type: wikipedia

text:
A mezőgazdaság kialakulása alatt a földművelés és állattenyésztés megkezdése értendő, mely kb. 10 000 évvel ezelőtt indult. A nemzetgazdaság e fontos ága a termőföld hasznosítása útján állítja elő termékeit, melyek nyersen vagy feldolgozva kerülnek emberi fogyasztásra, illetve termelő felhasználásra. A mezőgazdasági termelés nagyságát és irányát nagyban befolyásolja a talaj és az éghajlat. Tágabb értelemben a mezőgazdaság fogalomkörébe sorolják még a halászatot és az erdészetet is. A halászattal, vadászattal, gyűjtögetéssel szemben a mezőgazdaság már célirányos, tudatos termelési tevékenység, ami eleinte csak kiegészítette a természetből nyert táplálékokat. Később aztán a természetes vegetáció megritkításával, gumós és lágyszárú növényi részek ültetésével jutottak terméshez. Több növényfaj termesztésbe vonása, valamint az állatfajok háziasítása jelentette az első nagy előrelépést.
 A háziasítás
 Megjelenése óta az ember vadászatból, halászatból és gyűjtögetésből élt. Az emberiség élettere az őskőkor végén majdnem az egész, vegetációval takart földkerekségre kiterjedt, kivéve a zord sarkvidéki területet és a Csendes-óceán egyes szigeteit. A földművelés korszaka a jégkorszakbeli eljegesedés, lehűlés miatt nem egy időben kezdődött meg az egész Földön, hanem egymáshoz képest eltolódva. A jég elolvadása, a paleolitikum vége évezredeken át tartott. Miután ez a peremvidéken 10 000 körül kezdődött el, a jégtakaró csak 2000 évvel később vonult vissza Közép- és Észak-Európáig. 6000 körül Skandinávia teljesen jégmentes volt.
 A jégpáncél olvadása miatt megemelkedett a tengerszint. A jégkorszak állatai, például a szibériai és észak-amerikai mamutok kihaltak, a rénszarvasok észak felé vándoroltak, a lovak, bölények megritkultak.
 A fátlan tundra határa szintén észak felé tolódott, ezt előbb tűlevelű, később pedig lombos erdők követték. Ennek megfelelően a neolit forradalom törzsterülete a Közel-Keleten, Mezopotámiában, Egyiptomban és a Földközi-tenger medencéjének keleti részében volt.
 A földművelés először 8000 körül kezdődött meg a Közel-Keleten, a „termékeny félhold” területén, a Zagrosz- és Toros-hegység azon dombos nyúlványain, melyek félkörben a Tigris- és az Eufrátesz-síkság kettős folyamvidékét fogják át. Majdnem egyidejűleg alakult ki a mezei termények célirányos művelése egymástól függetlenül a világ legalább három másik tájékán: Kelet-Ázsiában, Mexikóban és Peruban is.
 A földművelés "megszületésének" helye, elterjedésének módja vitatott kérdés. A régészek egy része úgy véli, hogy a földművelés kialakulására több helyen egyidejűleg történt, így az ősi Európában, Törökországban, Mezopotámiában, Palesztinában és Egyiptomban.
 A földművelés kialakulásának okát Gordon Childe brit tudós az utolsó jégkorszak után bekövetkezett drámai éghajlati változásokban jelölte meg, melyek oda vezettek, hogy a nagyobb embercsapatok egységesebben verődtek össze a még lakható, azaz nem kiszáradt és nem lepusztult vidékeken, így i.e. 4500 körül Egyiptomban, a Nílus völgyében. A lakosság összetömörülése és az élelmiszer szűkös volta kényszerítette volna az embereket a földművelésre. Más kutatók, így például Robert J. Braidwood, szerint azonban az éghajlati változások nem voltak oly mélyrehatóak. A földművelés Braidwood elméletében olyan kedvező területeken fejlődött ki, ahol az emberek, állatok és ehető növények régóta tartósan egymás mellett éltek.
 Az őskőkor emberei a törzsszövetségeken belül eljutottak szellemi és fizikai fejlődésük határáig. Vívmányaik közé számítottak széles körű ismereteik a szerszámok, fegyverek, szállás, ruházat és edények készítéséhez szükséges anyagokról. Ezek a lehetőségek és élelmiszerforrások változásával módosultak. A vadászat technikái szintén változtak. Az addig elejtett állatok, a mamut és a rénszarvas helyébe sok kisebb faj, őstulok, vaddisznó, szarvas, őz és jávorszarvas lépett. A vadászat során zsákmányolt állatok – melyek vándorlását nem kellett követni, mert ezek állandóan ugyanazon a területen tartózkodtak – sokfélék voltak, s ez megkövetelte, hogy pontos ismereteik legyenek az állatok viselkedéséről és a táj nyújtotta más táplálékokról. A vadászok és gyűjtögetők az élelemválaszték bővülésével egyre jobban megismerték közvetlen környezetüket, így egyre nagyobb kínálat állt rendelkezésükre a növényi és állati táplálékból. Az így specializálódott gyűjtögetők a gazdag táplálékforrással rendelkező területeken többé-kevésbé meg tudtak telepedni. Másrészt a felesleges élelmiszerek tárolása nagyobb edényeket igényelt, melyek csak nehezen voltak szállíthatók.
 A „termékeny félhold” területén nőtt egy szálas fűféle, a vadbúza, melynek magjai igen nagyok és könnyen learathatók voltak, s mely a nyugati világ legfontosabb kultúrnövénye lett. Így indult el a domesztikáció folyamata, azaz a vad forma átváltozása egy más jellegű, az emberi szükségletekhez alkalmazkodó kultúrformává ott, ahol a termékeny fűféle az egész területet beborító, zárt növényzetet alkotott. Ez a vadbúza olyan sűrűn nőtt, hogy abból – amint azt Jack R. Harlan növénykutató kísérletei bizonyították – puszta kézzel és még inkább kőkorszaki eszközökkel háromhetes érésidőn belül a történelem előtt idők gyűjtögető családja többet tudott learatni, mint amennyit egy évben felhasznált.
 A földművelés és az állattenyésztés kialakulása nagyon biztonságos táplálkozási lehetőségeket nyújtott. Egyenes következményként valóságos népességrobbanás következett be: a paleolitikum végén, úgy 30 000 évvel ezelőtt – jóllehet a Homo sapiens már megtalálható az egész Óvilágban, Ausztráliában és Amerikában – 6 millió ember élt a Földön. A neolitikumban, i.e. 8000 és 6000 között már mintegy 80 millió.
 A földművelés előfeltételei
 Az első, emberek által elvetett mezei termények különböző búza- és árpafajták voltak, így a kétsoros árpa és az egyszerű búza, illetve tönkebúza. A növények domesztikált formái egyértelműen különböznek a vad formától, a búza esetében olyannyira, hogy a megművelt növény az ember nélkül nem tudna tovább létezni.
 Ezek a táplálékforrásban bekövetkezett változások nem egy célirányos beavatkozástól függtek, hanem az alkalmazkodás és a nem tudatos kiválasztás folyamatától, ahogy azt a neolitikum gyűjtögetői végezték.
 A vadbúza rendelkezik azzal a természeti adottsággal, hogy az érett kalászok felbomlanak és a magok kihullanak. A hosszú toklászok révén az anyanövényből a magok messze hulltak, és a földet érést követően viszonylag szilárdan ültek a talajban. Valamennyi vadon növő fűfélének ez a tulajdonsága egyfajta „önültetési” folyamatot biztosít. Ami a természetben észszerű folyamat, az a vadbúza első gyűjtője számára hátrányt jelentett, mivel a magvak elhullása csökkentette a termést. Vagy éretlen gabonát kellett begyűjteni, vagy az érés idején nagy veszteségek keletkeztek.
 De éppen ez a kellemetlen helyzet vezetett el a kultúrnövényhez. A domesztikáció a növény normálistól eltérő tulajdonságaira alapult. A genetikai hiányosságok miatt számos búzanövény nem tudta kalászait szétszórni és nem tudott szaporodni. Ezért az érés idején éppen ezekből a magokból nagyobb mennyiséget nyertek, mint a normálisokból. A betakarítás vége felé csak az elütő típusú növényeknek lehetett még magja.
 A termésből a faluba történő beszállításakor valószínűleg sok elveszett. A magok szerencsés körülmények között kedvező talajba hullottak, kivált hogy az első települések mindig vízlelőhelyek közelében és a dombos vidéken növő vad formáktól jelentős távolságra álltak. A következő évben kihajtó növények többségükben nem szóródó fajták voltak és a falu közelében nőttek, tehát előnyösen aratták le őket. Ennek a nem tudatos szelekciónak állandó ismétlődése végül egyre nagyobb és termékenyebb búzaföldek kialakulásához vezetett, a falu közelében. Hasonló változás ment végbe minden egyes nem maghullató növény esetében, melyeket az ember gyűjtött. A döntő lépés a valóságos földművelés felé azután az értékes magvak megőrzésével és tervszerű vetésével következett be.
 Az első növény, melyet i.e. 4000 körül Kínában termesztettek, a köles volt. Vad formája a Sárga-folyó középső folyásánál egy erdő nélküli területen, de termékeny lösztalajon nőtt. Már 4000 körül termesztettek Észak-Kína falvaiban muhart. Maguk a falvak, így Pan-Po, meglehetősen nagyok voltak (kb. 600 lakos). A szokásos vesszőfonatú, agyagból vert falú épületeket gyűrű alakú árok védelmezte, és a számos éléstár igen fejlett mezőgazdaságra utal.
 Kína jelenleg legfontosabb kultúrnövényét, a rizst, melynek vad formája Dél-Kína szubtropikus éghajlata alatt nő, i.e. 3000 körül domesztikálták.
 Még korábban volt földművelés Délkelet-Ázsiában. Thaiföldön az i.e. 7000 körüli időtől domesztikált lóbabot és egy borsófajtát találtak. Rizstermesztéssel valószínűleg már egy évezreddel a kínai művelés előtt foglalkoztak.
 Egy időben kezdődött el a földművelés Mexikóban és Peruban. Mexikó kedvező előfeltételek birtokában volt, mert itt a föld a legeltérőbb természeti feltételekkel rendelkezett, és a sokféle talajminőség az élvezhető vad növények ugyanolyan sokféleségét biztosította. Ezek azonban – nem úgy, mint a Közel-Keleten – nem borították el az egész földterületet, úgyhogy a megtelepedő életmód csak jóval később következett be.
 Közép-Amerika legfontosabb élelmiszernövénye, mely az indián maja és azték kultúrák alapja lett, a kukorica volt. A legrégibb leletek az i.e. 5200-3400 közötti időszakból származnak. Még korábban domesztikálták a tököt és a babot. A neolitikus földművelés legrégibb amerikai leletei a Mexikói-öböl barlangjaiban, a Rio Grande-től délre találhatók (kb. i.e. 7000).
 Peru magasan fekvő területén, amely gazdag vízben és vadban, feltehetően már i.e. 15 000 körül letelepültek vadászok és gyűjtögetők. A célirányos termesztés legrégebbi leletei kb. 5600-ra datálhatók. A csendes-óceáni partvidékek éghajlati sajátosságuknál fogva igen kellemetlen feltételeket nyújtottak a földművelésre; egyedül a tök tenyészett. A rendszeres termesztés ott csak 2500-ban következett el, miután a technikák és növények a felföldről a tengerpartra eljutottak.
 A most már elegendő élelmiszerkínálat, a kevesebb vadászbaleset és különösen a gyermekgyilkosságok – mely a nomád életmódot folytató vadászok esetében túlélési szükségszerűség volt – visszaszorulása következtében jelentősen gyarapodott a népesség. Egy-egy település lakosainak száma csakhamar meghaladta táplálék lehetőségeit, úgyhogy egyes csoportok elvándoroltak, miután megfelelő vidéket találtak új falu alapítására. A földművelés döntően lendítette előre az emberi képességek fejlődését, és ezzel a civilizáció alapjává vált.
