text:
Ochrana osobných údajov - DynamicShop
 Watchking X6+ čierne | Ján
 Fren Plazmový zapalovač USB Čierny |
 Watch GT08 strieborné |
 › Obchodné podmienky › Ochrana osobných údajov
 Prevádzkovateľom osobných údajov podľa § 5 písm. o) zákona č. 18/2018 Z.z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov (ďalej len „Zákon“) je ERMIPA s.r.o., IČO: 36 620 301 so sídlom Starohorská 9, 974 11 Banská Bystrica (ďalej len: „prevádzkovateľ“).
 Kontaktné údaje prevádzkovateľa sú adresa: ERMIPA s.r.o., Starohorská 9, 974 11 Banská Bystrica
 email:edynamicshop@gmail.com
 telefón: 0907 069 053
 oprávnený záujem „Vašu spokojnosť s nákupom zisťujeme prostredníctvom e-mailových dotazníkov v rámci programu Overené zákazníkmi, do ktorého je náš e-shop zapojený. Tie vám zasielame zakaždým, keď u nás nakúpite, pokiaľ v zmysle § § 62 zák. č. 351/2011 Z. z. o elektronických komunikáciách, v znení neskorších predpisov neodmietnete zasielanie elektronickej pošty na účely priameho marketingu. Spracúvanie osobných údajov na účely zaslania dotazníkov v rámci programu Overené zákazníkmi vykonávame na základe nášho oprávneného záujmu, ktorý spočíva v zisťovaní vašej spokojnosti s nákupom u nás. Na zasielanie dotazníkov, vyhodnocovanie vašej spätnej väzby a analýz nášho trhového postavenia využívame sprostredkovateľa spracúvania, ktorým je prevádzkovateľ portálu Heureka.sk tomu na tieto účely môžeme odovzdávať informácie o kúpenom tovare a vašu e-mailovú adresu. Vaše osobné údaje nie sú pri zasielaní e-mailových dotazníkov odovzdané žiadnej tretej strane na jej vlastné účely. Proti zasielaniu e-mailových dotazníkov v rámci programu Overené zákazníkmi môžete kedykoľvek vyjadriť námietku odmietnutím ďalších dotazníkov pomocou odkazu v e-maile s dotazníkom. V prípade vašej námietky vám dotazník nebudeme ďalej zasielať.“
 vybavenie Vašej objednávky a výkon práv a povinností vyplývajúcich zo zmluvného vzťahu medzi Vami a prevádzkovateľom; pri objednávke sú vyžadované osobné údaje, ktoré sú nutné pre úspešné vybavenie objednávky (meno a adresa, kontakt: mail a telefónne číslo), poskytnutie osobných údajov je nutnou požiadavkou pre uzavretie a plnenie zmluvy, bez poskytnutia osobných údajov nie je možné zmluvu uzavrieť či ju zo strany prevádzkovateľa plniť,
 Zo strany prevádzkovateľa nedochádza, k automatickému individuálnemu rozhodovaniu v zmysle § 28 Zákona.
 doba uchovávania údajov z kontaktných formulárov a chatu je 15 dní.
 Podieľajúce sa na dodávaní tovaru / služieb / realizácii platieb na základe zmluvy, (Slovenská pošta)
 zaisťujúce marketingové služby. (momentálne nevyužívame)
 zaisťujúce prieskum spokojnosti s tovarom a službami (heureka.sk)
 právo na prístup ku svojím osobným údajom podľa § 21 Zákona, (čl. 15 GDPR)
 právo na opravu osobných údajov podľa § 22 (čl. 16 GDPR) Zákona, poprípade obmedzenie spracovania podľa § 24 Zákona (čl. 18 GDPR),
 právo na výmaz osobných údajov podľa § 23 Zákona (čl. 17 GDPR),
 právo vzniesť námietku proti spracovaniu podľa § 27 Zákona (čl. 21 GDPR),
 právo na prenositeľnosť údajov podľa § 26 Zákona (čl. 20 GDPR),
 právo odvolať súhlas so spracovaním písomne alebo elektronicky na adresu alebo email prevádzkovateľa uvedený v čl. I. týchto podmienok.
 Prevádzkovateľ prijal technické opatrenia k zabezpečeniu dátových úložísk a úložísk osobných údajov v listinnej podobe, najmä heslá, antivírové programy, zámky, heslá.


type: wikipedia

text:
Traktat Brukselski (ang. Treaty of Economic, Social, and Cultural Collaboration and Collective Self-defense) – składająca się z 10 artykułów umowa międzynarodowa, podpisana 17 marca 1948 przez Wielką Brytanię, Belgię, Francję, Holandię i Luksemburg. Traktat został zawarty na 50 lat. Po upływie tego czasu każda ze stron mogła go wypowiedzieć powiadamiając o tym z rocznym wyprzedzeniem. Spisany w językach angielskim i francuskim, depozytariuszem został rząd belgijski. Wszedł w życie 25 sierpnia 1948, z chwilą dostarczenia wszystkich ratyfikacji. Zarejestrowany przez Sekretariat ONZ 2 listopada 1948.
 Był to drugi (po Traktacie z Dunkierki) pakt w Europie po 1945 dotyczący kwestii obronności – przetarł on ścieżki dla powstałej rok później Organizacji Paktu Północnoatlantyckiego (NATO). Oprócz spraw związanych z bezpieczeństwem traktat poruszał kwestie ekonomiczne oraz socjalne. Stanowił rozwinięcie traktatu z Dunkierki, podpisanego 4 marca 1947 między Francją a Wielką Brytanią wobec rosnącego zagrożenia ze strony ZSRR oraz odradzających się Niemiec. Po komunistycznym puczu w Pradze w lutym 1948 sygnatariusze Paktu Dunkierskiego uznali, że ich umowę należy rozszerzyć o kraje Beneluksu.
 Zgodnie z art. 4 jeżeli którakolwiek ze stron będzie przedmiotem napaści zbrojnej w Europie, inne strony, zgodnie z postanowieniami artykułu 51 Karty Narodów Zjednoczonych, zapewnią stronie napadniętej wszelką wojskową i inną pomoc będącą w ich mocy.
 Z uwagi na antyniemiecki charakter paktu, przypominający dyskryminujące Niemcy postanowienia traktatu wersalskiego, Włochy odmówiły w nim udziału.
 Na mocy Traktatu brukselskiego powstała Unia Zachodnia.
 Przypisy
 Linki zewnętrzne
 The Brussels Treaty (17 March 1948)
 Treaty for collaboration in economic, social and cultural matters and for collective self-defence. Signed at Brussels on 17 March 1948 United Nations Treaty Series No. 304
 Przekład polski w: Zbiór Dokumentów, 1948, nr 5 s. 281–290
 Międzynarodowe umowy polityczne
 Polityka bezpieczeństwa Unii Europejskiej
 Traktaty międzynarodowe Wielkiej Brytanii
 Traktaty międzynarodowe Francji
 1948 w Europie


text:
Antun Bauer (Breznica, 11. veljače 1856. – Zagreb, 7. prosinca 1937.), teološki i filozofski pisac, zagrebački nadbiskup. Njegov su lik i djelo nedjeljivi od političke i crkvene povijesti Hrvata od kraja 19. stoljeća do pred početak II. svjetskog rata.
 Životopis
 Rođen je kao treće od petnaestoro djece u ne baš imućnoj obitelji gradišćanskih Hrvata. Unaprijedio je pastoralno i socijalno djelovanje zagrebačke nadbiskupije te bio pokrovitelj mnogih društava i institucija. Učitelj mu je bio Josip Stadler, vrhbosanski nadbiskup.
 Pohađao je Klasičnu gimnaziju u Zagrebu koju je završio 1875. godine.
 Predavao je u Klasičnoj gimnaziji u Zagrebu od 1884. do 1887. godine. Profesor je na Teološkom fakultetu u Zagrebu (1887. – 1911.), gdje je predavao filozofiju i apologetiku. Godine 1906./1907. postaje rektor Zagrebačkog sveučilišta. Aktivno je sudjelovao u političkom životu (1885. – 1911.) u redovima oporbe kao saborski zastupnik iz redova Stranke prava, a potom kao predstavnik pravaške grupe u okviru Hrvatsko-srpske koalicije. Bavio se suvremenim problemima filozofije primjenjujući skolastičku metodologiju, djelovao u vjerskoj publicistici, te pisao filozofijske i teološke rasprave.
 Godine 1911. imenovan je koadjutorom nadbiskupa Posilovića. Godine 1914. postaje zagrebačkim nadbiskupom. Bio je osoba duboke vjere i iskrene pobožnosti. Njegovom zaslugom rimski zavod svetog Jeronima postao je opće dobro hrvatskoga naroda. Svečano je otvorio i prvi euharistijski kongres u Zagrebu i vrlo aktivno 1925. sudjelovao u Tisućugodišnjici Hrvatskoga Kraljevstva. Poslije izbora 1935., nadbiskup Bauer osobno je prosvjedovao knezu Pavlu protiv nasilja nad hrvatskim pučanstvom, naglašujući da su takvi postupci suprotni moralu te ih označio kao progonstvo i divljaštvo.
 Kao nadbiskup koadjutor s pravom nasljedstva, Alojzije Stepinac, posljednjih je godina života Antuna Bauera preuzeo stvarno vodstvo Zagrebačke nadbiskupije, suočen s još težim i dramatičnim godinama, koje su nadolazile. Baureov je nasljednik, Alojzije Stepinac, u pismu vjernicima i kleru nakon Bauerove smrti u dubokoj starosti nakon 25 godina biskupovanja, naglasio njegove neprolazne zasluge osobito zbog toga što su nadbiskupija i cijela Crkva bez velikih potresa prošli kroz sve promjene i poteškoće u Kraljevini Jugoslaviji.
 U eseju Prije trideset godina (1917. – 1947.) objavljenom u Republici (1947., 11), osvrćući se na prilike u Hrvatskoj u vrijeme izbijanja oktobarske revolucije, Miroslav Krleža napominje da je Bauer pripadao onoj skupini ličnosti koje su pružale snažan otpor odjecima revolucionarnih previranja u Rusiji. Strahujući od agrarne reforme, Bauer je »tvrdo odlučio da sruši babilonski, grešni toranj boljševizma«, nagovijestivši mu »križarsku vojnu do istrebljenja«. Prema Krležinu mišljenju, bio je to izraz Bauerova feudalnog mentaliteta.
