 803
 Didelio masto ekstremaliųjų visuomenės sveikatos situacijų atveju Komisija taikys tą patį metodą pagalbos sumoms nustatyti kaip ir gaivalinių nelaimių atveju. Atitinkamai šalis gauna 2,5 % visų tinkamų finansuoti viešųjų reagavimo išlaidų iki konkrečiai šaliai nustatytos ribos didelio masto ekstremaliųjų sveikatos situacijų atveju ir 6 % ribas viršijančios viešųjų išlaidų dalies. Jei atlikus šį skaičiavimą bendra visoms šalims skiriama suma viršys turimus biudžeto asignavimus, kiekvienai šaliai skiriamos sumos bus proporcingai sumažintos.
 Remdamasi preliminariu septynių šalių, kurios prašė avanso, paraiškų vertinimu, Komisija nustatė tokias bendras laikinai patvirtintas išlaidas tik avanso Airijai, Graikijai, Ispanijai, Kroatijai, Portugalijai, Vengrijai ir Vokietijai, susijusio su COVID-19 ekstremaliąja sveikatos situacija, tikslais:
 Paraišką pateikusi valstybė
 Visos prašomos padengti tiesioginės viešosios išlaidos
 (EUR)
 Iš viso EK laikinai patvirtintų išlaidų
 (EUR)
 Didelio masto ekstremaliosioms sveikatos situacijoms taikoma riba
 (mln. EUR)
 2,5 % visos tiesioginės žalos iki didelio masto ekstremaliosioms sveikatos situacijoms taikomos ribos
 (EUR)
 6 % tiesioginės žalos, viršijančios didelio masto ekstremaliosioms sveikatos situacijoms taikomą ribą
 (EUR)
 (EUR)
 Galima pagalbos suma
 (EUR)
 25 % avansas
 (EUR)
 Kroatija
 658 771 839
 652 607 470
 151,638
 3 790 950
 30 058 168
 33 849 118
 8 462 280
 Vokietija
 2 079 000 000
 2 079 000 000
 1 792,639
 44 815 975
 17 181 660
 61 997 635
 15 499 409
 Graikija
 623 925 000
 623 925 000
 551,220
 13 780 500
 4 362 300
 18 142 800
 4 535 700
 Vengrija
 1 997 208 000
 1 997 208 000
 385,263
 9 631 575
 93 944 140
 106 348 275
 26 587 069
 Airija
 1 997 000 000
 1 997 000 000
 762,921
 19 073 025
 74 044 740
 93 117 765
 23 279 441
 Portugalija
 3 470 870 000
 2 850 870 000
 598,233
 14 955 825
 103 198 020
 150 114 045
 37 528 511
 Ispanija
 15 750 543 061
 2 168 667 388
 1 792,639
 44 815 975
 22 561 703
 67 377 678
 16 844 420
 IŠ VISO
 132 736 830
 2020 m. ESSF skiriama metinė suma sudaro 597 546 284 EUR (t. y. 500 mln. EUR 2011 m. kainomis). Be to, 552 977 761 EUR 2019 m. asignavimų suma buvo nepanaudota iki tų metų pabaigos ir perkelta į 2020 m.
 Pagal DFP reglamento
 6
 10 straipsnio 1 dalį 25 % pradinių 2020 m. asignavimų (149 386 571 EUR) turi būti palikta iki 2020 m. spalio 1 d., tačiau nuo tos dienos juos galima panaudoti. Todėl didžiausia iš Solidarumo fondo visiems 2020 m. skiriama suma yra 1 150 524 045 EUR.
 2020 m. priėmus ankstesnį sprendimą dėl mobilizavimo, ESSF lėšos jau buvo mobilizuotos
 7
 šioms keturioms paraiškoms, taip sumažinant bendrą sumą, kurią galima panaudoti likusią metų dalį:
 Nelaimė
 Bendra siūlomos pagalbos suma
 (EUR)
 PORTUGALIJA – 2019 m. uraganas „Lorenzo“ (regioninė nelaimė)
 8 212 697
 ISPANIJA – 2019 m. ekstremalios oro sąlygos DANA (regioninė nelaimė)
 56 743 358
 ITALIJA – 2019 m. ekstremalios oro sąlygos (didelė nelaimė)
 211 707 982
 AUSTRIJA – 2019 m. ekstremalios oro sąlygos (nelaimė kaimyninėje šalyje)
 2 329 777
 IŠ VISO
 278 993 814
 Todėl šiuo metu 2020 m. iš ESSF skiriama didžiausia suma yra 871 530 231 EUR. Jos pakanka pirmiau nurodytiems poreikiams pagal šį mobilizavimo sprendimą patenkinti (823 548 633 EUR, iš jų 683 740 523 EUR parama susijusi su žemės drebėjimu Kroatijoje, 7 071 280 EUR – su potvyniais Lenkijoje ir 132 736 830 EUR – su prašymais išmokėti avansą dėl COVID-19)
 8
 .
 Šiuo metu turima Solidarumo fondo suma:
 2020 m. metinis asignavimas
 597 546 284 EUR
 Pridėjus nepanaudotą 2019 m. asignavimo sumą, perkeltą į 2020 m.
 +552 977 761 EUR
 [25 % 2020 m. skirtos sumos, kuri turi būti išlaikyta iki 2020 m. spalio 1 d.]
 [149 386 571 EUR]
 Atėmus bendrą siūlomos pagalbos sumą Portugalijai (uraganas „Lorenzo“), Ispanijai (2019 m. ekstremalios oro sąlygos DANA), Italijai (2019 m. ekstremalios oro sąlygos) ir Austrijai (2019 m. ekstremalios oro sąlygos)
 −278 993 814 EUR
 2020 m. sausio–rugsėjo mėn. skirta suma
 722 143 660 EUR
 Didžiausia šiuo metu turima suma
 871 530 231 EUR
 Bendra suma, kurią siūloma skirti Kroatijai, Lenkijai ir su COVID-19 susijusiems avansams išmokėti.