 Állattenyésztés
 Hasonló módon folyt az állatok háziasítása, jóllehet itt az ember által végzett tudatos tevékenység nagyobb szerepet játszott. A tenyésztés bizonyos alapelveit az őskőkori emberek már ismerhették, mivel a legjobb állatokat nem ölték meg, hanem a fajfenntartás céljából életben tartották.
 Tökéletesített vadásztechnikák. Így egész csordáknak karámba terelése - ahol azokat könnyebben leölhették - vezetett végül is a házi állattartáshoz. Az első háziállat feltehetőleg a farkas volt, amiből még a neolitikum kezdete előtt lett a kutya, inkább a vadászati, mint táplálkozási célokból. A többi háziállatok – a kecske és a juh Perzsiában és Anatóliában i.e. 7000 körül – ezenfelül még azzal az előnnyel is rendelkeztek, hogy csordákban élő állatok voltak, tehát egy vezérállatot követtek. Az emberi szelekció a termékenyebb és engedelmesebb állatok javára fokozatosan pótolta a természetes kiválasztódást.
 A mai Iránban a Perzsa-öböltől északra Ali-Kos helységben talált leletek háziasított kecskékről és juhokról tanúskodnak az i.e. 6500 körüli időből. Mindkét állatot nemcsak vágóállatként, hanem gyapjuk és tejük miatt is tartották. A sertések, melyeket 6000 körül domesztikáltak, igényes táplálékuk miatt és annál a tulajdonságuknál fogva, hogy betegségterjesztők, kisebb szerepet játszottak. Inkább kultikus jelentőségük volt Közel-Kelet régióiban az őstulkoknak, mint a férfiasság és az erő jelképeinek.
 A domesztikáció során a növények és az állatok ugyanúgy alkalmazkodtak az emberekhez és céljaikhoz, mint az ember saját kultúrtermékeihez. A vadászat és a gyűjtögetők korát a mezei termények első termesztése követte. Az állattenyésztéssel a kevert mezőgazdaság korszaka, továbbá azt követően az emberi formációknak földművelőkre és állattenyésztőkre történő szétválása kezdődött meg, a mindenkori eltérő kulturális jellegzetességekkel.
 A paraszti kultúrák keretében fejlődtek ki azok a technikák és az emberi közösségek első struktúrái, melyek a korai magas kultúrákhoz vezettek. A mezőgazdaság fölöslegei lehetővé tették az egyes tevékenységek specializálódását, és a munkamegosztás olyan bonyolult feladatok megvalósítására nyújtott lehetőséget, melyekre egyes családok vagy vadászcsoportosulások nem lettek volna képesek, így például a mezőgazdaság intenzívebbé tétele öntözőberendezésekkel, védelmi berendezések építése és a papok és a harcosok különálló csoportjainak eltartása.
 További lapok
 Gimbutas Marija
 Források
 Az ókori Kelet. Usborne Képes világtörténelem. Park Könyvkiadó 1994.
 További információk
 Növénytermesztés.lap.hu - linkgyűjtemény
 Gazdaságtörténet


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2016 07 05
 COM(2016) 440 final
 2016/0202(NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl Protokolo (2015 m.), kuriuo iš dalies keičiamas Sutarties dėl civilinės aviacijos orlaivių prekybos priedas, kuriame pateikiamas prekių sąrašas, sudarymo Europos Sąjungos vardu
 AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS
 •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai
 1979 m. Tokijo raunde buvo priimta daugiašalė Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) sutartis dėl civilinės aviacijos orlaivių prekybos (ATCA).
 Ji įsigaliojo 1980 m. sausio 1 d. ir ją jau pasirašė 32 šalys (Airija, Albanija, Austrija, Belgija, Bulgarija, Danija, Egiptas, Estija, Europos Sąjunga, Graikija, Gruzija, Italija, Ispanija, Japonija, Juodkalnija, Jungtinė Karalystė, Jungtinės Valstijos, Kanada, Kinija, Kinijos Taipėjus, Latvija, Liuksemburgas, Lietuva, Makao, Malta, Norvegija, Nyderlandai, Portugalija, Prancūzija, Rumunija, Švedija, Šveicarija ir Vokietija).
 Sutartimi panaikinami importo muitai, taikomi visiems orlaiviams, išskyrus karinius orlaivius, taip pat visoms kitoms prekėms, kurioms taikoma ši sutartis, visų pirma civilinių orlaivių varikliams ir jų detalėms bei mazgams, civilinių orlaivių mazgams ir jų dalims, imituojamo skrydžio treniruokliams ir jų detalėms bei mazgams.
 Jame pateikiamos nuostatos dėl civilinių orlaivių viešųjų pirkimų, skatinimų pirkti draudimo ir valstybės finansinės paramos civilinės aviacijos orlaivių sektoriuje.
 ATCA sutarties priede išvardytos prekės, kurioms netaikomas muito mokestis arba taikomas bemuitis režimas, jei šios prekės skirtos naudoti civiliniuose orlaiviuose arba imituojamo skrydžio treniruokliuose ir įmontuojamos į juos gamybos, remonto, techninės priežiūros, rekonstrukcijos, modifikacijos ar transformavimo metu. Sutarties priede išvardytos prekės muitinės tikslais priskiriamos atitinkamoms Pasaulio muitinių organizacijos sukurtos Suderintos prekių aprašymo ir kodavimo sistemos (toliau – Suderinta sistema) tarifų pozicijoms.
 Priėmus ATCA buvo priimtos įvairios Suderintos sistemos redakcijos. Todėl ATCA priedas buvo keletą kartų iš dalies pakeistas siekiant į tą priedą perkelti pakeitimus, padarytus naujose Suderintos sistemos redakcijose.
 2001 m. lapkričio mėn. buvo priimtas protokolas, kuriuo iš dalies pakeistas ATCA priedas ir į jį perkelti pakeitimai, padaryti Suderintos sistemos 1992, 1996 ir 2002 m. redakcijose.
 2007 m. buvo priimta dar viena Suderintos sistemos redakcija, todėl PPO civilinės aviacijos orlaivių komitetas nuo 2008 m. rengė ATCA priede išvardytų prekių sąrašo pakeitimus, siekdamas juos suderinti su Suderintos sistemos 2007 m. redakcija.
 Po kelerius metus trukusių diskusijų PPO civilinės aviacijos orlaivių prekybos komitetas 2015 m. lapkričio 5 d. sutiko leisti priimti patikslintą 1979 m. Sutarties dėl civilinės aviacijos orlaivių prekybos prekių sąrašą, priimant protokolą, kuriuos iš dalies keičiamas ATCA priedas.
 Šiose diskusijose dalyvavo ATCA pasirašiusios valstybės narės.
 •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis
 2001 m. lapkričio mėn. susitariančios šalys priėmė protokolą, kuriuo iš dalies pakeistas ATCA priedas ir į jį perkelti pakeitimai, padaryti Suderintos sistemos 1992, 1996 ir 2002 m. redakcijose.
 Pagal naująjį protokolą, kurį PPO civilinės aviacijos orlaivių prekybos komitetas 2015 m. lapkričio 5 d. sutiko leisti priimti, bus pakeistas 2001 m. protokolas, siekiant jį suderinti su Suderintos sistemos 2007 m. redakcija.
 •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis
 Dera su bendra prekybos politika.
 2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI
 •Teisinis pagrindas
 Protokolas apima bendros prekybos politikos klausimus, o pakeitimas susijęs su techniniu tarptautinės sutarties atnaujinimu, nekeičiant jos taikymo srities ir turinio.
 Taikoma Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 1 dalis kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punktu.
 •Subsidiarumas (dėl neišimtinės kompetencijos), proporcingumas ir priemonės pasirinkimas
 Europos Sąjunga ir kai kurios valstybės narės yra pasirašiusios ATCA.
 Protokolas apima bendros prekybos politikos klausimus, o pakeitimas susijęs su techniniu tarptautinės sutarties atnaujinimu, nekeičiant jos taikymo srities ir turinio.
 Atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 1 dalį kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punktu, Komisija Tarybai teikia pasiūlymą dėl sprendimo dėl Protokolo, kuriuo iš dalies keičiamas ATCA priedas, kuriame pateikiamas prekių sąrašas.
 3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
 •Ex post vertinimas ir galiojančių teisės aktų tinkamumo patikros
 Kadangi šis sprendimas susijęs su techniniu galiojančios tarptautinės sutarties atnaujinimu, nekeičiant jos taikymo srities ar turinio, ex post vertinimas ir tinkamumo patikros nebuvo atlikti.
 •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis
 Komisija nerengė konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis. Protokolo klausimą kelerius metus svarstė PPO civilinės aviacijos orlaivių prekybos komitetas.
 Šiose diskusijose dalyvavo ATCA pasirašiusios valstybės narės ir Europos Komisija.
 •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas
 Protokolo klausimą kelerius metus svarstė PPO civilinės aviacijos orlaivių prekybos komitetas.
 •Poveikio vertinimas
 Kadangi šis sprendimas susijęs su techniniu galiojančios tarptautinės sutarties atnaujinimu, nekeičiant jos taikymo srities ar turinio, poveikio vertinimas nebuvo atliktas.
 •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas
 Šiuo sprendimu nei sukuriama papildoma reglamentavimo našta, nei ji sumažinama, nes jis susijęs su techniniu galiojančios tarptautinės sutarties atnaujinimu, nekeičiant jos taikymo srities ar turinio.
 •Pagrindinės teisės
 Kadangi šis sprendimas susijęs su techniniu galiojančios tarptautinės sutarties atnaujinimu, nekeičiant jos taikymo srities ar turinio, poveikis pagrindinėms teisėms nedaromas.
 4.POVEIKIS BIUDŽETUI
 Šis pasiūlymas neturi poveikio Sąjungos biudžetui.
 5.KITI ELEMENTAI
 •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka
 Šis protokolas įsigalioja tose sutartį pasirašiusiose šalyse, kurios jį priima
 2016 m. liepos 1 d. Vėliau kiekvienai kitai sutartį pasirašiusiai šaliai jis įsigalioja 30-tą dieną po jo priėmimo dienos.
 •Aiškinamieji dokumentai (direktyvoms)
 Netaikoma.
 •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas
 Kaip paaiškinta protokole, pakeitimo tikslas – techninis pakeitimų, padarytų Suderintos sistemos 2007 m. redakcijoje, perkėlimas į ATCA priedą, kuriame pateikiamas prekių sąrašas.
 Atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 1 dalį kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punktu, Komisija Tarybai teikia sprendimo dėl Protokolo, kuriuo iš dalies keičiamas ATCA priedas, kuriame pateikiamas prekių sąrašas, pasiūlymą.
 2016/0202 (NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl Protokolo (2015 m.), kuriuo iš dalies keičiamas Sutarties dėl civilinės aviacijos orlaivių prekybos priedas, kuriame pateikiamas prekių sąrašas, sudarymo Europos Sąjungos vardu
 EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 1 dalį kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punktu,
 atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
 atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą,
 kadangi:
 (1)Tarybos sprendimu (80/271/EEB)
 1
 pritarta GATT sutarties dėl prekybos civilinės aviacijos lėktuvais (toliau – Sutartis) sudarymui;
 (2)2015 m. lapkričio 5 d. Ženevoje Sutartį pasirašiusios šalys per savo atstovus susitarė, kad galima priimti Protokolą (2015 m.), kuriuo iš dalies keičiamas Sutarties dėl prekybos civilinės aviacijos lėktuvais priedas (toliau – protokolas), į Sutarties dėl prekybos civilinės aviacijos lėktuvais priedą perkeliant pakeitimus, padarytus Suderintos prekių aprašymo ir kodavimo sistemos 2007 m. redakcijoje;
 (3)Protokolas turėtų būti sudarytas Europos Sąjungos vardu,
 PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
 1 straipsnis
 Europos Sąjungos vardu sudaromas Protokolas (2015 m.), kuriuo iš dalies keičiamas Sutarties dėl prekybos civilinės aviacijos lėktuvais priedas.