 Djela
 "Područje materijalizma"
 "Naravno bogoslovje",
 "Teodiceja ili nauka o razumskoj spoznaji Boga",
 "Wundtov metafizički sustav",
 "Obća metafizika ili ontologija".
 Poveznice
 Ivan Macan: Antun Bauer - filozof i nadbiskup
 Literatura
 TV kalendar
 Opća i nacionalna enciklopedija
 Krležijana
 Izvori
 Hrvatski književnici
 Hrvatski biskupi
 Rektori Sveučilišta u Zagrebu
 Gradišćanski Hrvati


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 11/Sv. 047
 HR
 Službeni list Europske unije
 140
 22002D0081
 L 266/30
 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
 25.06.2002.
 ODLUKA ZAJEDNIČKOG ODBORA EGP-a
 br. 81/2002
 od 25. lipnja 2002.
 o izmjeni Priloga II. (Tehnički propisi, norme, ispitivanje i potvrđivanje) Sporazumu o EGP-u
 ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a,
 uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, kako je izmijenjen Protokolom o prilagodbi Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru, dalje u tekstu „Sporazum”, a posebno njegov članak 98.,
 budući da:
 (1)
 Prilog II. Sporazumu izmijenjen je Odlukom Zajedničkog odbora EGP-a br. 51/2002 od 31. svibnja 2002. (1).
 (2)
 Uredbu Komisije (EZ) br. 466/2001 od 8. ožujka 2001. o utvrđivanju najvećih dopuštenih količina određenih kontaminanata u hrani (2), kako je ispravljena u SL L 313, 30.11.2001., str. 60., treba unijeti u Sporazum.
 (3)
 Direktivu Komisije 2001/54/EZ od 11. srpnja 2001. o stavljanju izvan snage Direktive 79/1066/EEZ o utvrđivanju metoda analize koje se koriste u Zajednici za ispitivanje ekstrakta kave i ekstrakta cikorije (3) treba unijeti u Sporazum.
 (4)
 Direktivu Komisije 2001/101/EZ od 26. studenoga 2001. o izmjeni Direktive 2000/13/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o usklađivanju zakonodavstava država članica o označivanju, prezentiranju i oglašavanju hrane (4) treba unijeti u Sporazum.
 (5)
 Uredbu Vijeća (EZ) br. 2375/2001 od 29. studenoga 2001. o izmjeni Uredbe Komisije (EZ) br. 466/2001 o utvrđivanju najvećih dopuštenih količina određenih kontaminanata u hrani (5) treba unijeti u Sporazum.
 (6)
 Odluku Komisije 2001/873/EZ od 4. prosinca 2001. kojom se ispravlja Direktiva 2001/22/EZ o metodama uzorkovanja i analitičkim metodama za službenu kontrolu razina olova, kadmija, žive i 3-MCPD-a u hrani (6) treba unijeti u Sporazum.
 (7)
 Uredbom (EZ) br. 466/2001 stavlja se izvan snage, s učinkom od 5. travnja 2002., Uredba Komisije (EZ) br. 194/97 (7), koja je unesena u Sporazum i koja se u skladu s navedenim briše iz Sporazuma,
 ODLUČIO JE:
 Članak 1.
 Poglavlje XII. Priloga II. Sporazumu mijenja se kako slijedi:
 1.
 U točku 18. (Direktiva Komisije 2000/13/EZ) dodaje se sljedeće:
 „, kako je izmijenjeno prema:
 —
 32001 L 0101: Direktiva Komisije 2001/101/EZ od 26. studenoga 2001. (SL L 310, 28.11.2001., str. 19.).”
 2.
 U točku 54zj (Direktiva Komisije 2001/22/EZ) dodaje se sljedeće:
 „, kako je izmijenjeno prema:
 —
 32001 D 0873: Odluka Komisije 2001/873/EZ od 4. prosinca 2001. (SL L 325, 8.12.2001., str. 34.).”
 3.
 Iza točke 54zl (Direktiva Komisije 96/5/EZ) umeću se sljedeće točke:
 „54zm.
 32001 L 0054: Direktiva Komisije 2001/54/EZ od 11. srpnja 2001. o stavljanju izvan snage Direktive 79/1066/EEZ o utvrđivanju metoda analize koje se koriste u Zajednici za ispitivanje ekstrakta kave i ekstrakta cikorije (SL L 191, 13.7.2001., str. 42.).
 54zn.
 32001 R 0466: Uredba Komisije (EZ) br. 466/2001 od 8. ožujka 2001. o utvrđivanju najvećih dopuštenih količina određenih kontaminanata u hrani (SL L 77, 16.3.2001., str. 1.), kako je ispravljena u SL L 313, 30.11.2001., str. 60., kako je izmijenjeno:
 —
 32001 R 2375: Uredba Vijeća (EZ) br. 2375/2001 od 29. studenoga 2001. (SL L 321, 6.12.2001., str. 1.).”
 4.
 Tekst točke 22. (Direktiva Komisije79/1066/EEZ) briše se.
 5.
 Tekst točke 54r (Uredba Komisije (EZ) br. 194/97) briše se.
 Članak 2.
 Tekstovi direktiva 2001/54/EZ i 2001/101/EZ, Uredbe (EZ) br. 466/2001, kako su ispravljene u SL L 313, 30.11.2001., str. 60. i 2375/2001 i Odluke 2001/873/EZ na islandskom i norveškom jeziku, koji se objavljuju u Dodatku o EGP-u Službenom listu Europskih zajednica, vjerodostojni su.
 Članak 3.
 Ova Odluka stupa na snagu 26. lipnja 2002., pod uvjetom da su sve obavijesti iz članka 103. stavka 1. Sporazuma podnesene Zajedničkom odboru EGP-a (8).
 Članak 4.
 Ova se Odluka objavljuje u odjeljku o EGP-u i Dodatku o EGP-u Službenom listu Europskih zajednica.
 Sastavljeno u Bruxellesu 25. lipnja 2002.
 Za Zajednički odbor EGP-a
 Predsjednik
 P. WESTERLUND
 (1) SL L 238, 5.9.2002., str. 8.
 (2) SL L 77, 16.3.2001., str. 1.
 (3) SL L 191, 13.7.2001., str. 42.
 (4) SL L 310, 28.11.2001., str. 19.
 (5) SL L 321, 6.12.2001., str. 1.
 (6) SL L 325, 8.12.2001., str. 34.
 (7) SL L 31, 1.2.1997., str. 48.
 (8) Ustavni zahtjevi nisu navedeni.


type: other

text:
1P.410/2001 20.12.2001
 1P.410/2001/col
 Favre, Pont Veuthey, juge suppléante.
 H.________, représenté par Me Pierre Gabus, avocat, boulevard des Philosophes 17, 1205 Genève,
 W.________, représenté par Me Marc-Olivier Buffat, avocat, avenue Juste-Olivier 9, 1006 Lausanne,
 Juge d'instruction de l'arrondissement de l'Est vaudois, quai Maria-Belgia 18, case postale, 1800 Vevey.
 art. 9 Cst. (non-lieu)
 (recours de droit public contre l'arrêt du Tribunal d'accusation du Tribunal cantonal vaudois du 11 mai 2001)
 Par convention du 17 octobre 1995, les époux H.________ ont vendu à Altech SA la totalité du capital-actions des sociétés Arteza Software SA et DS Direct Software SA, pour le prix de 350'000 fr. Cette somme était payable en huit versements trimestriels de 43'750 fr., garantis par le même nombre de billets à ordre. Seuls trois versements sont intervenus. Par la suite, les époux H.________ ont entrepris une poursuite pour effet de change, de sorte que la faillite d'Altech SA a été prononcée le 28 avril 1998. La faillite a été suspendue, faute d'actifs, le 26 juin suivant. Entre-temps, Altech SA avait vendu les actions d'Arteza Software SA et de DS Direct Software SA au prix symbolique de 1 fr. par société.
 A la suite de ces faits, H.________ a déposé plainte pénale pour banqueroute frauduleuse, diminution de l'actif au préjudice des créanciers, gestion fautive et violation de l'obligation de tenir une comptabilité. Le Juge d'instruction de l'arrondissement de l'Est vaudois s'est fait remettre le dossier de l'Office des poursuites et faillites d'Aigle, a recueilli diverses pièces et a procédé à l'audition du plaignant et des organes de la société faillie. Il a clos l'enquête par une ordonnance de non-lieu du 1er février 2001. Selon ce prononcé, la comptabilité avait été régulièrement tenue et l'enquête n'avait mis en évidence aucun acte de gestion fautive. Altech SA souffrait déjà d'un manque de liquidités au moment de son acquisition d'Arteza Software SA et de DS Direct Software SA, manque révélé par le mode de paiement fractionné que les parties avaient convenu. La valeur d'acquisition d'Arteza Software SA avait été surévaluée, compte tenu que son stock était partiellement obsolète, et une conjoncture défavorable avait ensuite entraîné la ruine de l'ensemble du groupe. Le Juge d'instruction a mis les frais d'enquête, par 1'740 fr., à la charge du plaignant.
 Celui-ci a recouru sans succès au Tribunal d'accusation du Tribunal cantonal du canton de Vaud, qui a confirmé l'ordonnance du Juge d'instruction.
 Agissant par la voie du recours de droit public, H.________ requiert le Tribunal fédéral d'annuler l'ordonnance du Tribunal d'accusation, rendue le 12 mars 2001. Il se plaint d'une appréciation arbitraire des résultats de l'enquête et d'une motivation insuffisante du prononcé de non-lieu; quant à l'imputation des frais d'enquête, il se plaint d'une application arbitraire du droit cantonal.
 Invités à répondre, W.________ et K.________, prévenus dans l'enquête pénale, ont déposé des observations tendant au rejet du recours; le Tribunal d'accusation et le Juge d'instruction ont renoncé à s'exprimer.