 −823 548 633 EUR
 Likę asignavimai, kuriuos galima panaudoti iki 2020 12 31
 47 981 598 EUR
 2020/0299 (BUD)
 Pasiūlymas
 EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant suteikti pagalbą Kroatijai ir Lenkijai dėl gaivalinės nelaimės ir numatyti išteklių avansams mokėti Airijai, Graikijai, Ispanijai, Kroatijai, Portugalijai, Vengrijai ir Vokietijai dėl ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos mokėti
 EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,
 atsižvelgdami į 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantį Europos Sąjungos solidarumo fondą
 9
 , ypač į jo 4 straipsnio 3 dalį,
 atsižvelgdami į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo
 10
 , ypač į jo 11 punktą,
 atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
 kadangi:
 (1)Europos Sąjungos solidarumo fondo (toliau – Fondas) tikslas – suteikti Sąjungai galimybę greitai, veiksmingai ir lanksčiai reaguoti nelaimės atvejais, kad būtų parodytas solidarumas su didelių ir regioninių gaivalinių nelaimių ištiktų arba didelio masto ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijoje atsidūrusių regionų gyventojais;
 (2)didžiausia Fondo metinė suma neturi viršyti 500 000 000 EUR (2011 m. kainomis), kaip nustatyta Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013
 11
 10 straipsnyje;
 (3)2020 m. birželio 10 d. Kroatija pateikė paraišką mobilizuoti Fondo lėšas po 2020 m. kovo mėn. žemės drebėjimo, nuo kurio nukentėjo Zagrebo miestas ir Zagrebo bei Krapinos-Zagorės apskritys;
 (4)2020 m. rugpjūčio 24 d. Lenkija pateikė paraišką mobilizuoti Fondo lėšas po 2020 m. birželio mėn. potvynių Pakarpatės vaivadijoje;
 (5)iki 2020 m. birželio 24 d. Airija, Graikija, Ispanija, Kroatija, Portugalija, Vengrija ir Vokietija pateikė paraiškas mobilizuoti Fondo lėšas dėl didelio masto ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos, kurią 2020 m. pradžioje sukėlė COVID-19 pandemija. Savo paraiškose visos septynios valstybės narės paprašė išmokėti numatomos Fondo paramos avansą;
 (6)Kroatijos ir Lenkijos paraiškos dėl gaivalinių nelaimių tenkina finansinės paramos teikimo iš Fondo lėšų sąlygas, nustatytas Reglamento (EB) Nr. 2012/2002 4 straipsnyje;
 (7)todėl Fondo lėšos turėtų būti mobilizuotos siekiant suteikti finansinę paramą Kroatijai ir Lenkijai;
 (8)siekiant užtikrinti, kad 2020 m. Sąjungos bendrajame biudžete būtų pakankamai biudžeto išteklių, fondo lėšos turėtų būti mobilizuotos avansams Airijai, Graikijai, Ispanijai, Kroatijai, Portugalijai, Vengrijai ir Vokietijai dėl didelio masto ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos išmokėti;
 (9)siekiant kuo greičiau mobilizuoti Fondo lėšas, šis sprendimas turėtų būti taikomas nuo jo priėmimo dienos,
 PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
 1 straipsnis
 2020 finansinių metų Sąjungos bendrajame biudžete iš Europos Sąjungos solidarumo fondo skiriami tokie įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai dėl gaivalinių nelaimių:
 a) Kroatijai skiriama 683 740 523 EUR suma;
 b) Lenkijai skiriama 7 071 280 EUR suma.
 2 straipsnis
 2020 finansinių metų Sąjungos bendrajame biudžete iš Europos Sąjungos solidarumo fondo skiriami tokie įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimai, skirti išankstiniams mokėjimams dėl didelio masto ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos:
 a) Kroatijai skiriama 8 462 280 EUR suma;
 b) Vokietijai skiriama 15 499 409 EUR suma;
 c) Graikijai skiriama 4 535 700 EUR suma;
 d) Vengrijai skiriama 26 587 069 EUR suma;
 e) Airijai skiriama 23 279 441 EUR suma;
 f) Portugalijai skiriama 37 528 511 EUR suma;
 g) Ispanijai skiriama 16 844 420 EUR suma.
 3 straipsnis
 Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.
 Jis taikomas nuo ... [priėmimo data]
 12**.
 Priimta Briuselyje
 Europos Parlamento vardu
 Tarybos vardu
 (1)
 OL L 311, 2002 11 14, p. 3.
 (2)
 COM(2020) 961, 2020 10 9.
 (3)
 2020 m. kovo 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2020/461.
 (4)
 OL L 347, 2013 12 20, p. 884.
 (5)
 OL C 373, 2013 12 20, p. 1.
 (6)
 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa.
 (7)
 2020 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2020/1076 dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų mobilizavimo siekiant suteikti pagalbą Portugalijai, Ispanijai, Italijai ir Austrijai, kurio galutinės pasekmės buvo įtrauktos į tą pačią dieną priimtą Taisomąjį biudžetą Nr. 4/2020.
 (8)
 Likusi 47 981 598 EUR suma 2020 m. nebus panaudota, o susiję įsipareigojimų asignavimai bus perkelti į 2021 m.
 (9)
 OL L 311, 2002 11 14, p. 3.
 (10)
 OL C 373, 2013 12 20, p. 1.
 (11)
 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (OL L 347, 2013 12 20, p. 884).
 (12)
 ** Datą įrašo Parlamentas prieš paskelbiant OL.