 Protokolo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.
 2 straipsnis
 Tarybos pirmininkas paskiria asmenį (-is), įgaliotą (-us) Sąjungos vardu deponuoti priėmimo dokumentą ir taip išreikšti Sąjungos sutikimą laikytis Protokolo
 2
 .
 3 straipsnis
 Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
 Priimta Briuselyje
 Tarybos vardu
 Pirmininkas
 (1)
 OL L 71, 1980 3 17, p. 1.
 (2)
 Protokolo įsigaliojimo datą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbs Tarybos generalinis sekretoriatas.
 ---documentbreak---
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2016 07 05
 COM(2016) 440 final
 PRIEDAS
 prie
 Tarybos sprendimo pasiūlymo
 dėl Protokolo (2015 m.), kuriuo iš dalies keičiamas Sutarties dėl civilinės aviacijos orlaivių prekybos priedas, kuriame pateikiamas prekių sąrašas, sudarymo Europos Sąjungos vardu
 PRIEDAS
 PROTOKOLAS (2015 M.), KURIUO IŠ DALIES KEIČIAMAS SUTARTIES DĖL CIVILINĖS AVIACIJOS ORLAIVIŲ PREKYBOS PRIEDAS
 Sutartį dėl civilinės aviacijos orlaivių prekybos (toliau – Sutartis) pasirašiusios šalys,
 BAIGUSIOS derybas, kurių tikslas pakeitimus, padarytus Suderintos prekių aprašymo ir kodavimo sistemos (toliau – Suderinta sistema) 2007 m. redakcijoje, perkelti į Sutarties priedą,
 Per savo atstovus SUSITARĖ:
 1.Šio Protokolo priedas, įsigaliojęs pagal 3 dalį, pakeičia Sutarties dėl civilinės aviacijos orlaivių prekybos priedą.
 2.Protokolą gali priimti Sutartį pasirašiusios šalys.
 3.Šis Protokolas įsigalioja Sutartį pasirašiusiose šalyse, kurios jį priims, 2016 m. liepos 1 d. Vėliau kiekvienoje kitoje Sutartį pasirašiusioje šalyje jis įsigalioja 30-tą dieną po jo priėmimo dienos.
 4.Šis Protokolas deponuojamas Pasaulio prekybos organizacijos generaliniam direktoriui, kuris nedelsdamas kiekvienai Sutartį pasirašiusiai šaliai ir kiekvienai narei pateikia patvirtintą šio Protokolo kopiją ir pranešimą apie kiekvieną jo priėmimo aktą pagal 2 dalį.
 5.Šis Protokolas registruojamas pagal Jungtinių Tautų Chartijos 102 straipsnio nuostatas.
 6.Šis Protokolas susijęs tik su muitais ir kitais mokesčiais pagal Sutarties 2 straipsnį. Išskyrus atvejus, kai reikia taikyti bemuitį režimą prekėms, kurioms taikomas šis Protokolas, šiuo sprendimu iš dalies pakeisto Protokolo arba Sutarties nuostatos nepakeičia Sutartį pasirašiusių šalių teisių ir pareigų ir neturi joms jokios įtakos, nes jos pradedamos taikyti dieną prieš šio Protokolo įsigaliojimą pagal PPO susitarimus, nurodytus Pasaulio prekybos organizacijos steigimo sutarties II straipsnyje.
 PRIIMTA 2015 m. lapkričio 5 d. Ženevoje vienu egzemplioriumi anglų, prancūzų ir ispanų kalbomis, visi tekstai yra autentiški.
 _______________
 PRIEDAS
 PREKĖS, KURIOMS TAIKOMA ŠI SUTARTIS
 1.Prekės, kurioms taikoma Sutartis, yra apibūdintos Sutarties dėl prekybos civilinės aviacijos orlaiviais 1 straipsnyje.
 2.Šalys susitaria, kad prekėms, kurių aprašymas pateiktas toliau ir kurios yra priskiriamos atitinkamoms Suderintos sistemos pozicijoms ir subpozicijoms, netaikomas muito mokestis arba jos nuo jo atleidžiamos, jei šios prekės skirtos naudoti civilinės aviacijos orlaiviuose arba imituojamo skrydžio treniruokliuose
 1
 ir įmontuojamos į juos jų gamybos, remonto, techninės priežiūros, rekonstrukcijos, modifikacijos ar transformavimo metu.
 3.Į šių prekių sąrašą neįtrauktos:
 nesukomplektuotos arba nebaigtos gaminti prekės, nebent jos turi pagrindinių sukomplektuotos arba užbaigtos detalės, sudedamosios dalies, mazgo dalies ar kito civilinės aviacijos orlaivio arba imituojamo skrydžio treniruoklio* įrangos dalių požymių (pvz., gaminys, kuriame nurodytas civilinės aviacijos orlaivio gamintojo detalės numeris);
 bet kokio pavidalo medžiagos (pvz., lakštai, plokštės, profiliuotos formos, juostos, strypai, vamzdžiai, vamzdeliai ir kiti ruošiniai), nebent jos yra taip supjaustytos arba tokios formos, kad gali būti įmontuojamos į civilinės aviacijos orlaivius arba imituojamo skrydžio treniruoklius* (pvz., gaminys, kuriame nurodytas civilinės aviacijos orlaivio gamintojo detalės numeris);
 žaliavos ir vartojimo prekės.
 4.Šiame priede „Ex“ įtrauktas siekiant pažymėti, kad į nurodytą prekės aprašymą įtrauktas ne visas toliau pateiktose Suderintos sistemos pozicijose ir subpozicijose nurodytas prekių sąrašas.
 SS pozicija
 Ex
 SS subpozicija
 Ex
 Aprašymas
 39.17
 3917.21
 Standūs vamzdžiai, vamzdeliai ir žarnos iš etileno polimerų su pritvirtintomis jungiamosiomis detalėmis (fitingais)
 .22
 Standūs vamzdžiai, vamzdeliai ir žarnos iš propileno polimerų su pritvirtintomis jungiamosiomis detalėmis (fitingais)
 .23
 Standūs vamzdžiai, vamzdeliai ir žarnos iš vinilchlorido polimerų su pritvirtintomis jungiamosiomis detalėmis (fitingais)
 .29
 Standūs vamzdžiai, vamzdeliai ir žarnos iš kitų plastikų su pritvirtintomis jungiamosiomis detalėmis (fitingais)
 .31
 Lankstūs vamzdžiai, vamzdeliai ir žarnos, kurių minimalus pratrūkimo slėgis – 27.6 MPa, su pritvirtintomis jungiamosiomis detalėmis (fitingais)
 .33
 Lankstūs vamzdžiai, vamzdeliai ir žarnos iš plastikų, nesutvirtinti ar kitaip nekombinuoti su kitomis medžiagomis, su pritvirtintomis jungiamosiomis detalėmis (fitingais)
 .39
 Lankstūs vamzdžiai, vamzdeliai ir žarnos iš plastikų, sutvirtinti ar kitaip kombinuoti su kitomis medžiagomis, su pritvirtintomis jungiamosiomis detalėmis (fitingais)
 .40
 Vamzdžių, vamzdelių ir žarnų iš plastikų jungiamosios detalės (fitingai)
 39.26
 3926.90
 Kiti gaminiai iš plastikų
 40.08
 4008.29
 Profiliai iš vulkanizuoto kaučiuko (gumos), išskyrus kietą gumą, supjaustyti pagal nustatytus profilius
 40.09
 4009.12
 Vamzdžiai, vamzdeliai ir žarnos iš vulkanizuoto kaučiuko (gumos), išskyrus kietą gumą, nesutvirtinti kitomis medžiagomis ar kitu būdu su jomis nekombinuoti, su pritvirtintomis jungiamosiomis detalėmis (fitingais), tinkami naudoti dujų arba skysčių tiekimui
 4009.22
 Vamzdžiai, vamzdeliai ir žarnos iš vulkanizuoto kaučiuko (gumos), išskyrus kietą gumą, sutvirtinti tik metalu arba kitu būdu su juo kombinuoti, su pritvirtintomis jungiamosiomis detalėmis (fitingais), tinkami naudoti dujų arba skysčių tiekimui
 4009.32
 Vamzdžiai, vamzdeliai ir žarnos iš vulkanizuoto kaučiuko (gumos), išskyrus kietą gumą, sutvirtinti tik tekstilės medžiagomis arba kitu būdu su jomis kombinuoti, su pritvirtintomis jungiamosiomis detalėmis (fitingais), tinkami naudoti dujų arba skysčių tiekimui
 4009.42
 Vamzdžiai, vamzdeliai ir žarnos iš vulkanizuoto kaučiuko (gumos), išskyrus kietą gumą, sutvirtinti kitomis medžiagomis ar kitu būdu su jomis kombinuoti, su pritvirtintomis jungiamosiomis detalėmis (fitingais), tinkami naudoti dujų arba skysčių tiekimui
 40.11
 4011.30
 Naujos pneumatinės guminės padangos, naudojamos orlaiviams
 40.12
 4012.13
 Restauruotos pneumatinės guminės padangos, naudojamos orlaiviams
 .20
 Naudotos pneumatinės guminės padangos
 40.16
 4016.10
 Kiti gaminiai iš akytojo vulkanizuoto kaučiuko (gumos), išskyrus kietą gumą
 .93
 Tarpikliai, poveržlės ir kiti sandarikliai iš neakytojo vulkanizuoto kaučiuko (gumos), išskyrus kietą gumą
 .99
 Kiti gaminiai iš neakytojo vulkanizuoto kaučiuko (gumos), išskyrus kietą gumą
 40.17
 4017.00
 Vamzdžiai, vamzdeliai ir žarnos iš kietos gumos, su pritvirtintomis jungiamosiomis detalėmis (fitingais), tinkami naudoti dujų arba skysčių tiekimui
 45.04
 4504.90
 Tarpikliai, poveržlės ir kiti sandarikliai iš aglomeruotos kamštienos
 48.23
 4823.90
 Tarpikliai, poveržlės ir kiti sandarikliai iš popieriaus arba kartono
 68.12
 6812.80
 Krokidolito dirbiniai, išskyrus drabužius, drabužių priedus, avalynę, galvos apdangalus, popierių, statybinį kartoną, veltinį arba medžiagą iš presuotų asbesto pluoštų, lakštais arba ritiniais
 .99
 Kiti dirbiniai iš asbesto, išskyrus drabužius, drabužių priedus, avalynę, galvos apdangalus, popierių, statybinį kartoną, veltinį arba medžiagą iš presuotų asbesto pluoštų, lakštais arba ritiniais
 68.13
 6813.20
 Stabdžių antdėklai ir trinkelės ir kiti dirbiniai iš frikcinės medžiagos, skirti sankaboms arba panašioms detalėms, nesumontuoti, daugiausia pagaminti iš asbesto
 .81
 Stabdžių antdėklai ir trinkelės iš frikcinės medžiagos, nesumontuoti, daugiausia pagaminti iš mineralinių medžiagų, kurių sudėtyje nėra asbesto
 .89
 Kiti dirbiniai iš frikcinės medžiagos, skirti sankaboms arba panašioms detalėms, nesumontuoti, daugiausia pagaminti iš mineralinių medžiagų, kurių sudėtyje nėra asbesto
 70.07
 7007.21
 Priekiniai stiklai iš sluoksniuotojo beskeveldrio stiklo
 73.04
 7304.31
 Besiūliai vamzdžiai ir vamzdeliai, apskrito skerspjūvio, iš geležies (išskyrus ketų) arba iš nelegiruotojo plieno, šaltai tempti arba šaltai valcuoti (apspausti šaltoje būsenoje), su pritvirtintomis jungiamosiomis detalėmis (fitingais), tinkami naudoti dujų arba skysčių tiekimui
 .39
 Besiūliai vamzdžiai ir vamzdeliai, apskrito skerspjūvio, iš geležies (išskyrus ketų) arba iš nelegiruotojo plieno, išskyrus šaltai temptus arba šaltai valcuotus (apspaustus šaltoje būsenoje), su pritvirtintomis jungiamosiomis detalėmis (fitingais), tinkami naudoti dujų arba skysčių tiekimui