 4.1 Selon la jurisprudence relative à l'art. 88 OJ, celui qui se prétend lésé par une infraction n'a en principe pas qualité pour former un recours de droit public contre les ordonnances refusant d'inculper l'auteur présumé, ou prononçant un classement ou un non-lieu en sa faveur. En effet, l'action pénale appartient exclusivement à la collectivité publique et, en règle générale, le plaignant n'a qu'un simple intérêt de fait à obtenir que cette action soit effectivement mise en oeuvre. Un intérêt juridiquement protégé, propre à conférer la qualité pour recourir, est reconnu seulement à la victime d'une atteinte à l'intégrité corporelle, sexuelle ou psychique, au sens de l'art. 2 de la loi fédérale sur l'aide aux victimes d'infractions (LAVI), lorsque la décision de classement ou de non-lieu peut avoir des effets sur le jugement de ses prétentions civiles contre le prévenu (ATF 121 IV 317 consid. 3 p. 323, 120 Ia 101 consid. 2f p. 109).
 En l'occurrence, le recourant n'a manifestement pas agi à titre de victime selon l'art. 2 LAVI. Les critiques qu'il dirige contre l'ordonnance de non-lieu ne portent que sur l'appréciation des preuves administrées dans l'enquête et sur l'insuffisance, alléguée, des motifs retenus par le Tribunal d'accusation. Au regard de la jurisprudence précitée, elles doivent être jugées irrecevables, leur auteur étant dépourvu de la qualité pour recourir.
 4.2 Le plaignant débouté a, par contre, qualité pour contester sa condamnation à supporter personnellement les frais de l'enquête. Il s'impose donc d'examiner le grief d'arbitraire qui est élevé sur ce point.
 Une décision est arbitraire, donc contraire aux art. 4 aCst. ou 9 Cst., lorsqu'elle viole gravement une norme ou un principe juridique clair et indiscuté, ou contredit d'une manière choquante le sentiment de la justice et de l'équité. Le Tribunal fédéral ne s'écarte de la solution retenue par l'autorité cantonale de dernière instance que si sa décision apparaît insoutenable, en contradiction manifeste avec la situation effective, adoptée sans motifs objectifs ou en violation d'un droit certain. En outre, il ne suffit pas que les motifs de la décision soient insoutenables; encore faut-il que celle-ci soit arbitraire dans son résultat. A cet égard, il ne suffit pas non plus qu'une solution différente de celle retenue par l'autorité cantonale puisse être tenue pour également concevable, ou apparaisse même préférable (ATF 127 I 54 consid. 2b p. 56, 126 I 168 consid. 3a p. 170; 125 I 166 consid. 2a p. 168; 125 II 10 consid. 3a p. 15).
 Le Tribunal d'accusation s'est référé à l'art. 159 CPP vaud., d'après lequel le plaignant peut être astreint à supporter tout ou partie des frais si l'équité l'exige, notamment s'il a agi par dol, témérité ou légèreté. Le tribunal a retenu que le créancier d'Altech SA aurait pu d'emblée se rendre compte que les organes de cette société n'avaient commis aucune infraction, et qu'il avait ainsi agi par légèreté, notamment en déposant plainte sans avoir pris connaissance, préalablement, du dossier de l'Office des poursuites et faillites.
 On observe d'abord que le dossier de la faillite ne contenait guère que le bilan et le compte de profits et pertes à fin 1996; or, à eux seuls, ces éléments n'auraient pas suffi à une évaluation critique de la gestion de la société ni, surtout, à une appréciation de l'opération consistant à aliéner sans contrepartie des actifs - les actions d'Arteza Software SA et de DS Direct Software SA - précédemment évalués à 350'000 fr. Ensuite, le Juge d'instruction a rendu une première ordonnance de non-lieu, le 10 novembre 1999, que le Tribunal d'accusation a invalidée sur recours du plaignant, au motif que celui-ci était empêché de défendre utilement ses intérêts (arrêt du 15 février 2000). Dans ces conditions, le jugement a posteriori qui motive l'imputation des frais, selon lequel le plaignant aurait dû reconnaître que sa démarche était privée de fondement, ne convainc pas.
 Cependant, selon l'art. 159 CPP vaud., l'imputation des frais au plaignant n'est pas limitée aux seuls cas de légèreté ou de témérité de ce plaideur; au contraire, le juge peut mettre les frais à sa charge aussi dans d'autres situations où le sens de l'équité le justifie. En l'occurrence, le plaignant a agi essentiellement dans le but de recouvrer le prix de vente qui lui était dû, selon la convention du 17 octobre 1995. La poursuite pénale constituait ainsi le moyen de mener à bonne fin une opération économique. En pareil cas, on peut juger équitable de faire prévaloir le principe de la causalité, et imputer les frais de la procédure à la partie qui l'a entreprise et, en définitive, n'obtient pas gain de cause. De ce point de vue, la solution adoptée par le Juge d'instruction, et confirmée par la juridiction intimée, échappe au grief d'arbitraire.
 Le recours de droit public se révèle donc mal fondé, dans la mesure où il est recevable. Des dépens doivent être alloués à l'intimé W.________, qui a procédé avec l'assistance d'un avocat; ceux-ci, de même que l'émolument judiciaire, doivent être acquittés par le recourant qui succombe.
 Le recourant est condamné à verser:
 b) une indemnité de 1'000 fr. à l'intimé W.________, à titre de dépens.
 Il n'est pas alloué de dépens à l'intimé K.________.
 Le présent arrêt est communiqué en copie aux parties et aux autorités intimées.


text:
Občina Bohinj je ena od občin v Republiki Sloveniji z nekaj nad 5.000 prebivalci in središčem v Bohinjski Bistrici. Večina ozemlja občine leži v Triglavskem narodnem parku.
 Občini pripada razsežno ozemlje v dolini Save Bohinjke s tesno Sotesko, Nomenjskim kotličem, Spodnjo Bohinjsko dolino, južnim pobrežjem Bohinjskega jezera, Zgornjo Bohinjsko dolino in območja na planotah Pokljuka in Jelovica. Na severu se meja drži skalnih sten in vrhov nad prepadnim levim bregom Save Bohinjke, na jugu poteka preko gorskih planot in vrhov bohinjskega grebena ob nekdanji državni meji; od Vogla (1923 mnm) čez Črno prst (1844 m) do Možica (1602 m), odtod dalje pa po robu Ratitovčeve planjave (Črni vrh 1487 m, Gladki vrh 1672 m in 1666 m). Zahodna meja gre po slemenih jugozahodno od jezera (Konjski vrh, 1527 m; Mala Škrbina, 1996 m), vzhodna pa vključuje še dobršen del prave Jeloviške planote (Javorov vrh, 1580 m; Macesnovec, 1312 m; Črna peč, 1273 m). Rečna zajeda Save Bohinjke med Pokljuko in Jelovico, vrezana v debele apnene sklade, se tostran Soteske v Nomenjskem kotliču razširi, strmine v mehkejših tleh zložno prehajajo v široko tektonsko depresijo Bohinjske kotline; pred jezerskim kotlom se dolina zopet zapre.
 Naselja v občini
 Večina naselbin je razvrščenih ob Savi Bohinjki s središčem v največjem naselju, Bohinjski Bistrici, deloma še v prvi večji terasi južno nad njo; ob jezeru prevladujejo letoviške stavbe; nekaj senožetov in rovtov ima le poletne stanovalce.
 Bitnje, Bohinjska Bistrica, Bohinjska Češnjica, Brod, Goreljek, Gorjuše, Jereka, Kamnje, Koprivnik v Bohinju, Laški Rovt, Lepence, Log v Bohinju, Nemški Rovt, Nomenj, Podjelje, Polje, Ravne v Bohinju, Ribčev Laz, Savica, Srednja vas v Bohinju, Stara Fužina, Studor v Bohinju, Ukanc, Žlan
 Bohinjsko jezero
 Jezerski breg, visok 0,5–2 m, spremljajo hudourniški deltasti zasipi in šibke dolinice s periodičnimi potoki (»Suhe«). Kotlinsko dno izpolnjuje valovito gričevje (Dobrava 593 m), tako da je ob Savi in glavnem pritoku Bistrici prav malo ravnine. Proti jugu se med kotlino in bohinjskim grebenom dvigajo gorske stopnjevine in planote S. Ravne, ki se na vzhodni strani izravnajo v Jelovici. Tu so obilni sledovi ledeniškega delovanja; na jugovzhodu so se ohranile tudi okrnjene prvotne doline (npr. v Raztokah in v jezercu Ledim). Pod prisekanimi osojnimi pobočji leže snežišča mestoma zelo nizko (še 800–900 m), pod najvišjim bohinjskim grebenom pa so velike ledeniške krnice z morenami in prečne dolinice s kraškim dnom (1400–1600 m). Razen najvišjih skalnatih vrhov, strmih pobočij in grušča ob hudourniških grapah, je vsa pokrajina pokrita z zelenjem.
 Gospodarstvo
 Dolinske vasi so združene v večje gospodarske in upravne skupine. Kmetje negujejo predvsem živino (bohinjska pasma) za pleme in radi mlečnih izdelkov (bohinjski sir); polje splošno ne krije domačih potreb. Najbolje uspevajo koruza, pšenica, oves in ajda. Kmetom in delavcem, trgovcem in prevoznikom daje važne dohodke lesna kupčija in industrija; prodajo ostalih pridelkov podpira močno razvit tujski promet. Manjši pomen imajo obrt (izdelki iz lesa), čebelarstvo, ribištvo z banovinsko ribogojnico, obdobno rudarstvo (boksit v Rudnici), gostinstvo.
 Za njive so prikladne le ravne ploskve (najviše leže v široki terasi 680 do 714 m). Gozd pokriva zlasti apniška tla, območje laporastih skrilavcev pa izvrstna trava. Običajnih travnikov je malo, ker je v dnu kotline zemlja pusta in v pobočjih malo preperela; zato zavzemajo večje površine rovti (enkratna košnja, svisli in seniki) in planine, ki jih uporabljajo v nižjih legah za pomladansko in jesensko, v najvišjih le za poletno pašo. Zemlja je v manjših predelih last verskega sklada (pretežno smrekovi gozdovi); drugod v zasebni in skupni (vaški in srenjski) posesti (planine).