 .41
 Besiūliai vamzdžiai ir vamzdeliai, apskrito skerspjūvio, iš nerūdijančiojo plieno, šaltai tempti arba šaltai valcuoti (apspausti šaltoje būsenoje), su pritvirtintomis jungiamosiomis detalėmis (fitingais), tinkami naudoti dujų arba skysčių tiekimui
 .49
 Besiūliai vamzdžiai ir vamzdeliai, apskrito skerspjūvio, iš nerūdijančiojo plieno, išskyrus šaltai temptus arba šaltai valcuotus (apspaustus šaltoje būsenoje), su pritvirtintomis jungiamosiomis detalėmis (fitingais), tinkami naudoti dujų arba skysčių tiekimui
 .51
 Besiūliai vamzdžiai ir vamzdeliai, apskrito skerspjūvio, iš legiruotojo plieno, išskyrus nerūdijantį plieną, šaltai tempti arba šaltai valcuoti (apspausti šaltoje būsenoje), su pritvirtintomis jungiamosiomis detalėmis (fitingais), tinkami naudoti dujų arba skysčių tiekimui
 .59
 Besiūliai vamzdžiai ir vamzdeliai, apskrito skerspjūvio, iš legiruotojo plieno, išskyrus nerūdijantį plieną išskyrus šaltai temptus arba šaltai valcuotus (apspaustus šaltoje būsenoje), su pritvirtintomis jungiamosiomis detalėmis (fitingais), tinkami naudoti dujų arba skysčių tiekimui
 .90
 Besiūliai vamzdžiai ir vamzdeliai, išskyrus apskrito skerspjūvio, iš geležies (išskyrus ketų) arba iš plieno, tinkami naudoti dujų arba skysčių tiekimui
 73.06
 7306.30
 Suvirinti vamzdžiai ir vamzdeliai, apskrito skerspjūvio, iš geležies arba nelegiruotojo plieno, su pritvirtintomis jungiamosiomis detalėmis (fitingais), tinkami naudoti dujų arba skysčių tiekimui
 .40
 Suvirinti vamzdžiai ir vamzdeliai, apskrito skerspjūvio, iš nerūdijančiojo plieno, su pritvirtintomis jungiamosiomis detalėmis (fitingais), tinkami naudoti dujų arba skysčių tiekimui
 .50
 Suvirinti vamzdžiai ir vamzdeliai, apskrito skerspjūvio, iš nelegiruotojo plieno, išskyrus nerūdijantį plieną, su pritvirtintomis jungiamosiomis detalėmis (fitingais), tinkami naudoti dujų arba skysčių tiekimui
 .61
 Suvirinti vamzdžiai ir vamzdeliai, kvadratinio ar stačiakampio skerspjūvio, iš geležies arba plieno, su pritvirtintomis jungiamosiomis detalėmis (fitingais), tinkami naudoti dujų arba skysčių tiekimui
 .69
 Suvirinti vamzdžiai ir vamzdeliai, kitokio neapskrito skerspjūvio, iš geležies arba plieno, su pritvirtintomis jungiamosiomis detalėmis (fitingais), tinkami naudoti dujų arba skysčių tiekimui
 73.12
 7312.10
 Suvyta viela, lynai ir kabeliai iš geležies arba iš plieno be elektros izoliacijos, su pritvirtintomis jungiamosiomis detalėmis (fitingais)
 .90
 Pintos juostos, stropai ir panašūs gaminiai iš geležies arba iš plieno be elektros izoliacijos, su pritvirtintomis jungiamosiomis detalėmis (fitingais)
 73.22
 7322.90
 Neelektriniai oro šildytuvai ir karšto oro skirstytuvai su variklio varomais ventiliatoriais arba orapūtėmis, iš geležies arba iš plieno, išskyrus jų dalis
 73.24
 7324.10
 Kriauklės ir plautuvės iš nerūdijančiojo plieno
 .90
 Kita santechnikos įranga iš geležies arba iš plieno, išskyrus kriaukles ir plautuves iš nerūdijančiojo plieno, išskyrus vonias iš geležies arba iš plieno
 73.26
 7326.20
 Gaminiai iš geležinės arba iš plieninės vielos
 74.13
 7413.00
 Suvyta viela, kabeliai, pintos juostos ir panašūs vario dirbiniai be elektros izoliacijos, su pritvirtintomis jungiamosiomis detalėmis (fitingais)
 76.08
 7608.10
 Vamzdžiai ir vamzdeliai iš nelegiruotojo aliuminio, su pritvirtintomis jungiamosiomis detalėmis (fitingais), tinkami naudoti dujų arba skysčių tiekimui
 .20
 Vamzdžiai ir vamzdeliai iš aliuminio lydinių, su pritvirtintomis jungiamosiomis detalėmis (fitingais), tinkami naudoti dujų arba skysčių tiekimui
 81.08
 8108.90
 Vamzdžiai ir vamzdeliai iš titano, su pritvirtintomis jungiamosiomis detalėmis (fitingais), tinkami naudoti dujų arba skysčių tiekimui
 83.02
 8302.10
 Vyriai ir lankstai iš netauriųjų metalų
 .20
 Ratukai su tvirtinimo įtaisais iš netauriųjų metalų
 .42
 Baldų tvirtinimo ir montavimo įtaisai iš netauriųjų metalų bei panašūs gaminiai
 .49
 Kiti aptaisai, tvirtinimo ir montavimo įtaisai iš netauriųjų metalų bei panašūs gaminiai
 .60
 Automatinės durų sklendės iš netauriųjų metalų
 83.07
 8307.10
 Lankstūs vamzdžiai iš geležies arba iš plieno su jungiamosiomis detalėmis (fitingais)
 .90
 Lankstūs vamzdžiai iš netauriųjų metalų, išskyrus geležį arba plieną, su jungiamosiomis detalėmis (fitingais)
 84.07
 8407.10
 Stūmokliniai vidaus degimo orlaivių varikliai su kibirkštiniu uždegimu ir grįžtamai slenkamuoju arba rotaciniu stūmoklio judėjimu
 84.08
 8408.90
 Stūmokliniai vidaus degimo orlaivių varikliai su slėginiu uždegimu (dyzeliniai arba pusiau dyzeliniai varikliai)
 84.09
 8409.10
 Dalys, tinkamos vien tik arba daugiausia orlaivių varikliams, priskiriamiems 8407.10 arba 8408.90 subpozicijai
 84.11
 8411.11
 Turboreaktyviniai varikliai, kurių traukos jėga ne didesnė kaip 25 kN
 .12
 Turboreaktyviniai varikliai, kurių traukos jėga didesnė kaip 25 kN
 .21
 Turbosraigtiniai varikliai, kurių galia ne didesnė kaip 1 100 kW
 .22
 Turbosraigtiniai varikliai, kurių galia didesnė kaip 1 100 kW
 .81
 Dujų turbinos, išskyrus turboreaktyvinius ir turbosraigtinius variklius, kurių galia ne didesnė kaip 5 000 kW
 .82
 Dujų turbinos, išskyrus turboreaktyvinius ir turbosraigtinius variklius, kurių galia didesnė kaip 5 000 kW
 .91
 Turboreaktyvinių variklių arba turbosraigtinių variklių dalys
 .99
 Dujų turbinų dalys, išskyrus turboreaktyvinius ir turbosraigtinius variklius
 84.12
 8412.10
 Reaktyviniai varikliai, išskyrus turboreaktyvinius variklius
 .21
 Hidrauliniai varikliai ir jėgainės, tiesinio veikimo (cilindrai)
 .29
 Hidrauliniai varikliai ir jėgainės, netiesinio veikimo
 .31
 Pneumatiniai varikliai ir jėgainės, tiesinio veikimo (cilindrai)
 .39
 Pneumatiniai varikliai ir jėgainės, netiesinio veikimo
 .80
 Neelektriniai varikliai ir jėgainės, išskyrus reaktyvinius, hidraulinius ir pneumatinius variklius ir jėgaines
 .90
 Reaktyvinių, hidraulinių, pneumatinių ir kitų neelektrinių variklių ir jėgainių dalys
 84.13
 8413.19
 Skysčių siurbliai su pritvirtintais matuokliais arba skysčių siurbliai, prie kurių šie prietaisai gali būti pritvirtinti
 .20
 Rankiniai skysčių siurbliai,išskyrus siurblius su pritvirtintais matuokliais arba prie kurių šie prietaisai gali būti pritvirtinti
 .30
 Degalų, tepalų arba aušinimo skysčių siurbliai, skirti stūmokliniams vidaus degimo varikliams
 .50
 Slankiojamojo judesio tūriniai skysčių siurbliai, išskyrus 8413.19, 8413.20 arba 8413.30 subpozicijai priskiriamus siurblius
 .60
 Rotaciniai tūriniai skysčių siurbliai, išskyrus 8413.19, 8413.20 arba 8413.30 subpozicijai priskiriamus siurblius
 .70
 Išcentriniai centrifuginiai skysčių siurbliai, išskyrus 8413.19, 8413.20 arba 8413.30 subpozicijai priskiriamus siurblius
 .81
 Skysčių siurbliai, išskyrus 8413.19, 8413.20, 8413.30, 8413.50, 8413.60 arba 8413.70 subpozicijai priskiriamus siurblius
 .91
 Skysčių siurblių dalys
 84.14
 8414.10
 Vakuuminiai siurbliai
 .20
 Rankiniai arba kojiniai oro siurbliai
 .30
 Oro arba kitų dujų kompresoriai, naudojami šaldymo įrenginiuose
 .51
 Staliniai, grindiniai, sieniniai, montuojami languose, ant lubų arba ant stogų, su įmontuotu elektros varikliu, kurio galia ne didesnė kaip 125 W
 .59
 Ventiliatoriai, išskyrus 8414.51 subpozicijai priskiriamus ventiliatorius
 .80
 Kiti oro siurbliai, oro arba dujų kompresoriai
 .90
 Oro arba vakuuminių siurblių, oro arba kitų dujų kompresorių ir ventiliatorių dalys
 84.15
 8415.81
 Oro kondicionavimo įrenginiai, sudaryti iš variklio varomo ventiliatoriaus ir oro temperatūros bei drėgmės kaitos elementų, įskaitant kondicionierius, kuriais oro drėgmė atskirai nereguliuojama, su šaldymo įtaisu ir su vėsinimo ir šildymo režimų keitimo vožtuvu (reversiniai šiluminiai siurbliai)
 .82
 Oro kondicionavimo įrenginiai, sudaryti iš variklio varomo ventiliatoriaus ir oro temperatūros bei drėgmės kaitos elementų, įskaitant kondicionierius, kuriais oro drėgmė atskirai nereguliuojama, su šaldymo įtaisu, bet ne su vėsinimo ir šildymo režimų keitimo vožtuvu
 .83
 Oro kondicionavimo įrenginiai, sudaryti iš variklio varomo ventiliatoriaus ir oro temperatūros bei drėgmės kaitos elementų, įskaitant kondicionierius, kuriais oro drėgmė atskirai nereguliuojama, be šaldymo įtaiso
 .90
 Oro kondicionavimo įrenginių, priskiriamų 8415.81, 8415.82 arba 8415.83 subpozicijai, dalys
 84.18
 8418.10
 Kombinuoti šaldytuvai-šaldikliai su atskiromis išorinėmis durimis
 .30
 Skrynios pavidalo šaldikliai, kurių talpa ne didesnė kaip 800 litrų
 .40
 Vertikalūs šaldikliai, kurių talpa ne didesnė kaip 900 litrų
 .61
 Kompresoriniai šaldymo įrenginiai, kurių kondensatoriai yra šilumokaičiai
 .69
 Šaldymo arba užšaldymo įrenginiai, išskyrus buitinius šaldytuvus arba šaldymo arba užšaldymo įrenginius, priskiriamus 8418.10, 8418.30, 8418.40 arba 8418.61 subpozicijai
 84.19
 8419.50
 Šilumokaičiai
 .81
 Karštų gėrimų paruošimo, maisto produktų virimo, kepimo arba šildymo aparatai
 .90
 Prie 8419.50 subkategorijos priskiriamų šilumokaičių dalys
 84.21
 8421.19
 Centrifūgos
 .21
 Vandens filtravimo arba valymo mašinos ir aparatai
 .23
 Vidaus degimo variklių degalų arba tepalų filtrai
 .29
 Kitų skysčių, išskyrus vandenį ar gėrimus, filtravimo arba valymo mašinos ir aparatai, išskyrus mašinas ir aparatus, priskiriamus 8421.23 subpozicijai
 .31
 Vidaus degimo variklių įsiurbiamo oro filtrai
 .39
 Dujų filtravimo arba valymo mašinos ir aparatai, išskyrus vidaus degimo variklių įsiurbiamo oro filtrus
 84.24
 8424.10
 Gesintuvai, pripildyti arba nepripildyti
 84.25
 8425.11
 Blokai skrysčiniai ir keltuvai, išskyrus kaušinius (skipinius) keltuvus, su elektros varikliu
 .19
 Blokai skrysčiniai ir keltuvai, išskyrus kaušinius (skipinius) keltuvus, su neelektriniu varikliu
 .31
 Gervės arba špiliai (kabestanai) su elektros varikliu
 .39
 Gervės arba špiliai (kabestanai) su neelektriniu varikliu
 .42
 Hidrauliniai kėlikliai (domkratai)
 .49
 Kėlikliai (domkratai), išskyrus hidraulinius
 84.26
 8426.99
 Kiti kranai
 84.28
 8428.10
 Liftai ir skipiniai keltuvai
 .20
 Pneumatiniai keltuvai ir konvejeriai
 .33
 Juostiniai nuolatiniam darbui pritaikyti keltuvai ir konvejeriai, skirti prekėms arba medžiagoms, specialiai nepritaikyti požemio darbams
 .39
 Nuolatiniam darbui pritaikyti prekių arba medžiagų keltuvai ir konvejeriai, išskyrus specialiai pritaikytus požemio darbams, kaušinius arba juostinius
 .90
 Kitos kėlimo, krovimo, pakrovimo arba iškrovimo mašinos
 84.43
 8443.31
 Mašinos, atliekančios ne mažiau kaip dvi iš šių funkcijų – spausdinimo, kopijavimo arba perdavimo faksu, ir kurias galima prijungti prie automatinio duomenų apdorojimo mašinos arba prie tinklo
 .32
 Spausdintuvai, išskyrus spaudos mašinas, spausdinančias naudojant plokštes, cilindrus ir kitus spaudos elementus, priskiriamus 8442 pozicijai, ir kurias galima prijungti prie automatinio duomenų apdorojimo mašinos arba prie tinklo
 84.71
 8471.41
 Kitos automatinio duomenų apdorojimo mašinos, kurių bent pagrindinis procesorius bei įvesties ir išvesties įtaisai sumontuoti viename korpuse, kombinuotos arba nekombinuotos
 .49
 Kitos automatinio duomenų apdorojimo mašinos, išskyrus priskiriamas 8471.41 subpozicijai, pateikiamos sistemų pavidalu
 .50
 Procesoriai, išskyrus priskiriamus 8471.41 arba 8471.49 subpozicijai, kurių korpuse yra šie vienos arba dviejų rūšių įtaisai arba jų nėra: atmintinės įtaisai, įvesties įtaisai, išvesties įtaisai
 .60
 Įvesties arba išvesties įtaisai su tame pačiame korpuse įmontuotomis atmintinėmis arba be jų
 .70
 Atmintinės
 84.79
 8479.89
 Specialias funkcijas atliekančios mašinos ir mechaniniai įrenginiai, nenurodyti kitoje 84 skirsnio vietoje, būtent: neelektriniai starterių varikliai; neelektriniai propelerio žingsnio reguliatoriai; neelektriniai langų valytuvai; hidropneumatiniai akumuliatoriai; turboreaktyvinių, turbosraigtinių ir kitų dujų turbinų pneumatiniai starteriai; specialiai orlaiviams sukonstruoti tualetų mazgai; traukos reversorių mechaninės pavaros; oro drėkintuvai ir sausintuvai
 .90
 Mašinų ir mechaninių įrenginių, nurodytų 8479.89 subpozicijoje, dalys
 84.83
 8483.10
 Transmisijos velenai (įskaitant kumštelinius velenus ir alkūninius velenus) ir skriejiko velenai
 .30
 Guolių korpusai be įmontuotų rutulinių arba ritininių guolių; slydimo guoliai
 .40
 Krumpliniai mechanizmai ir krumplinės pavaros, išskyrus atskirai pateikiamus krumpliaračius, žvaigždutes (grandinių) ir kitus pavarų elementus; rutuliniai arba ritininiai pavarų sraigtai; pavarų dėžės ir kiti greičio keitikliai (reduktoriai), įskaitant hidrotransformatorius
 .50
 Smagračiai ir skriemuliai, įskaitant skrysčius
 .60
 Sankabos ir velenų sujungiamosios movos (įskaitant universalius šarnyrus)
 .90
 Krumpliaračiai, grandinės žvaigždutės ir kiti pavaros elementai, atskirai pateikti; 8483.10, 8483.30, 8483.40, 8483.50 arba 8483.60 subpozicijai priskiriamų gaminių dalys
 84.84
 8484.10
 Tarpikliai ir panašios jungtys iš lakštinio metalo, kombinuoto su kitomis medžiagomis, arba iš dviejų ar daugiau metalo sluoksnių
 .90
 Tarpiklių ir panašių jungčių, kurių sandara skirtinga, rinkiniai arba komplektai, supakuoti į maišelius, vokus arba panašias pakuotes
 85.01
 8501.20
 Universalūs nuolatinės ir kintamosios srovės elektros varikliai, kurių galia didesnė kaip 735 W, bet ne didesnė kaip 150 kW
 .31
 Kintamosios srovės elektros varikliai, išskyrus 8501.20 subpozicijai priskiriamus variklius, kurių galia didesnė kaip 735 W, bet ne didesnė kaip 750 W; kintamosios srovės elektros generatoriai, kurių galia ne didesnė kaip 750 W
 .32
 Kintamosios srovės elektros varikliai ir kintamosios srovės elektros generatoriai, išskyrus 8501.20 subpozicijai priskiriamus variklius ir generatorius, kurių galia didesnė kaip 750 W, bet ne didesnė kaip 75 kW
 .33
 Kintamosios srovės elektros varikliai, išskyrus 8501.20 subpozicijai priskiriamus variklius, kurių galia didesnė kaip 75 kW, bet ne didesnė kaip 150 kW; kintamosios srovės elektros generatoriai, kurių galia didesnė kaip 75 kW, bet ne didesnė kaip 375 kW
 .34
 Kintamosios srovės elektros generatoriai, kurių galia didesnė kaip 375 kW
 .40
 Vienfaziai nuolatinės srovės elektros varikliai, išskyrus 8501.20 subpozicijai priskiriamus variklius, kurių galia didesnė kaip 735 W, bet ne didesnė kaip 150 kW
 .51
 Daugiafaziai nuolatinės srovės elektros varikliai, išskyrus 8501.20 subpozicijai priskiriamus variklius, kurių galia didesnė kaip 735 W, bet ne didesnė kaip 750 W
 .52
 Daugiafaziai nuolatinės srovės elektros varikliai, išskyrus 8501.20 subpozicijai priskiriamus variklius, kurių galia didesnė kaip 750 W, bet ne didesnė kaip 75 kW
 .53
 Daugiafaziai nuolatinės srovės elektros varikliai, išskyrus 8501.20 subpozicijai priskiriamus variklius, kurių galia didesnė kaip 75 kW, bet ne didesnė kaip 150 kW
 .61
 Kintamosios srovės elektros generatoriai, kurių galia ne didesnė kaip 75 kVA
 .62
 Kintamosios srovės elektros generatoriai, kurių galia didesnė kaip 75 kVA, bet ne didesnė kaip 375 kVA
 .63
 Kintamosios srovės elektros generatoriai, kurių galia didesnė kaip 375 kVA, bet ne didesnė kaip 750 kVA
 85.02
 8502.11
 Elektros generatoriniai agregatai, varomi stūmoklinių slėgimo uždegimo vidaus degimo variklių (dyzelinių arba pusiau dyzelinių), kurių galia ne didesnė kaip 75 kVA
 .12
 Elektros generatoriniai agregatai, varomi stūmoklinių slėgimo uždegimo vidaus degimo variklių (dyzelinių arba pusiau dyzelinių), kurių galia didesnė kaip 75 kVA, bet ne didesnė kaip 375 kVA
 .13
 Elektros generatoriniai agregatai, varomi stūmoklinių slėgimo uždegimo vidaus degimo variklių (dyzelinių arba pusiau dyzelinių), kurių galia didesnė kaip 375 kVA
 .20
 Elektros generatoriniai agregatai, varomi stūmoklinių kibirkštinio uždegimo vidaus degimo variklių
 .31
 Kiti elektros generatoriniai agregatai, varomi vėjo
 .39
 Kiti elektros generatoriniai agregatai, išskyrus 8502.31 subpozicijai priskiriamus agregatus
 .40
 Vieninkariai elektros keitikliai
 85.04
 8504.10
 Išlydžio lempų arba vamzdelių balastai
 .31
 Elektros transformatoriai, išskyrus transformatorius su skystuoju dielektriku, kurių galia ne didesnė kaip 1 kVA
 .32
 Elektros transformatoriai, išskyrus transformatorius su skystuoju dielektriku, kurių galia didesnė kaip 1 kVA, bet ne didesnė kaip 16 kVA
 .33
 Elektros transformatoriai, išskyrus transformatorius su skystuoju dielektriku, kurių galia didesnė kaip 16 kVA, bet ne didesnė kaip 500 kVA
 .40
 Elektros statiniai keitikliai
 .50
 Elektros induktoriai, išskyrus išlydžio lempų arba vamzdžių balastus
 85.07
 8507.10
 Rūgštiniai švino elektros akumuliatoriai, naudojami stūmokliniams varikliams užvesti
 .20
 Kiti rūgštiniai švino elektros akumuliatoriai
 .30
 Nikelio-kadmio elektros akumuliatoriai
 .40
 Nikelio-geležies elektros akumuliatoriai
 .80
 Kiti elektros akumuliatoriai
 .90
 Elektros akumuliatorių dalys
 85.11
 8511.10
 Uždegimo žvakės
 .20
 Uždegimo magnetos; magnetų generatoriai; magnetiniai smagračiai
 .30
 Skirstytuvai; uždegimo ritės
 .40
 Elektriniai paleidimo varikliai ir dvigubos paskirties paleidikliai-generatoriai
 .50
 Kiti elektros generatoriai, naudojami kartu su kibirkštinio arba slėginio uždegimo vidaus degimo varikliais
 .80
 Kita elektros uždegimo arba paleidimo įranga, naudojama arba su kibirkštinio, arba su slėginio uždegimo vidaus degimo varikliais, ir išjungikliai, naudojami kartu su šiais varikliais
 85.16
 8516.80
 Kontaktiniai elektriniai kaitinimo elementai, sudaryti tik iš paprasto izoliuoto pagrindo ir elektrinių jungčių, naudojami apsaugai nuo apledėjimo ar ledui pašalinti
 85.17
 8517.12
 Telefonai, skirti koriniams tinklams arba kitiems belaidžiams tinklams
 .61
 Radiotelegrafijos arba radiotelefonijos bazinės stotys
 .62
 Radiotelefonijos arba radiotelegrafijos priėmimo arba perdavimo aparatai, išskyrus priskiriamus 8517.61 subpozicijai
 .69
 Radiotelefonijos arba radiotelegrafijos aparatai, išskyrus priskiriamus 8517.61 ir 8517.62 subpozicijoms
 .70
 Radiotelefonijos arba radiotelegrafijos aparatų antenos ir antenų atšvaitai
 85.18
 8518.10