 Izvoz in dovoz posredujejo tri železniške postaje; 6.3 km dolgi bohinjski predor vodi proti Novi Gorici in Italiji. Avtomobilski in vozni promet se opira na banovinsko cesto proti Bledu (Boh. jezero — Boh. Bistrica — Bitnje — Zagorica), ki jo odcep ceste (Bitnje — Srednja vas — Boh. Jezero) dopolnjuje v krožno progo.
 Mirna in zdrava planinska pokrajina privablja s svojo nedosežno lepoto goste (letoviščarje, turiste, izletnike in smučarje) v vseh letnih časih. Glavni dotok gostov se obrača k jezeru, ki ima krasno zatišno lego v gorskem kotliču, obraslim z gozdom. Občini pripada najlepši in najdaljši južni breg s kopališči in gostišči. Tudi tujsko prometne naprave varujejo njeno tihoto. Zaznamovana turistične, izletne in sprehodne poti. Planinska zavetišča so: Dom Zorka Jelinčiča na Črni prsti, Dom na Komni, Kosijev dom na Vogarju in hotel na Voglu (Rjava skala), odlično razgledišče nad Jezerom).
 Cerkve v občini
 cerkev Sv. Janeza Krstnika (Ribčev Laz)
 cerkev Marijinega vnebovzetja (Bitnje)
 cerkev Sv. Magdalene (podružnična cerkev, Brod)
 cerkev Sv. Ahaca (podružnična cerkev, Nemški Rovt)
 cerkev Sv. Duha (Sveti Duh)
 cerkev Sv. Pavla (Stara Fužina)
 cerkev Sv. Marjete (Jereka)
 cerkev Najdenja svetega Križa (župnijska cerkev, Koprivnik)
 cerkev Sv. Martina (župnijska cerkev, Srednja vas)
 cerkev Sv. Miklavža (župnijska cerkev, Bohinjska Bistrica)
 Prebivalstvo
 Ob popisu leta 2001 je bila slovenščina materni jezik 4875 (93,3 %) občanom, srbohrvaščina 94 (1,8 %) osebam, bosanščina pa 56 (1 %) osebam. Neznano je za 95 (1,8 %) oseb. 3472 ali 66,4 % je rimokatoličanov.
 Sklici in opombe
 Glej tudi
 Bohinj
 Bohinjsko jezero
 Bohinjska Bistrica
 Bohinjska železnica
 Triglavski narodni park
 Zunanje povezave
 Bohinj, uradna stran občine.
 Bohinj


text:
Revista Presei 17 ianuarie / “Penalii uniţi” din Parlamentul României | PoliteiaWorld
 Home » Stiri / Revista Presei » Revista Presei 17 ianuarie / “Penalii uniţi” din Parlamentul României
 Revista Presei 17 ianuarie / “Penalii uniţi” din Parlamentul României
 17/01/2013 Autor theophyle Categorii: Stiri / Revista Presei
 Bună dimineata intr-o zi de joi. Deşi valorile termice diurne vor marca o scădere uşoară faţă de ziua precedentă, joi vremea se va menţine mai caldă decât în mod normal la această dată, informează Administraţia Naţională de Meteorologie. Ziua, înnorările vor fi temporare şi pe arii restrânse vor cădea precipitaţii predominant sub formă de ploaie. Seara şi noaptea, cerul va fi mai mult noros, în sudul şi sud-estul ţării va ploua, iar în celelalte regiuni vor fi mai ales lapoviţe, ninsori şi condiţii de polei. Vântul se va intensifica treptat în a doua parte a intervalului în jumătatea de sud a teritoriului. Temperatura aerului va avea valori maxime cuprinse între 0 şi 11 grade şi minime între -5 şi 5 grade, uşor mai coborâte în depresiuni spre -7 grade.
 La Bucureşti, vremea se va menţine mai caldă decât în mod normal, la această dată. Ziua, înnorările vor fi temporare şi trecător va ploua slab. În cursul nopţii cerul va fi mai mult noros şi va ploua. Vântul va deveni în general moderat. Temperatura maximă se va situa în jurul valorii de 7 grade, iar cea minimă va fi de 1 ... 2 grade.
 Curs valutar BNR valabil azi: 1 EURO = 4. 3364 RON; 1 USD = 3. 2596 RON; 1 EURO = 1. 3303 USD; Francul elvetian 3. 5061 RON. Gramul de aur 176.0548 RON.
 Banca Mondială a înrăutăţit prognoza de creştere economică a României la 1,6% pentru acest an. Banca Mondială (BM) a înrăutăţit prognoza de creştere economică pentru acest an la 1,6%, de la 2,8% cât estima la mijlocul anului trecut, în contextul unei reveniri lente la nivelul întregii regiuni, determinată de menţinerea factorilor care au limitat avansul PIB şi anul trecut. Pentru anul 2014, banca anticipează un avans al economiei României de 2,2%, faţă de 3,4% la jumătatea anului trecut. În 2015, PIB ar urma să urce cu 3%. Prognoza Băncii Mondiale este uşor mai pesimistă decât creşterea economică vizată de Guvern pentru acest an. Guvernul şi-a fixat pentru 2013 o ţintă de creştere de 1,8%, dar speră, într-o variantă optimistă, să atingă un avans de 2%, după ce anul trecut indicatorul a urcat cu 0,7%. Comisia Europeană estima la începutul lunii noiembrie un avans economic de 2,2% pentru România în acest an şi de 2,7% pentru anul următor. “Revenirea (în regiunea Europei şi Asiei Centrale – n. red.) în 2013 este aşteptată să fie redusă, întrucât majoritatea factorilor care au limitat creşterea anul trecut vor persista, probabil, chiar dacă la o intensitate mai scăzută. Perspectivele regiunii depind în mod critic de abordarea problemelor deficitelor bugetare şi de cont curent ridicate, a şomajului şi inflaţiei, lipsei competitivităţii şi altor limitări structurale ale acestor economii”, se arată în raportul Perspective Economice Globale al BM. PIB al Europei şi Asiei Centrale, regiune formată din 21 de state cu economii în dezvoltare, ar urma să înregistreze un avans de 3,6% în 2013 şi de 4% anul următor. Integral in Ziarul Financiar.
 Parlamentul „muşcă“ din atribuţiile Justiţiei. Parlamentarii vor să primească probele din dosarele colegilor care urmează să fie arestaţi şi să emită hotărâri definitive şi obligatorii privind imunitatea parlamentară. Parlamentarii vor să îşi întărească posibilitatea de a contracara acţiunile justiţiei. Proiectul de modificare a Statutului senatorilor şi deputaţilor cuprinde o prevedere potrivit căreia ministrul justiţiei trebuie să trimită o serie de documente suplimentare atunci când cere arestarea, percheziţionarea sau reţinerea unui parlamentar. Cererea trebuie să conţină probele din cazul respectiv, temeiul legal şi motivele concrete. O asemenea prevedere nu a existat, până în prezent, în statutul deputaţilor şi senatorilor. De asemenea, în proiect apare ideea că hotărârile Senatului sau ale Camerei, dar şi ale Birourilor Permanente, adoptate în materie de imunitate parlamentară sunt definitive, executorii şi obligatorii faţă de orice autoritate publică. Mai mult, potrivit proiectului „Ministrul Justiţiei răspunde de executarea acestor hotărâri“. Parlamentarii încearcă, în acest fel, să evite posibilitatea redeschiderii unor cazuri pe care deja le-au închis, resping prin vot urmărirea penală. Integral in Adevarul.
 Cum se vrajesc politistii ca sa-ti dea permisul si sa scapi de sefii tampiti. Cu cateva sute de lei, vrajitoarele promit ca-ti rezolva orice dorinta. “Magia” se poate face si la telefon. Alaturi de tocitul legislatiei si orele de condus, fraierii care n-au fost in stare sa-si ia permisul de sofer au “optiunea” unei sedinte de “magie alba”. La o petrecere de la sfarsitul anului trecut am spus mai tare ca as vrea ca in 2013 sa iau permisul de sofer. Adevarul este ca asta am promis si la sfarsitul lui 2011! Din grupul de petrecareti se aude o voce: “Stiu eu cum se ia traseul, e la sigur!”. Imediat incepe sa povesteasca, fara sa am timp sa reactionez in vreun fel. “Ma chinuiam de ceva vreme sa obtin permisul auto si nu puteam trece de traseu. O prietena mi-a recomandat un site cu vrajitoare, printre care era si ceva pentru examene”, mi-a povestit Alina Popa, una dintre petrecaretele pe care o cunoscusem in aceeasi zi. integral in EVZ.
 De ce se grăbesc parlamentarii să-şi blindeze imunitatea. Cei 23 de aleşi care sunt cercetaţi, au dosare penale pe rol sau aşteptă o sentinţă definitivă. Parlamentarii se pregătesc să oprească dosarele de corupţie care îi vizează direct, cel puţin procedurile de arestare şi percheziţie. O propunere de modificare a statutului parlamentarilor va transforma Comisiile Juridice din Parlament în tribunale politice paralele. O explicaţie a vitezei cu care parlamentarii doresc să-şi întărească imunitatea în faţa procurorilor este şi faptul că în ultimii şase ani DNA a trimis în judecată 23 de parlamentari şi 15 miniştri. În prezent, în Parlament sunt 23 de senatori şi deputaţi care sunt cercetaţi, au dosare penale pe rol sau aşteptă o sentinţă definitivă. Citeşte în text lista parlamentarilor cu probleme de corupţie. O modificare a legii, neasumată nominal încă de nici un politician, dar care apare scrisă explicit în proiectul de modificare în discuţie, spune că pentru ca un parlamentar să fie arestat, reţinut sau percheziţionat, procurorii DNA vor fi obligaţi să ducă în Parlament întreg probatoriul. Iar pe baza probatoriului senatorii şi deputaţii vor emite un fel de sentinţă în care spun dacă sunt sau nu de acord cu reţinerea, arestarea sau percheziţia. Astfel, potrivit draftului negociat de liderii grupurilor parlamentare pentru modificarea legii 96/2006 privind Statutul deputaţilor şi al senatorilor, cererea de reţinere, arestare sau percheziţie a deputatului ori a senatorului trebuie “să conţină temeiul legal şi motivele concrete în cazul respectiv care justifică măsura solicitată”, dar şi “probele relevante” pentru care se solicită o astfel de măsură. Integral in Gandul.