 Mikrofonai ir jų stovai
 .21
 Atskiri korpusuose sumontuoti garsiakalbiai
 .22
 Garsiakalbių rinkiniai, sumontuoti tame pačiame korpuse
 .29
 Garsiakalbiai, nesumontuoti korpusuose
 .30
 Ausinės, uždedamos ant galvos arba įdedamos į ausį, sumontuotos atskirai arba kartu su mikrofonu, ir rinkiniai, sudaryti iš mikrofono ir vieno arba kelių garsiakalbių
 .40
 Elektriniai garsinio dažnio stiprintuvai
 .50
 Elektriniai garso stiprintuvai
 85.19
 8519.81
 Garso įrašymo aparatai, kuriuose naudojamos magnetinės, optinės arba puslaidininkinės laikmenos, neturintys garso įrašymo įtaisų
 .89
 Garso įrašymo aparatai, kuriuose nenaudojamos magnetinės, optinės arba puslaidininkinės laikmenos, neturintys garso įrašymo įtaisų
 85.21
 8521.10
 Vaizdo įrašymo arba atkūrimo aparatai, sumontuoti kartu su imtuviniais vaizdo derintuvais (tiuneriais) arba atskirai nuo jų, kuriuose naudojamos magnetinės juostos
 85.22
 8522.90
 Garso įrašymo aparatų, kuriuose naudojamos magnetinės, optinės arba puslaidininkinės laikmenos, neturinčių garso įrašymo įtaisų, priskiriamų 8519.81 subpozicijai, ir kitų registravimo aparatų, neturinčių garso įrašymo įtaisų, mazgai ir jų dalys, sudaryti iš dviejų arba daugiau tarpusavyje sujungtų detalių ar sudedamųjų dalių
 85.26
 8526.10
 Radarai
 .91
 Radionavigaciniai aparatai
 .92
 Nuotolinio valdymo radijo bangomis aparatai
 85.28
 8528.41
 Elektroninio vamzdžio monitoriai, priskiriami aparatams, naudojamiems vien tik arba daugiausia automatinio duomenų apdorojimo sistemoje, ir priskiriamiems 8471 pozicijai
 .51
 Kiti monitoriai, priskiriami aparatams, naudojamiems vien tik arba daugiausia automatinio duomenų apdorojimo sistemoje, ir priskiriamiems 8471 pozicijai
 .61
 Projektoriai, priskiriami aparatams, naudojamiems vien tik arba daugiausia automatinio duomenų apdorojimo sistemoje, ir priskiriamiems 8471 pozicijai
 85.29
 8529.10
 Visų rūšių antenos ir antenų atšvaitai, tinkami naudoti vien tik arba daugiausia su aparatais, priskiriamais 85.26 subpozicijai
 .90
 Aparatų, priskiriamų 8526 pozicijai, mazgai ir jų dalys, sudaryti iš dviejų arba daugiau tarpusavyje sujungtų detalių ar sudedamųjų dalių
 85.31
 8531.10
 Apsaugos nuo įsilaužimo arba priešgaisrinės signalizacijos ir panaši įranga
 8531.20
 Švieslentės su skystųjų kristalų įtaisais (LCD) arba su šviesos diodais (LED)
 .80
 Elektriniai garso arba vaizdo signalizacijos aparatai, išskyrus priskiriamus 8531.10 arba 8531.20 subpozicijai
 85.36
 8536.70
 Šviesolaidžių, šviesolaidžių grįžčių arba kabelių plastikinės jungtys
 85.39
 8539.10
 Sandarios kryptingų spindulių lempos
 85.43
 8543.70
 Orlaivių skrydžio parametrų registratoriai, elektros selsinai ir keitikliai, apsaugos nuo stiklų apšalimo ir aprasojimo įrenginiai su įmontuotais elektros varžais
 .90
 Skrydžio parametrų registratorių mazgai ir jų dalys, sudaryti iš dviejų arba daugiau tarpusavyje sujungtų detalių ar sudedamųjų dalių
 85.44
 8544.30
 Uždegimo sistemų laidų rinkiniai ir kiti montavimo rinkiniai, naudojami orlaiviuose
 88.01
 8801.00
 Oro balionai ir dirižabliai; sklandytuvai, skraidyklės ir kiti orlaiviai be variklių
 88.02
 8802.11
 Sraigtasparniai, kurių masė be krovinio ne didesnė kaip 2 000 kg
 .12
 Sraigtasparniai, kurių masė be krovinio didesnė kaip 2 000 kg
 .20
 Lėktuvai ir kiti varikliu varomi orlaiviai, kurių masė be krovinio ne didesnė kaip 2 000 kg
 .30
 Lėktuvai ir kiti varikliu varomi orlaiviai, kurių masė be krovinio didesnė kaip 2 000 kg, bet ne didesnė kaip 15 000 kg
 .40
 Lėktuvai ir kiti varikliu varomi orlaiviai, kurių masė be krovinio didesnė kaip 15 000 kg
 88.03
 8803.10
 Propeleriai ir sraigtai bei jų dalys
 .20
 Važiuoklės ir jų dalys
 .30
 Lėktuvų arba sraigtasparnių, išskyrus priskiriamų prie 8803.10 arba 8803.20 subpozicijų, dalys
 .90
 Kitos gaminių, priskiriamų 88.01 arba 88.02 subpozicijai, dalys
 88.05
 8805.29
 Imituojamo skrydžio treniruokliai ir jų dalys, išskyrus 8805.21 subpozicijai priskiriamus oro mūšio treniruoklius ir jų dalis
 90.01
 9001.90
 Neaptaisyti lęšiai, prizmės, veidrodžiai ir kiti neaptaisyti optiniai elementai iš bet kurių medžiagų, išskyrus tokius elementus iš optiškai neapdoroto stiklo
 90.02
 9002.90
 Aptaisyti lęšiai, prizmės, veidrodžiai ir kiti aptaisyti optiniai elementai, išskyrus objektyvus arba filtrus, iš bet kurių medžiagų, kurie yra prietaisų arba aparatų dalys ar priedai, išskyrus tokius elementus iš optiškai neapdoroto stiklo
 90.14
 9014.10
 Kompasai, naudojami krypčiai nustatyti
 .20
 Aeronavigacijos prietaisai ir aparatai (išskyrus kompasus)
 .90
 Kompasų, naudojamų krypčiai nustatyti, ir aeronavigacijos prietaisų ir aparatų (išskyrus kompasus) dalys ir reikmenys
 90.20
 9020.00
 Kvėpavimo prietaisai ir dujokaukės, išskyrus saugos kaukes be mechaninių dalių ir keičiamų filtrų, išskyrus jų dalis
 90.25
 9025.11
 Skystiniai tiesioginio skaitymo termometrai ir pirometrai, nekombinuoti su kitais prietaisais
 .19
 Kiti termometrai ir pirometrai, nekombinuoti su kitais prietaisais
 .80
 Kiti prietaisai, priskiriami 90.25 pozicijai
 .90
 Dalys ir reikmenys, priskiriami 9025.11, 9025.19 arba 9025.80 subpozicijai
 90.26
 9026.10
 Prietaisai ir aparatai, skirti srautui arba skysčių lygiui matuoti arba tikrinti
 .20
 Prietaisai ir aparatai, skirti skysčių arba dujų slėgiui matuoti arba tikrinti
 .80
 Prietaisai ir aparatai, skirti skysčių arba dujų kintamiesiems matuoti arba tikrinti, išskyrus 9026.10 arba 9026.20 subpozicijai priskiriamus prietaisus ir aparatus
 .90
 Prietaisų ir aparatų, priskiriamų 9026.10, 9026.20 arba 9026.80 subpozicijai, dalys
 90.29
 9029.10
 Elektriniai arba elektroniniai sukimosi dažnio tachometrai
 .20
 Greitmačiai ir tachometrai
 .90
 Sukimosi dažnio tachometrų, greitmačių ir tachometrų dalys ir reikmenys
 90.30
 9030.10
 Jonizuojančiosios spinduliuotės matavimo arba registravimo prietaisai ir aparatai
 .20
 Elektroniniai osciloskopai ir oscilografai
 .31
 Įtampos, srovės stiprumo, varžos ar galios matavimo arba tikrinimo daugiaribiai universalieji matuokliai be rašytuvų
 .32
 Įtampos, srovės stiprumo, varžos ar galios matavimo arba kontrolės daugiaribiai universalieji matuokliai su rašytuvais
 .33
 Įtampos, srovės stiprumo, varžos ar galios matavimo arba tikrinimo prietaisai ir aparatai be rašytuvų, išskyrus priskiriamus 9030.10, 9030.20 arba 9030.31 subpozicijai
 .39
 Įtampos, srovės stiprumo, varžos ar galios matavimo arba tikrinimo prietaisai ir aparatai su rašytuvais, išskyrus priskiriamus 9030.10, 9030.20 arba 9030.32 subpozicijai
 .40
 Kiekybinių elektros charakteristikų matavimo arba tikrinimo prietaisai ir aparatai su rašytuvais, specialiai pritaikyti nuotoliniam ryšiui, išskyrus priskiriamus 9030.10, 9030.20 arba 9030.32 subpozicijai
 .84
 Kiekybinių elektros charakteristikų matavimo arba tikrinimo prietaisai ir aparatai su rašytuvais, išskyrus priskiriamus 9030.10, 9030.20, 9030.32, 9030.39 arba 9030.40 subpozicijai
 .89
 Kiekybinių elektros charakteristikų matavimo arba tikrinimo prietaisai ir aparatai, išskyrus priskiriamus 9030.10, 9030.20, 9030.31, 9030.32, 9030.33, 9030.39, 9030.40 arba 9030.84, subpozicijai
 .90
 Prietaisų ir aparatų, priskiriamų 9030.10, 9030.20, 9030.31, 9030.32, 9030.33, 9030.39, 9030.40, 9030.84 arba 9030.89 subpozicijai, dalys ir reikmenys
 90.31
 9031.80
 Matavimo arba tikrinimo prietaisai ir aparatai, nenurodyti kitoje 90 skirsnio vietoje
 .90
 Prietaisų ir aparatų, priskiriamų 9031.80 subpozicijai, dalys ir reikmenys
 90.32
 9032.10
 Termostatai
 .20
 Manostatai
 .81
 Hidrauliniai arba pneumatiniai automatinio reguliavimo arba valdymo prietaisai ir aparatai
 .89
 Kiti automatinio reguliavimo arba valdymo prietaisai ir aparatai
 .90
 Automatinio reguliavimo ar valdymo prietaisų ir aparatų, priskiriamų 90.32 pozicijai, dalys bei reikmenys
 91.04
 9104.00
 Prietaisų skydų ir panašūs laikrodžiai, naudojami orlaiviuose
 91.09
 9109.19
 Laikrodžių mechanizmai, kurių plotis arba skersmuo ne didesnis kaip 50 mm, sukomplektuoti ir surinkti, varomi baterijų, akumuliatorių ar maitinimo tinklo, išskyrus žadintuvus
 .90
 Laikrodžių mechanizmai, kurių plotis arba skersmuo ne didesnis kaip 50 mm, sukomplektuoti ir surinkti, išskyrus varomus baterijų, akumuliatorių ar maitinimo tinklo, išskyrus žadintuvus
 94.01
 9401.10
 Sėdimieji baldai, išskyrus oda dengtus baldus
 94.03
 9403.20
 Metaliniai baldai, išskyrus sėdimuosius
 .70
 Plastikiniai baldai, išskyrus sėdimuosius
 94.05
 9405.10
 Elektros šviestuvai, tvirtinami prie lubų arba prie sienų, pagaminti iš netauriųjų metalų arba iš plastikų
 .60
 Šviečiantieji ženklai, šviečiančiosios iškabos ir panašūs dirbiniai iš netauriųjų metalų arba iš plastikų
 .92
 Plastikinių dirbinių, priskiriamų 9405.10 arba 9405.60 subpozicijai, dalys
 .99
 Netauriųjų metalų dirbinių, priskiriamų 9405.10 arba 9405.60 subpozicijai, dalys
 __________
 (1)
 Šios Sutarties 1 straipsnio 1 dalyje „Antžeminiai skraidymo treniruokliai“ laikytini imituojamo skrydžio treniruokliais, kaip yra nustatyta Suderintos sistemos 8805.29 subpozicijoje.


text:
Milenii: Mileniul I î.Hr. - Mileniul I - Mileniul al II-lea
 Secole: Secolul al II-lea - Secolul al III-lea - Secolul al IV-lea
 Decenii: Anii 200 Anii 210 Anii 220 Anii 230 Anii 240 - Anii 250 - Anii 260 Anii 270 Anii 280 Anii 290 Anii 300
 Ani: 254 255 256 257 258 - 259 - 260 261 262 263 264
 Evenimente
 Arte, științe, literatură și filozofie
 Nașteri
 Decese
 259


type: contracts

text:
 Avis juridique important
 |
 21975A0529(05)
 Supplementary Protocol to the Agreement between the European Economic Community and the Kingdom of Sweden
 Official Journal L 106 , 26/04/1975 P. 0014 Greek special edition: Chapter 11 Volume 7 P. 0016 Spanish special edition: Chapter 11 Volume 5 P. 0165 Portuguese special edition Chapter 11 Volume 5 P. 0165
 ++++SUPPLEMENTARY PROTOCOL TO THE AGREEMENT BETWEEN THE EUROPEAN ECONOMIC COMMUNITY AND THE KINGDOM OF SWEDEN THE EUROPEAN ECONOMIC COMMUNITY , OF THE ONE PART , AND , THE KINGDOM OF SWEDEN , OF THE OTHER PART , HAVE AGREED TO MAKE THE FOLLOWING AMENDMENTS TO THEIR AGREEMENT OF 22 JULY 1972 : ARTICLE 1 THE TEXT OF THE AGREEMENT SHALL BE AMENDED AS FOLLOWS : 1 . ARTICLE 4 ( 2 ) : THE WORD " NORWAY " SHALL BE DELETED . 2 . ARTICLE 4 ( 2 ) AND ARTICLE 5 ( 3 ) , SECOND SUBPARAGRAPH : THE FOLLOWING PHRASE SHALL BE DELETED : " DRAWN UP AND ADOPTED WITHIN THE CONFERENCE BETWEEN THE EUROPEAN COMMUNITIES AND THE KINGDOM OF DENMARK , IRELAND , THE KINGDOM OF NORWAY AND THE UNITED KINGDOM OF GREAT BRITAIN AND NORTHERN IRELAND " . 3 . ARTICLE 5 ( 3 ) , FIRST AND SECOND SUBPARAGRAPHS : THE WORDS " PROTOCOL NO 1 " SHALL BE REPLACED BY THE WORDS " PROTOCOL NO 1 AND NO 2 " . 4 . ARTICLE 36 , FIRST PARAGRAPH : THE WORD " NORWEGIAN " SHALL BE DELETED . 5 . THE FOLLOWING SHALL BE DELETED FROM THE END OF THE AGREEMENT : - " UTFERDIGET I BRUSSEL , TJUANDRE JULI NITTEN HUNDRE OG SYTTITO " , - " FOR RAADET FOR DE EUROPEISKE FELLESSKAP " . ARTICLE 2 PROTOCOL NO 1 SHALL BE AMENDED AS FOLLOWS : 1 . ARTICLE 1 ( 3 ) AND ( 4 ) AND ARTICLE 3 ( F ) ( I ) : THE WORD " NORWAY " SHALL BE DELETED . 2 . ANNEX A THE WORD " NORWAY " SHALL BE DELETED FROM THE TITLE AND THE COLUMN HEADED " NORWAY " SHALL BE DELETED . ARTICLE 3 PROTOCOL NO 2 SHALL BE AMENDED AS FOLLOWS : 1 . ARTICLE 2 ( 1 ) ( B ) , FIRST LINE , AND ( B ) ( I ) , SECOND INDENT : THE WORD " NORWAY " SHALL BE DELETED . 2 . ARTICLE 2 ( 1 ) ( B ) ( I ) AND ARTICLE 2 ( 3 ) : THE FOLLOWING PHRASE SHALL BE DELETED : " DRAWN UP AND ADOPTED WITHIN THE CONFERENCE BETWEEN THE EUROPEAN COMMUNITIES AND THE KINGDOM OF DENMARK , IRELAND , THE KINGDOM OF NORWAY AND THE UNITED KINGDOM OF GREAT BRITAIN AND NORTHERN IRELAND " . ARTICLE 4 PROTOCOL NO 3 SHALL BE AMENDED AS FOLLOWS : 1 . THE FOLLOWING SHALL BE SUBSTITUTED FOR THE FIRST PART OF ARTICLE 2 ( 1 ) : " 1 . INASMUCH AS TRADE BETWEEN THE COMMUNITY AND AUSTRIA , FINLAND , ICELAND , NORWAY , PORTUGAL AND SWITZERLAND AND BETWEEN SWEDEN AND THE LATTER SIX COUNTRIES AND ALSO BETWEEN EACH OF THOSE SIX COUNTRIES THEMSELVES IS GOVERNED BY RULES IDENTICAL TO THOSE IN THIS PROTOCOL , THE FOLLOWING PRODUCTS SHALL ALSO BE CONSIDERED AS : " . 2 . ARTICLE 2 ( 1 ) ( A ) , ( 1 ) ( A ) ( A ) , ( 1 ) ( B ) AND ( 1 ) ( B ) ( A ) : THE WORDS " SIX COUNTRIES " SHALL BE SUBSTITUTED FOR THE WORDS " FIVE COUNTRIES " . 3 . ARTICLE 7 : THE WORD " NORWAY " SHALL BE INSERTED BETWEEN THE WORDS " ICELAND " AND " PORTUGAL " ; 4 . THE FOLLOWING SHALL BE SUBSTITUTED FOR ARTICLE 23 ( 2 ) AND ( 3 ) : " 2 . WITHOUT PREJUDICE TO ARTICLE 1 OF PROTOCOL NO 2 , NO DRAWBACK OR REMISSION OF ANY KIND MAY BE GRANTED FROM CUSTOMS DUTIES IN DENMARK OR THE UNITED KINGDOM IN RESPECT OF IMPORTED GOODS USED IN THE MANUFACTURE OF PRODUCTS FOR WHICH A MOVEMENT CERTIFICATE IS ISSUED BY THE CUSTOMS AUTHORITIES OF EITHER OF THESE TWO COUNTRIES FOR THE PURPOSE OF BENEFITING IN SWEDEN FROM THE TARIFF PROVISIONS IN FORCE IN SWEDEN AND COVERED BY ARTICLE 3 ( 1 ) OF THE AGREEMENT . THIS RULE DOES NOT , HOWEVER , APPLY WHERE THE GOODS USED ARE THOSE REFERRED TO IN ARTICLE 25 ( 1 ) OF THIS PROTOCOL . 3 . WITHOUT PREJUDICE TO ARTICLE 1 OF PROTOCOL NO 2 , NO DRAWBACK OR REMISSION OF ANY KIND MAY BE GRANTED FROM CUSTOMS DUTIES IN SWEDEN IN RESPECT OF IMPORTED GOODS USED IN THE MANUFACTURE OF PRODUCTS FOR WHICH A MOVEMENT CERTIFICATE IS ISSUED BY THE CUSTOMS AUTHORITIES OF SWEDEN FOR THE PURPOSE OF BENEFITING IN DENMARK OR THE UNITED KINGDOM FROM THE TARIFF PROVISIONS IN FORCE IN THESE TWO COUNTRIES AND COVERED BY ARTICLE 3 ( 1 ) OF THE AGREEMENT . THIS RULE DOES NOT , HOWEVER , APPLY WHERE THE GOODS USED ARE THOSE REFERRED TO IN ARTICLE 25 ( 1 ) OF THIS PROTOCOL . " 5 . ARTICLE 24 ( 2 ) : THE WORD " NORWAY " SHALL BE DELETED FROM ( III ) AND THE WORDS " FIVE COUNTRIES " IN ( V ) SHALL BE REPLACED BY THE WORDS " SIX COUNTRIES " . 6 . ARTICLE 25 ( 1 ) AS LAST AMENDED BY DECISION NO 9/73 OF THE JOINT COMMITTEE : THE WORDS " FIVE COUNTRIES " SHALL BE REPLACED BY THE WORDS " SIX COUNTRIES " IN ( A ) AND ( B ) ( 2 ) . 7 . ARTICLE 26 : THE WORD " NORWAY " SHALL BE INSERTED BETWEEN THE WORDS " ICELAND AND " PORTUGAL " . 8 . ARTICLE 27 ( 1 ) AND ( 2 ) : THE WORDS " FIVE COUNTRIES " SHALL BE REPLACED BY THE WORDS " SIX COUNTRIES " . 9 . ANNEX I : THE WORD " NORWAY " SHALL BE DELETED FROM EXPLANATORY NOTES 10 AND 13 . ARTICLE 5 PROTOCOL NO 4 : THE FOLLOWING PHRASE SHALL BE DELETED : " DRAWN UP AND ADOPTED WITHIN THE CONFERENCE BETWEEN THE EUROPEAN COMMUNITIES AND THE KINGDOM OF DENMARK , IRELAND , THE KINGDOM OF NORWAY AND THE UNITED KINGDOM OF GREAT BRITAIN AND NORTHERN IRELAND " . ARTICLE 6 THE FOLLOWING SHALL BE DELETED FROM THE FINAL ACT : - " UTFERDIGET I BRUSSEL , TJUEANDRE JULI NITTEN HUNDRE OG SYTTITO " , - " FOR RAADET FOR DE EUROPEISKE FELLESSKAP " . ARTICLE 7 THIS SUPPLEMENTARY PROTOCOL IS DRAWN UP IN DUPLICATE IN THE DANISH , DUTCH , ENGLISH , FRENCH , GERMAN , ITALIAN AND SWEDISH LANGUAGES , EACH OF THESE TEXTS BEING EQUALLY AUTHENTIC .


text:
 16.12.2010
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 L 332/53
 DEĊIŻJONI TAL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE
 Nru 103/2010
 tal-1 ta' Ottubru 2010
 li temenda l-Anness XIII (Trasport) tal-Ftehim taż-ŻEE
 IL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE,
 Wara li kkunsidra l-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, kif emendat permezz tal-Protokoll li jaġġusta l-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, minn issa ’l quddiem imsejjaħ “il-Ftehim”, u b’mod partikolari l-Artikolu 98 tiegħu,
 Billi:
 (1)
 L-Anness XIII tal-Ftehim ġie emendat mid-Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEE Nru 90/2010 tat-2 ta' Lulju 2010 (1).
 (2)
 Id-Direttiva 2009/40/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-6 ta' Mejju 2009 dwar testijiet tal-kondizzjoni ta' vetturi u tal-karrijiet tagħhom għat-triq (2) trid tiġi inkorporata fil-Ftehim.
 (3)
 Id-Direttiva 2009/40/KE tħassar id-Direttiva tal-Kunsill 96/96/KE (3), li hi inkorporata fil-Ftehim u li konsegwentement għandha titħassar taħt il-Ftehim,
 IDDEĊIEDA KIF ĠEJ:
 Artikolu 1
 It-test tal-punt 16a (id-Direttiva tal-Kunsill 96/96/KE) tal-Anness XIII tal-Ftehim għandu jinbidel bli ġej:
 “32009 L 0040: Id-Direttiva 2009/40/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-6 ta' Mejju 2009 dwar testijiet tal-kondizzjoni ta' vetturi u tal-karrijiet tagħhom għat-triq (ĠU L 141, 6.6.2009, p. 12).”