 SRI baga la apa un “personaj fabulos” demn de filmele cu agentul 007. Lunecos si abil, cotat cu o avere de cateva sute de milioane de euro, actionar la o companie cumparata de Yahoo, cu conturi in Elvetia, amenintat de vicepremier, urmarit de americani si Interpol si asociat cu FARC, expert in lupta corp la corp, fabulosul mafiot “Brendo” risca sa-si incheie cariera de lider de retea de trafic de cocaina in urma unor dovezi stranse cu ajutorul... SRI. DIICOT a cerut Tribunalului Capitalei arestarea a doi traficanti de cocaina, detinuti in Italia, pentru organizare de transporturi de ordinul sutelor de kilograme de droguri, pe relatia America de Sud – Europa de Vest, din reteaua lor facand parte columbieni, romani, bulgari si italieni, titreaza Mediafax.Politia Romana afirma ca aceasta retea avea legaturi directe cu membri FARC (The Revolutionary Armed Forces of Colombia), dar si cu membri din cadrul cartelelor columbiene, fiind cunoscuta ca una dintre cele mai active si ermetice retele de traficanti de droguri din Europa, cu membri extrem de violenti, care, sub coordonarea liderilor – inculpatii Banev Evelin Nikolov (48 de ani), zis “Brendo”, si Radoslav Georgiev Atanasov (42 de ani) – a organizat transporturi de cocaina, de ordinul sutelor de kilograme, pe relatia America de Sud – Europa de Vest. Integral in Romania Libera.
 Prima reacţie oficială a Ministerului Sănătăţii la controversa iscată de tăierea finanţării spitalelor private. Ministerul Sănătăţii a prezentat Guvernului, miercuri, o notă privind finanţarea din Fondul Naţional Unic de Asigurări Sociale de Sănătate (FNUASS) a furnizorilor de servicii medicale din sistemul privat, în care explică de ce nu mai susţine finanţarea spitalelor private din bani publici. Răspunsul oficial vine în urma scandalul născut în ultimele zile de propunerea ministrului. Raportul Ministerului Sănătăţii a fost prezentat Guvernului după ce ministrul Sănătăţii, Eugen Nicolăescu, a declarat sâmbătă, într-o conferinţă de presă la Târgu Mureş, că în noul contract-cadru, care va intra în vigoare de la 1 martie, se va stipula că banii publici vor susţine numai spitalele publice din România, fiind sistată finanţarea din fondurile Casei Naţionale de Asigurări de Sănătate (CNAS) pentru unităţile spitaliceşti private. Propunerea ministrului Sănătăţii, Eugen Nicolăescu, de a nu mai da bani de la bugetul de stat spitalelor private vine exact în anul în care România trebuie să aplice o Directivă a Uniunii Europene (UE) care spune că, din octombrie 2013, pacientul român se poate trata la orice spital din Uniunea Europeană pe banii statului. Integral in Adevarul.
 „Plagiatorul Cocean”, pus şef de Marga la ICR Cluj. Directorul adjunct al ICR Cluj, Pompei Cocean, a fost implicat într-un scandal de „copy -paste” cu răsunet în Franţa Profesorul Pompei Cocean a fost acuzat de furt de către colegii francezi. Pe Andrei Marga nu l-a deranjat. Andrei Marga a numit în fruntea filialei Cluj a ICR un profesor universitar care, în 2006, a fost acuzat de plagiat de o prestigioasă editură din Franţa. Atunci , Pompei Cocean a coordonat un colectiv de patru profesori care s-au ocupat de redactarea a două manuale de geografie pentru liceu. În urma scandalului, zeci de mii de manuale au fost trimise la topit. Acum, profesorul Pompei a fost numit de Marga director adjunct la ICR Cluj Napoca. În februarie 2006, „Evenimentul zilei” a fost primul ziar din România care a prezentat pe larg scandalul manualelor plagiate după un tratat de geografie editat în Franţa, cu 11 ani mai devreme. Povestea a avut un ecou internaţional şi asta pentru că cei care au reclamat plagiatul au fost profesorii universitari de la Asociaţia Franceză de Geografie, condusă la acel moment de Roger Reineri. Scandalul a pornit de la manualul de geografie pentru clasele a X-a şi a Xl-a. Editura Sigma din Bucureşti, care a câştigat dreptul de a edita şi tipări aceste cărţi, a apelat la un colectiv de profesori de geografie din Cluj, condus de profesorul Pompei Cocean, decanul Facultăţii de Geografie din cadrul UBB. După ce manualele au fost tipărite, a izbucnit scandalul. Asociaţia Franceză de Geografie a acuzat în termeni foarte duri partea română că a copiat pagini întregi din Tratatul de Geografie „Organizarea Spaţiului Mondial”, editat în 1905, în Franţa. Integral in EVZ
 100 Raspunsuri la Revista Presei 17 ianuarie / “Penalii uniţi” din Parlamentul României
 Sare'n Ochi17/01/2013 at 08:17
 theophyle17/01/2013 at 08:20
 clemycali17/01/2013 at 08:27
 theophyle17/01/2013 at 08:28
 Cetatean17/01/2013 at 08:28
 Daca parlamentarii “musca” acum din atributiile Justitiei, stati sa vedeti ce va fi la revizuirea Constitutiei. Nu vreau sa reiau ce scriam in episoadele finale din serialul Constitutia poporului “suveran”, ca sperii lumea.
 Traim vremuri in care hotii scriu legea si isi acorda dreptul de a fura.
 clemycali17/01/2013 at 08:35
 City, proiectul asta de modificare al statului parlamentarilor este “the road map” ptr revizuirea Constitutiei. Si chiar cred ca oamenii trebuie speriati ca sa inteleaga ce au votat in decembrie.
 Cetatean17/01/2013 at 08:44
 Stiu, clemy. Marea Adunare Nationala e pe drum.
 arrletty17/01/2013 at 08:50
 Lumea pe aici e gata lamurita.. Cum sa ajungi la restul lumii, asta mi se pare o problema.
 Cetatean17/01/2013 at 08:57
 Fac tot ce pot, crede-ma.
 tzucre17/01/2013 at 11:02
 Apropo de serialul despre justitie, sa ne anuntati cand apare varianta pdf. Eu il astept :-).
 theophyle17/01/2013 at 11:05
 Inca cateva zile – maximum o saptamana 🙂
 cedric17/01/2013 at 08:39
 iar s-a amanat sedinta CSM pt. alegerea vicepresedintelui. N-a fost cvorum :au lipsit cele doua reprezentante ale societatii civile, Pivniceru si inca trei.
 cedric17/01/2013 at 08:40
 Sunt porniti sa distruga CSM si chiar justitia pentru a-si apara penalii, in frunte cu Felix:
 http://www.ziare.com/stiri/justitie/atacul-slugilor-1212943
 clemycali17/01/2013 at 08:47
 Normal. Asta este tot ce ii intereseaza. Care vor fi costurile actiunii asteia Dumnezeu cu mila. 🙁
 Cetatean17/01/2013 at 08:43
 Vai ce ma mira absenta lor....! Daca as fi judecator (si bine ca nu sunt), m-as simti umilit de astfel de comportamente ale Fratiei Pivniceresei din CSM si as provoca la o confruntare profesionala (numai cu magistrati de fata) toata Fratia, plus Pivnicereasa si as da cu ei de pamant. Poarta degeaba robe, mai bine purtau o frunza de brusture in fata sin spate.
 cedric17/01/2013 at 08:49
 La cat sunt de nerusinati, nu cred ca le trebuie nici frunza!
 clemycali17/01/2013 at 08:49
 Buna idee dar cine sa o aplice? Purtatorii de robe care o acuza pe Alina Ghica ca nu s-a raliat puciului parlamentar din vara trecuta? Asa zisii juristi care vorbesc de suprematia judecatorilor fata de procurori ? Sa fim seriosi.
 mircea17/01/2013 at 08:51
 neata buna Theophyle ,Sare all 🙂
 taios ca un brici ascutit la curea de piele postarea de ieri a lui C.
 Acu vreo saptamana ,zappand tv-ul am vazut gadele umflat la fatza si fardat ca un flower power.Ma gandeam amuzat ca varanul l-a luat la pumni ca nu i-o fi iesit vreo emisiune dar cred ca avea falca umflata de la o masea 😆
 alesii neamului sunt in corzi si incearca acum sa profite de bresa de instabilitate din justitie/csm ptr. a scapa de dureri de cap si altele.Cand votul bate legea si bunul simt ,nu prea mai sunt sperante.
 Ca pana la urma ,cred eu,nu atat diferentele imense de averi ale oamenilor(multi dintre bogatii de carton cu mld.furate “legal” ) cat diferentele de educatie cultura perceptie a realitatii sunt cele mai periculoase ptr. toti.Setul de baza de principii si instrumente aflate la fundamentul oricaruia a ajuns sa difere atat de mult incat structural societatea este pulverizata ,credinta in cele sfinte s-a transformat in fariseism,mitocania si impunitatea au devenit valori supreme in viata etc etc.
 Nici nu-i de mirare ca exista atunci personaje care vor sa-si promoveze examenul auto cu ajutorul vrajitoarelor 😆 😆 citesc si ma crucesc
 mircea17/01/2013 at 08:53
 he-he 🙂 cand am inceput comentul erau numai doi Theo si Sare 🙂
 salutare tuturor 😆
 Cetatean17/01/2013 at 08:56
 salut! 🙂 scriam mai repede, omule, ca ajunge postarea la comentul cu numarul 100 si tu inca mai cumpanesti (rad si eu)
 Trebuie sa vezi neaparat poza cu Gadea gras, capturata de mine 😆 Prea-cucernicul pastor ros de apata post dupa Scriptura!
 mircea17/01/2013 at 09:00
 am vazut-o azi noapte tarziu ,am avut apoi un somn relaxant 😆
 Cetatean17/01/2013 at 09:00
 visai scene din Alien vs Predator 😈
 mircea17/01/2013 at 09:06
 the good shepherd(ce distributie !) amestecat cu o sedinta de exorcizare 😆
 Tzepelica17/01/2013 at 09:00
 Spectaculoasa “evolutie” : de la “Sa traiti bine !” la “Sa furati bine !”.
 mircea17/01/2013 at 09:01
 greu cu scrisul City,tot mai greu 🙁
 Cetatean17/01/2013 at 09:06
 de ce, mircea? 🙁 nu suna bine ce zici...
 mircea17/01/2013 at 09:10
 din pacate ,timpul disponibil si apoi ...am ajuns la a doua pereche de tvicari.Doctorul mi-a zis ca a sosit vremea ca sa-mi iau si ochelari ptr. citit/scris.
 Cetatean17/01/2013 at 09:12
 ochelarii, bine purtati, te fac mai tanar, mai ales daca ai si mustata bine aranjata si o privire de gentleman care a vazut multe in viata 😉 sotia isi va aduce aminte de tineretea romantica din privire ta cu subanteles 🙂
 mircea17/01/2013 at 09:19
 printez ce-ai scris si-l pun in rama ca sa-l citeasca nevasta-mea 🙂
 musteatza oala,ca Selim-Pasa(Nicolaescu in m.viteazul) ca in rest ma consolez..ca-n bancul ala cu nuci de cocos vs.nuci romanesti 😆
 Cetatean17/01/2013 at 09:25
 lasa, nu printa, sa ramana secret, doi barbati o vorba-aveau 😆
 mircea17/01/2013 at 09:28
 intamplator17/01/2013 at 09:09
 nu inteleg ce se mai screm astia sa ” coafeze” regulamentul deputatilor;
 daca tot l-au pus pe jiji in comisia juridica poate ca ar fi mai simplu sa-l puna pe el sa dea si ” regulamentul”
 ar fi simplu=daca esti deputat esti cel putin egal cu Dumnezeu!faci ce vrei,furi cat vrei-nu cat poti- si nu dai socoteala;
 ca esti la volan beat si omori un om cu masina,ai imunitate totala,daca esti deputat; ba chiar si o prevedere ca rudele mortului sa plateasca reparatia masinii;
 p.s dupa ce am citit interviul cu severin,n-ar trebui sa mai mire nimic,absolut nimic!
 theophyle17/01/2013 at 09:10
 Pentru interesati – Europa: 17 ianuarie 2013 / “Prima Pagina”
 Cetatean17/01/2013 at 09:10
 nu ne mai mira nimic pe noi cei de aici, insa concetateni de-ai nostri umbla pe drumuri in doua picioare desi ar trebui sa umble in patru cand merg la serviciu in Parlament.
 ria17/01/2013 at 09:14
 Chestia cu votul bate legea e din categoria : ” multi da’ p....i ” – pentru votantii la alegeri si “multi da’ penali”- pentru votantii din parlament
 Tzepelica17/01/2013 at 09:31
 Singura sansa sa scapam de astia ar fi sa le sugeram interlopilor sa candideze peste 4 ani.
 Cu “Camatarii”, Fane Spoitoru, “Spaniolu`”, “Austrianu`”, “Pitbull”, Mararu, “Marcel Chiaburu`”, “Piele” si altii ca ei in Parlament, am mai avea numai avantaje :
 – invartelile lor sunt de mai mica anvergura decat cele ale parlamentarilor de acum;
 – daca nu se inteleg, se extermina reciproc in rafuieli cu sabii/topoare, in cele doua Camere.
 Daca Becali a putut, cu siguranta ca si astia pot, n`asha ? 🙂
 vmaru17/01/2013 at 09:36
 Diana17/01/2013 at 09:41
 City, ce zici de retragerea Alinei Ghica?
 Cetatean17/01/2013 at 09:43
 Trebuia sa se retraga mai devreme. A inteles tarziu asta.
 Diana17/01/2013 at 09:45
 Te rog explica mai pe larg...
 mircea17/01/2013 at 09:48
 la o cafea mai lunga
 L.Boia „Minciuna este mitul fondator al României moderne”
 http://adevarul.ro/cultura/istorie/ce-facem-romAnia-lucian-boia-minciuna-mitul-fondator-romaniei-moderne-1_50f6d4e1dc344dc202414409/index.html#
 vmaru17/01/2013 at 10:09
 Ptr. unii, dupa ce/ daca citesc interviul, sunt sanse mari sa le stea cafeaua in gat sau sa faca puseu de tensiune 🙂
 Cetatean17/01/2013 at 09:52
 Cand stii ca Fratia abia astepta sa blocheze CSM si cauta un pretext, e destul ca a fost aleasa Oana Haineala (procuror). Nu iti dai seama ca pui gaz pe foc? Legal si moral, are tot dreptul sa candideze, insa cand vezi ca asta e pretext politic pentru blocarea CSM, faci un pas tactic in spate si ii lasi pe aia din Fratie fara obiectul muncii. Si asa ei nu pot argumenta de ce nu o vor pe haineala (aleas legal), insa daca tu candidezi ca vice, le oferi un motiv politic sa zica public ca nu e legala “rocada” (termen inventat de ziarele Varanului).
 lastnightmusic17/01/2013 at 10:07
 Asa suntem noi romanii, 🙁 facem pasi tactici inapoi. – “capul plecat sabia nu-l taie” e tot pas tactic inapoi. De aia am avut un singur Basescu si acum ne uitam cu binoclu si nu mai gasim unul, in loc sa gasim 20. “Legal si moral are tot dreptul” dar..... sa nu dam ocazie dusmanilor. Acum nu e momentul ! 🙂 Precauti traim, precauti murim. Mai frate, daca nu au pretextul asta, cauta altul , si apoi altul. Nu e de inteles.
 Acum lasa, ca degreaba societatea civila face efortur, degeaba niste oameni scriu pe bloguri ... daca ei judecatorii, si asociatiile lor zburatoare stau cu capul in nisip, sau datorita certurilor lor marunte fac ceea ce fac..... parca nici nu ar mertita ca societatea civila sa se mai ocupe de justitia “lor” ci de topicuri in care cei implicati nu sunt atit de jos, sau atit de josnici ca multi judecatori.
 Ma rog asa mi se par mie lucrurile de la distanta.... ca simplu cetatean
 Cetatean17/01/2013 at 10:13
 Primul paragraf scris de tine il inteleg, insa e gresit ca abordare. Nu am zis sa se faca pasi tactici “inapoi”. Cand ai zid in fata, nu dai cu capul in el (oricat de eroica ar fi atitudinea) sperand sa il strapungi, ci il ocolesti pur si simplu.
 lastnightmusic17/01/2013 at 10:27
 Cetatean, e drept ca eu mai musc, dar niciodata nu sunt nepoliticos. In schimb tu esti setentios.
 Foloseste te rog si dubitative. De ce ?: Experienta si preceptele tale de viata nu sunt universal valabile. Pentru ca sunt alte persoane sau alte popoare care au luat-o si de-a dreptul, sau care s-au opus.
 Citeste Vitelul si Stejarul cele 2 volume ale lui Soljenitzin – in care zidul tau este reprezentat de stejar
 La paragraful al 2lea pe care nu il intelegi , spun altfel:
 Daca vecinul isi bate nevasta si nevasta tipa, iar tu te duci si incerci sa o salvezi, iar ea iti spune: Ce te amesteci dumneata ? E barbatul meu, si ma bate !
 Tot asa cu societatea civila care vrea sa apere niste judecatori care , multi din ei sunt de tot rahatul.
 Cetatean17/01/2013 at 10:40
 TDS, nu sunt sententios. Frazarea mea poate parea sententioasa (ca e cu multe propozitii principale si cu subordonate clare, putin stilizate – ar fi culmea sa incerc sa scriu poetic pe acest blog, desi o pot face cu usurinta – ), insa eu scriu asa cum gandesc: fara a face rabat de la principii. Eu nu scriu despre experienta mea de viata, si nici nu dau sfaturi, ci descriu un model de actiune (politica sau juridica) pe care eu il consider conform Constitutiei, legilor si a ceea ce eu consider “binele public”. Si argumentez ce scriu. Cand scriu, nu imi exprim dubiile, ci convingerile.
 Paragraful al doilea al tau nu l-am comentat. Insa daca ai revenit asupra lui, iti spun: nu ‘judecatorii” merita si vor fi aparati, ci adevaratii judecatori. Daca ai fost atent, eu de multe ori am scris in postarile mele asa: adevarata independenta a magistratilor.
 cedric17/01/2013 at 09:58
 Un articol in care e scoasa in evidenta nemernicia Abramburicai:
 http://www.evz.ro/detalii/stiri/guvernul-fura-la-nota-cu-smecheria-unui-chelner-batran-1019670.html
 Imi place mult chestia cu DM si cred ca poate fi folosita in foarte multe situatii actuale, inclusiv in problema CSM!
 Cetatean17/01/2013 at 10:09
 ” Legea Educaţiei e limpede ca borvizul: „Cadrele didactice care ocupă funcţii de educatori/educatoare (...), învăţători/învăţătoare (...), şi care au dobândit formal, nonformal sau informal competenţe profesionale până la intrarea în vigoare a prezentei legi, îndeplinesc condiţia pentru ocuparea funcţiei didactice de profesor pentru învăţământul preşcolar, profesor pentru învăţământul primar (...) în baza unei metodologii de recunoaştere şi echivalare elaborate de Ministerul Educaţiei.”
 Vasăzică educatoarele şi învăţătorii aflaţi deja pe post NU trebuie să meargă la facultate! Ministrul Funeriu şi Guvernul Boc, n-au avut niciodată în cap o asemenea gogomănie. Era nevoie doar de o metodologie de recunoaştere şi echivalare, elaborată de minister. De ce un banal act de birocraţie s-a transformat într-o grandioasă transhumanţă a zeci de mii de educatori şi învăţători spre Universitate nu e greu de bănuit. De când bacalaureatul a încetat să mai fie un banc estival, „fabricile de diplome” ale clientelei politice se clatină de picioare de foame”.
 Am scris ieri:
 E vorba de art. 248, nu <b247, cum mintea ieri Ponta. Si nu au venit la el cohorte de educatoare si invatatoare sa il roage sa elimine acest articol care le trimitea la facultate, pentru simplul fapt ca legea prevede clar echivalarea studiilor printr-o metodologie pe care Sinistra Kati nu a dat-o.
 Mint si ea si Ponta de rup, si mai spun ca educatoarele i-au rugat sa le trimita la fabricile de dplome!!!
 Diana17/01/2013 at 10:23
 Multumesc, City. Mi-as dori ca judecatorii sa lupte mai mult pentru obrazul lor.
 Cat despre invatatorii aia, sa le fie de bine, avand in vedere cu cine au votat. Nu-i mai evalueaza “oamenii lui Funeriu”, dar sa-ivad acum “la facultate”, si ce facultate
 Cetatean17/01/2013 at 10:25
 As avea multe de povestit despre cei care educa si invata copiii si despre valorile pe care le transmit.
 Diana17/01/2013 at 10:27
 Pentru putini din fosti mei profesori mai am acum respect.
 ribelalu17/01/2013 at 10:28
 theophyle17/01/2013 at 10:40
 Buna, ribe 🙂
 Cetatean17/01/2013 at 10:41
 theophyle17/01/2013 at 10:39
 Pentru interesati – 142 de ani de la nasterea lui Iorga – o monografie
 Calendar: Nicole Iorga – 142 de ani
 lastnightmusic17/01/2013 at 11:05
 ref la ce am vorbit mai sus:
 Am o experienta considerabila in a sti ca intr-un fel percepe fabricantul calitatile produsului, iar clientul il percepe altfel si nu il cumpara pentru exact aceleasi calitati. Este o incongruenta frecventa.
 Am mai spus ca gresim daca il consideram pe client irational sau pe cei 65% care eu votat pentru Ponta (desi au vazut cele 7 luni de guvernare ) ca fiind idioti. NU vom cistiga alegerile daca vom considera in continuare ca bietii oameni au fost pacaliti, ci faptul ca bietii oameni au alte valori decit credem noi.
 Spunind asta fac urmatoarea speculatie, la ce s-a zis mai sus.
 1) TBasescu a spus si noi am crezut ca pentru judecatori dupa ce au primit independenta economica – avand salarii respectabila -este importanta libertatea pe care o au si pe care o vor pastra.
 2) Vedem ca la influentele concertate ale baronilor locali, judecatorii din diferite localitati iau atitudini ce fac rau justitiei.
 3) Speculatia mea spune: TB a gresit. Mai importanta decit libertatea de a judeca dupa constiinta sa , pentru judecator este puterea locala care se materializeaza prin sistemul de favoruri intre judecator si baron. Asta s-a mai vazut in istorie. Libertatea de a judeca vine cred din pacate pt noi si pt TB pe locul 3
 De aceea pare irational judecatorul desi el nu este. El are alte valori. In speculatia mea , si non e vero e ben trovato 🙂
 Cetatean17/01/2013 at 11:15
 TB nu a gresit, TB a spus adevarul.
 Ce fac acum judecatori care il revoca pe Danilet si o revoca pe Ghica are alte resurse decat relatia cu baronul de care zici tu.
 lastnightmusic17/01/2013 at 11:21
 🙂 Adevarul adevarat al lui TB ? Eu vorbeam de seturile de valori. Cind vorbim ” de adevaratii judecatori cei putin si neadevaratii judecatori cei multi”, avem o problema. o orbire care ne poate tine la aceleasi procente. Nu sunt unii mai adevarati decit altii , sunt toti un corp in care majoritatea voteaza surprinzator pt noi.
 Dar las-o asa. Ce am scris mai sus contine si alte adevaruri in afara speculatiei, iar vizitatorilor blogului li se pot parea utile prin citire directa
 Cetatean17/01/2013 at 11:25
 Nici nu aveam de gand sa mai comentez 😀
 Din “seturile de valori”, trebuie sa alegi acel set pentru care merita sa lupti pana la capat, stiind ca e cel adevarat.
 Adevarul nu este negociabil nici macar pentru un scor onorabil in alegeri.
 lastnightmusic17/01/2013 at 11:35
 da, nu ne intelegem, vorbim de lucruri diferite
 Cetatean17/01/2013 at 11:37
 stiu asta bine. insa va trebui sa le vorbim amandoi cu aceeasi convingere, fara a ne ataca.
 lastnightmusic17/01/2013 at 11:47
 Eu spun lucrurile la care ma pricep cel mai bine profesional, tu spui lucrurile la care te pricepi cel mai bine.( La celelalte sunt doar opinii si dat cu parerea) Cei ce ne citesc in tacere (si eventual iau notite) isi fac opinia fiecare dupa puterea lui. De castigat are think tank -ul Politeia. Parerea mea
 Cetatean17/01/2013 at 11:56
 Consider situatia lamurita, diviziunea muncii instalata si de acum inainte fara pericolul de a mai degenera.
 Uf, ce a fost asa de greu ? 😆
 lastnightmusic17/01/2013 at 13:08
 Uite ce a fost greu: Problema mare este cand noi structural vrem sa intelegem gresit ce spune celalalt.... Si mai ales cind ne pricepem chiar la toate... sau credem ca un frizer inteligent poate sa puna faianta artistic si viceversa. 🙂
 intamplator17/01/2013 at 11:17
 @tds&@cetatean
 e o intreaga filozofie as zice;
 daca in vestul ala cu care ne comparam,averile au fost facute de-a lungul veacurilor prin forta si sau folosirea inteligenta a oportunitatilor la noi averile -si inainte si acum-au fost facute prin ” shmecherii”
 in ” evul mediu” prin inselaciune sau ” ploconire” la altii in epoca moderna prin folosirea relatiilor( doar doua exemple: auschnit si mociornita-vezi contractele cu ” statul” ale celor doi)
 cei din ” vest” au inteles sa si le apere cu ” legea” cei de la noi si le apara cu ” shmecherii”
 un tip deshtept poate scrie un best seller pornind de la idea asta;
 restul e ....bloguiala
 intamplator17/01/2013 at 11:19
 completare: n-are rost sa spun cum s-au facut averile ” post decembriste”
 lastnightmusic17/01/2013 at 11:31
 intimplator, vad ca mi te adresezi si mie asa ca eu cred ca :
 Oprisan baronul a construit o structura de putere si bogatie in 20 de ani mai redutabila si mai rezistenta in viitor decit in 200 de ani de catre baronii talhari englezi.
 El va ramane in cartile de istorie. Legaturile prin casatorie intre primarii de acolo, faptul ca copiii lor merg si studiaza in Anglia , nepotii le fel, averile uriase care devin legitime, Nimeni nu va putea face diferenta intre baiatul lui MRU student la oxford si stranepotul lui Oprisan student tot acolo. Stranepotul lui Oprisan fiind bogat si incercind sa se inrudeasca cu printese din Olanda.
 ASTA e un POTENTIAL adevar pe care Judecatorului din Focsani i se pare plauzibil. Nu te sperie ?
 Pe mine m-au speriat babele care au votat cu Oprisan in linistea cabinei de vot desi puteau scuipa sau zgiria hirtia ?
 vmaru17/01/2013 at 11:45
 Adrian Toni Neacşu a mintit Alina Ghica nu si-a retras candidatura.
 http://www.evz.ro/detalii/stiri/lovitura-sub-centura-judecatorul-adrian-toni-neacsu-a-anuntat-cu-trambite-o-minciuna-1019726.html
 Diana17/01/2013 at 12:05
 Felicitari EVZ. Trambiteaza orice porcarie citesc pe FB 🙁
 Cetatean17/01/2013 at 11:58
 Mi-e rau. Devine telenovela cu final in are Neacsu va descoperi ca iubeste din copilarie pe Ghica iar Dumbrava e fiul din flori al lui Mircea Aron.
 Cetatean17/01/2013 at 12:12
 Lucian Boia comentator politic:
 1. “Ce nu îmi place este modul ăsta de umilinţă combinat cu şmecherie.
 Mă gândesc cum a fost chemat Ponta la Bruxelles şi i-au fost puse în faţă cele 11 reguli. Păi credeţi că dacă ar fi fost Polonia s-ar fi dus primul ministru? E o notă proastă pentru România care arată complexele noastre de inferioritate. Spre deosebire de noi, Polonia are complexe de superioritate, nu întotdeauna cele mai sănătoase, dar mai bune decât cele de inferioritate. Sau a fost episodul în care ministrul de externe britanic l-a convocat pe Ponta la aeroport şi el s-a dus. E incredibil aşa ceva, cum poate un ministru de externe să convoace un prim-ministru?”.
 2. “Credeţi că a fost un lucru bun condamnarea comunismului în 2006?
 Nu cred că a fost un lucru rău, aş exagera dacă aş spune asta, dar cred că a fost un lucru fără importanţă. Când declari solemn în Parlament că regimul a fost ilegitim şi criminal, aş avea unele rezerve. Sigur că a fost, dar nu a fost doar atât”.
 3. “E clar că Băsescu a interpretat într-un mod autoritar Constituţia şi şi-a pus oameni cheie în diverse posturi, dar nici ceilalţi nu au fost mai prejos. Cred că a fost o lovitură de stat în aceeaşi măsură în care şi Băsescu a fost un dictator.
 La punctul 3 am un comentariu: sa numeasca distinsul profesor o decizie a CCR in care Curtea ii da peste mana Presedintelui ca a interpretat si aplicat ilegal Constitutia sau ca a declansat, printr-o fapta concreta, CJNC-uri care au trebuit solutionate prin interventia CCR.
 Daca poate, il votez pe Boia ca Presedinte al Romaniei pe viata. Daca nu, sa cugete de doua ori. Sine ira et studio.
 turnofftheglory17/01/2013 at 13:04
 Am citit cu atentie articolul lui Boia. Eu as fi mai ponderat in critici. Sunt un basescian, dar daca ne distantam nitel si privim in ansamblu peisajul e destul de apropiat de ce spune acest domn.
 Imi plac comentatorii inversunati sa ii dea dreptate. “Antiromanul” Boia.
 lastnightmusic17/01/2013 at 13:13
 Da Tog ... si tu esti basescian ...... 🙂 Cred ca ar trebui facut un partid basescian – ca un partid Gaullist (am mai avansat chestia asta ) vor avea citeva milioane de voturi la citi basescieni exista. 🙂
 Tot asa toti il iubesc pe Eminescu .... ca pe un cadavru splendid.
 Cetatean17/01/2013 at 13:31
 Salut! Eu nu ma refer la aspectul politic, ci la cel juridic. Boia face aprecieri politice fara nici un fundament juridic.
 turnofftheglory17/01/2013 at 13:33
 Nici nu se pricepe la juridice. Comisia de la Venetia a fost cat se poate de clara. Las’ ca vine MCV-ul sa ii linisteasca.
 EuCuMine17/01/2013 at 14:07
 Cam avea dreptate Ghinea cand il critica pe Boia...
 Cetatean17/01/2013 at 12:15
 Tzepelica17/01/2013 at 12:18
 In teritoriu, Justitia e in mana mafiei locale.
 Unde se practica de veacuri un inversunat pupincurism (plecaciuni in fata marelui vizir – primar, sef de judet etc.).
 Astia se nasc, cresc si mor pupandu-i in dos pe mai marii zilei.
 Care le ofera ceva (protectie, bani, avantaje) sau care pot sa le traga bocanci in bot.
 Pe plan local intre procurori, avocati, politisti, judecatori, interlopi armonia e deplina.
 Si profitabila pt. toti.
 Asta e, de fapt, sistemul ticalosit.
 zigzag17/01/2013 at 13:22
 buna ziua tuturor! salut @Tzepe -ai suta la suta dreptate. in fiecare oras clanurile isi consolideaza influenta.iar dintre interlopi .. multi sunt turnatori la “meletie” si brat armat la vreun partid. cand comisarul soric a spus: ” .. si procurorii dau bani cu camata ” nu a mintit. era suficient ca cine a condus parchetul general sa ceara informatiile de la vreun serviciu.
 theophyle17/01/2013 at 13:18
 Un ultim omagiu adus de mine marelui Eminescu (cel putin acum la aniversarea lui) – Caragiale: Despre Eminescu – În Nirvana
 Il iubesc nespus pe Eminescu si nu numai pentru valoarea lui literara ci si pentru tragismul unui destin atat de romanesc – Tara in care geniile sfarsesc la balamuc sau emigreaza. Sa ne ierte Dumnezeu!
 lastnightmusic17/01/2013 at 13:47
 Stim ca il iubesti. Theophyle
 Din pacate Eminescu a fost agatat de tot ce este mediocru in Romania, sarbatorirea lui e prilej de mare plictiseala. El a fost pus de protocronistii romani intr-o racla intangibila aproape de tavan. fiind la indemana celor ca Marga, Vadim Tudor. sa ne arate ca ei sunt cei mai iubitori de Eminescu. Chiar ma bucur ca nu il mai avem pe Paunescu care de ziua asta statea ore la tv psalmodiind Eminescuuu, Eminescuuu, pe fond de muzica folc.
 Spunea un intelectual : Noi romanii nu suntem in stare sa iubim total , cu fanatism. Uite de pilda , zicea el, nimeni nu s-a sinucis din iubire pentru Eminescu
 La Damme linga Bruges in mai am vazut muzeul Till Eulenspiegel. Atit de frumos, atit de modern, atit de multe incercari de a iesi din cararile batatorite , atit de vizitat incit primul gind a fost ca un astfel de muzeu nu ar putea sa fie in Romania... caci ar sari toti idiotii ( cei cu poneiul roz) de fund in sus urlind ca Eminescu e cel pe care l-am invatat la Romana in clasa a 6 a si nu trebuie sa miscam nimic din imaginea asta. pentru ca am comite o blasfemie. Si astfel, nu stiu citi vizitatori are un muzeu Eminescu standard,
 Refuz sa ma gandesc cum ar fi primit de idioti un film Eminescu conceput in felul lui Eu si Orson Wells.
 Tonele de superlative si canoane pe care diriguitorii culturii de tip Marga l-au aruncat au facut ca sarbatorirea lui Eminescu sa devina ceva inchistat, ceva de bifat, ceva de uitat a doua zi
 vmaru17/01/2013 at 13:49
 cedric17/01/2013 at 13:46
 Se pare ca printre cei 41 de rapiti in Algeria se afla si un roman. Saracu, a picat nevinovat in lupta Frantei impotriva islamismului din Mali.
 La ora 14, MAE face declaratii.
 theophyle17/01/2013 at 13:48
 Aoaleu 🙁
 Avem acolo un comentator pe care nu l-am auzit de cam multisor. Sper din toata inima ca este bine!
 vmaru17/01/2013 at 13:51
 Sa speram ca nu a lucrat ptr. BP 🙁
 http://www.hotnews.ro/stiri-esential-14021701-luare-ostatici-algeria-printre-acestia-afla-roman.htm
 cedric17/01/2013 at 14:01
 Sa stii ca si eu m-am gandit la el, ne scria de undeva din desert. Sa speram ca n uare probleme.
 vmaru17/01/2013 at 14:06
 Se pare ca lucrurile stau rau 🙁 – “UPDATE 13.55 Sorin Sava, SRI: Unul sau mai multi romani au fost luati ostatici in Algeria, motiv pentru care la nivel national a fost constituita o celula de criza din care face parte si Serviciul Roman de Informatii, situatia fiind una “exceptionala”
 vmaru17/01/2013 at 13:56
 http://www.evz.ro/detalii/stiri/campania-din-mali-se-complica-islamistii-au-luat-ostatici-peste-40-de-angajati-straini-ai-10197.html
 intamplator17/01/2013 at 14:11
 @tds 11 31
 exact asta m a speriat si ma sperie si pe mine;
 dupa ce am pregatit-atat cat m-am priceput- 50 in 15 ani sa devina ” occidentali” in romania ,au devenit occidentali in austria si germania;angajati acolo fara teste;au spus doar unde au lucrat in romania si a fost suficient
 noi am ramas cu babele si oprisanii;
 nu ajuta cu nimic sa spunem ” am avut dreptate”;ramane sa speram ca generatia lui @cetatean va avea mai mult succes
 lastnightmusic17/01/2013 at 14:27
 Oprisan este deja Romania. Nici o guvernare nu il clinteste toate il imbogatesc pe el, neamurile lui si acolitii lui.
 Cind vorbim de o generatie noua, nu putem sa vorbim de ea global. Unii vor cistiga altii vor pierde unii vor avea succes altii nu.
 intamplator17/01/2013 at 14:12
 domnul din algeria il chema-sau semna -@titi sibani;sa speram ca nu i s-a intamplat nimic rau
 theophyle17/01/2013 at 14:14
 da, e el. Eu cred ca ii cunosc si numele adevarat deci o sa stim foarte repede.Doamne fereste!
 Tiberiu Orasanu17/01/2013 at 14:23
 Şi mie îmi pare rău pentru tizul meu. Putem face ceva?
 ps. am preluat articolul despre Iorga.
 theophyle17/01/2013 at 14:37
 am luat legatura sa vedem daca este vorba de el 🙁 Multumesc pentru preluare 🙂
 vmaru17/01/2013 at 14:22
 Mare minune daca se mai organizeaza Festivalul Enescu 🙁 Cat despre catastrofa de ministru.... ptr. el este dificil sa articuleze si o fraza – Daniel Barbu a mai spus, legat de organizarea Festivalului Enescu că este dificil de lucrat ”cu acest tip de personalităţi”.
 http://www.evz.ro/detalii/stiri/festivalul-enescu-prea-dificil-pentru-ministrul-culturii-barbu-poate-nu-sunt-eu-pregatit-sa-lu.html
 EuCuMine17/01/2013 at 14:35
 Mie imi cam pare rau de felul in care a ajuns. L-am cunoscut acum 10 ani cand mi-a fost profesor, iar pe vremea aceea era un om normal in gandire.
 Cred ca vinovat de halul in care a ajuns acum este fanatismul sau politic (inca de pe atunci era un sustinator ultra-devotat al liberalilor) combinat cu o seama de frustrari de ordin personal-financiar.
 cedric17/01/2013 at 14:51
 Mare canalie Nicolaescu. Face o declaratie din care rezulta ca noi si presa n-am inteles ce a vrut sa spuna. De fapt face un pas inapoi si o intoarce ca la Ploiesti.
 Astia aplica chestia aia din articolul lui Patrusca:DM. Daca n-a Mers, o dau la intors.
 cedric17/01/2013 at 15:19
 Vaaai! Ce fac algerienii? masacru? 35 de ostatici si 15 rapitori ucisi. Asa zice Al-Jazeera care pana acum au parut bine informati.
 theophyle17/01/2013 at 15:47
 Postare noua – România politică, câteva vorbe şi intrebări
 « România politică, câteva vorbe şi intrebări
 Europa: 17 ianuarie 2013 / “Prima Pagina” »


type: caselaw

text:
 26.1.2017
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 C 26/16
 Pedido de parecer consultivo apresentado ao Tribunal da EFTA pelo Norges Høyesterett, em 19 de fevereiro de 2016, no âmbito do processo Ski Taxi SA, Follo Taxi SA og Ski Follo Taxidrift AS v staten v/Konkurransetilsynet
 (Processo E-3/16)
 (2017/C 26/07)
 Por ofício de 19 de fevereiro de 2016 do Norges Høyesterett (Supremo Tribunal da Noruega), que deu entrada na secretaria do Tribunal da EFTA em 24 de fevereiro de 2016, foi apresentado um pedido de parecer consultivo no processo Ski Taxi SA, Follo Taxi SA og Ski Follo Taxidrift AS v staten v/Konkurransetilsynet, sobre as seguintes questões:
 1.
 Qual é o critério jurídico para determinar se um acordo entre empresas tem por objetivo restringir a concorrência na aceção do artigo 53.o do Acordo EEE?
 a)
 No presente contexto, é suficiente para poder classificar um comportamento como uma infração por objetivo, nos termos do artigo 53.o do Acordo EEE, que a cooperação seja suscetível de restringir a concorrência?
 2.
 Qual é a relevância jurídica para a questão de saber se um comportamento constitui uma infração por objetivo, que esta cooperação tenha tido lugar abertamente perante a autoridade adjudicante?
 3.
 Especialmente, que critérios devem ser salientados ao apreciar se deve ser considerada uma infração por objetivo a cooperação que assuma a forma de duas empresas concorrentes que apresentem uma proposta conjunta através de uma empresa comum e em que as duas empresas são subcontratantes da empresa comum?