 Artikolu 2
 It-testi tad-Direttiva 2009/40/KE bil-lingwa Islandiża u dik Norveġiża, li għandhom jiġu ppubblikati fis-Suppliment taż-ŻEE ta' Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, għandhom jitqiesu li huma awtentiċi.
 Artikolu 3
 Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ nhar l-1 ta' Novembru 2010, kemm-il darba ikunu saru n-notifiki kollha taħt l-Artikolu 103(1) tal-Ftehim lill-Kumitat Konġunt taż-ŻEE (*).
 Artikolu 4
 Din id-Deċiżjoni għandha tiġi ppubblikata fit-Taqsima taż-ŻEE, u fis-Suppliment taż-ŻEE, ta' Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
 Magħmul fi Brussell, l-1 ta’ Ottubru 2010.
 Għall-Kumitat Konġunt taż-ŻEE
 Il-President
 Stefán Haukur JÓHANNESSON
 (1) ĠU L 277, 21.10.2010, p. 43.
 (2) ĠU L 141, 6.6.2009, p. 12.
 (3) ĠU L 46, 17.2.1997, p. 1.
 (*) Mhuma indikati l-ebda rekwiżiti kostituzzjonali.


type: caselaw

text:
 21.2.2009
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 C 44/22
 A Bíróság (hatodik tanács) 2008. december 22-i ítélete – Az Európai Közösségek Bizottsága kontra Finn Köztársaság
 (C-328/08. sz. ügy) (1)
 (Tagállami kötelezettségszegés - 2004/35/EK irányelv - Környezeti felelősség - Az előírt határidőn belüli átültetés elmaradása)
 (2009/C 44/37)
 Az eljárás nyelve: finn
 Felek
 Felperes: az Európai Közösségek Bizottsága (képviselők: U. Wölker és I. Koskinen meghatalmazottak)
 Alperes: Finn Köztársaság (képviselő: A. Guimaraes-Purokoski meghatalmazott)
 Tárgy
 Tagállami kötelezettségszegés – A környezeti károk megelőzése és felszámolása tekintetében a környezeti felelősségről szóló, 2004. április 21-i 2004/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (HL L 143., 56. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 8. kötet, 357. o.) való megfeleléshez szükséges rendelkezések előírt határidőn belüli elfogadásának elmulasztása
 Rendelkező rész
 1)
 A Finn Köztársaság – mivel nem fogadta el azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megfeleljen a környezeti károk megelőzése és felszámolása tekintetében a környezeti felelősségről szóló, 2004. április 21-i 2004/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek – nem teljesítette az ezen irányelvből eredő kötelezettségeit.
 2)
 A Bíróság a Finn Köztársaságot kötelezi a költségek viselésére.
 (1) HL C 236., 2008.9.13.


text:
 8.11.2012
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 L 309/21
 DECISIONE DEL COMITATO MISTO SEE
 N. 139/2012
 del 13 luglio 2012
 che modifica il protocollo 31 dell’accordo SEE sulla cooperazione in settori specifici al di fuori delle quattro libertà
 IL COMITATO MISTO SEE,
 visto l’accordo sullo Spazio economico europeo, modificato dal protocollo che adegua l’accordo sullo Spazio economico europeo (l’«l’accordo SEE»), in particolare gli articoli 86 e 98,
 considerando quanto segue:
 (1)
 Il protocollo 31 dell’accordo SEE è stato modificato dalla decisione del Comitato misto SEE n. 122/2012 del 15 giugno 2012 (1).
 (2)
 Un sistema di monitoraggio globale della terra è di fondamentale importanza per la gestione sostenibile dell’Europa settentrionale e dell’Artico.
 (3)
 La Norvegia ha contribuito allo sviluppo del programma europeo di monitoraggio della terra (GMES) sia nell’ambito del Settimo programma quadro di attività comunitarie di ricerca, sviluppo tecnologico e dimostrazione (2007-2013) sia come membro dell’Agenzia spaziale europea.
 (4)
 È opportuno estendere la cooperazione delle Parti contraenti dell’accordo SEE per includere il regolamento (UE) n. 911/2010 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 22 settembre 2010, relativo al programma europeo di monitoraggio della terra (GMES) e alla sua fase iniziale di operatività (2011-2013) (2).
 (5)
 È opportuno pertanto modificare il protocollo 31 dell’accordo SEE per far sì che la cooperazione estesa possa iniziare dal 1o gennaio 2012,
 HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE:
 Articolo 1
 L’articolo 1 del protocollo 31 dell’accordo SEE è così modificato:
 1)
 il testo del paragrafo 6 è sostituito da quanto segue:
 «6. La valutazione e i grandi orientamenti delle attività nell’ambito dei programmi quadro delle attività dell’Unione nel campo della ricerca e dello sviluppo tecnologico di cui ai paragrafi 5, 8 bis, 8 quater, 9 e 10 sono disciplinati dalla procedura di cui all’articolo 79, paragrafo 3, dell’accordo.»;
 2)
 dopo il paragrafo 8 ter è inserito il paragrafo seguente:
 «8 quater
 a)
 A decorrere dal 1o gennaio 2012, gli Stati EFTA partecipano alle attività che potrebbero derivare dal seguente atto dell’Unione:
 —
 32010 R 0911: Regolamento (UE) n. 911/2010 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 22 settembre 2010, relativo al programma europeo di monitoraggio della terra (GMES) e alla sua fase iniziale di operatività (2011-2013) (GU L 276 del 20.10.2010, pag. 1).
 b)
 Gli Stati EFTA contribuiscono finanziariamente alle attività di cui alla lettera a), conformemente all’articolo 82, paragrafo 1, lettera a), e al protocollo 32 dell’accordo.
 c)
 Gli Stati EFTA partecipano a pieno titolo, senza diritto di voto, a tutti i comitati dell’Unione che assistono la Commissione europea nella gestione, nello sviluppo e nell’attuazione delle attività di cui alla lettera a), cioè al Comitato GMES, al Consiglio di sicurezza e al forum degli utenti.
 d)
 Il presente paragrafo non si applica al Liechtenstein.
 e)
 Per quanto riguarda l’Islanda, il presente paragrafo deve essere sospeso fino a decisione contraria del Comitato misto SEE.»
 Articolo 2
 La presente decisione entra in vigore il giorno successivo all’ultima notifica al Comitato misto SEE a norma dell’articolo 103, paragrafo 1, dell’accordo (3).
 Essa si applica a decorrere dal 1o gennaio 2012.
 Articolo 3
 La presente decisione è pubblicata nella sezione SEE e nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell’Unione europea.
 Fatto a Bruxelles, 13 luglio 2012.
 Per il Comitato misto SEE
 Il presidente
 Atle LEIKVOLL
 (1) GU L 270 del 4.10.2012, pag. 46.
 (2) GU L 276 del 20.10.2010, pag. 1.
 (3) Comunicata l’esistenza di obblighi costituzionali.


type: other

text:
Aumenta un 25% en cuatro cuotas el Salario Mínimo, Vital y Móvil y las prestaciones por desempleo – AL DÍA | ARGENTINA
 Título: RESOLUCIÓN N° 3/2018 – Laboral. Salario Mínimo, Vital y Móvil y prestaciones por desempleo. Determinación.
 Fecha B.O.: 9-ago-2018
 Cita: LEG94228
 VISTO la Ley N° 24.013 y sus modificatorias, los Decretos N° 2725 del 26 de diciembre de 1991, N°1095 del 25 de agosto de 2004 y su modificatorio N° 602 del 19 de abril de 2016, la Resolución del MINISTERIO DE TRABAJO, EMPLEO Y SEGURIDAD SOCIAL N° 617 del 2 de septiembre de 2004 y la Resolución del CONSEJO NACIONAL DEL EMPLEO, LA PRODUCTIVIDAD Y EL SALARIO MÍNIMO, VITAL Y MÓVIL N° 1 del 1° de agosto de 2018, y
 Que por los Decretos N° 2725/91 y N° 1095/04, y su modificatorio N° 602/16, se regularon distintos aspectos operativos del mencionado órgano.
 Que por el citado Decreto N° 602/16 se designó al suscripto en carácter de Presidente del aludido Consejo.
 Que por Resolución M.T.E. y S.S.
 N° 617/04 se aprobó el Reglamento de Funcionamiento del cuerpo.
 Que por Resolución N° 1/2018 del CONSEJO NACIONAL DEL EMPLEO, LA PRODUCTIVIDAD Y EL SALARIO MÍNIMO, VITAL Y MÓVIL se convocó para el día 8 de agosto de 2018, a partir de las OCHO TREINTA (8.30) horas, a los integrantes del cuerpo, a fin de constituir las Comisiones de Salario Mínimo, Vital y Móvil y Prestaciones de Desempleo, de Empleo y de Formación Profesional, de Productividad y de Fortalecimiento del Sistema de Seguridad Social.
 Que asimismo se convocó a los consejeros a sesión plenaria ordinaria, prevista para el día de la fecha, a partir de las QUINCE (15.00) horas, dejándose establecida la convocatoria a una segunda sesión plenaria para las DIECISÉIS TREINTA (16.30) horas del mismo día, a los fines contemplados en el artículo 137 de la Ley N° 24.013 y sus modificatorias.
 Que en la primera de las sesiones convocadas, al abordarse el tratamiento del SEGUNDO (2°) punto del Orden del Día, relativo a la consideración de los temas elevados por la Comisión de Salario Mínimo, Vital y Móvil y Prestaciones por Desempleo, su Presidente informó al cuerpo que no hubo acuerdo respecto del punto en cuestión, quedando el tema habilitado para su discusión directa por el Plenario.
 Que abierto el debate, el sector representativo de los trabajadores ratificó su posición anterior, expresada en comisión, y propuso que el salario mínimo, vital y móvil se fije en torno a los PESOS DIECINUEVE MIL SEISCIENTOS ($ 19.600,00).
 Que el sector representativo de los empleadores, por su parte, rechazó dicha iniciativa y ratificó su posición anterior, expresada en comisión, proponiendo que el salario mínimo, vital y móvil se incremente en un VEINTE POR CIENTO (20%), de la siguiente forma:
 un DIEZ POR CIENTO (10%) a partir de la entrada en vigencia, un CINCO POR CIENTO (5%) a partir del mes de enero del año 2019 y un CINCO POR CIENTO (5%) a partir del mes de marzo de 2019.
 Que no habiendo consenso al respecto, el tema quedó para ser discutido en la segunda sesión convocada para las DIECISÉIS TREINTA (16.30) horas del mismo día.
 Que no habiéndose alcanzado la mayoría requerida por la normativa vigente para obtener una decisión sobre el punto, y habiendo transcurrido DOS (2) sesiones sin acuerdo, corresponde al suscripto emitir un pronunciamiento con fuerza de laudo, determinándose así el Salario Mínimo, Vital y Móvil y los montos mínimo y máximo de la prestación por desempleo (artículo 135, incisos a) y b) de la Ley N° 24.013 y sus modificatorias).
 Que sobre este último punto se ha recibido el informe previsto en el artículo 24 del Decreto N° 2725/91.
 Que la presente medida se dicta en cumplimiento a lo dispuesto por el artículo 137 de la Ley N° 24.013 y sus modificatorias.
 ARTÍCULO 1°.- Fíjase para todos los trabajadores comprendidos en el Régimen de Contrato de Trabajo aprobado por Ley N° 20.744 (t.o. 1976) y sus modificatorias, de la Administración Pública Nacional y de todas las entidades y organismos del Estado Nacional que actúe como empleador, un Salario Mínimo, Vital y Móvil, excluidas las asignaciones familiares, y de conformidad con lo normado en el artículo 140 de la Ley N° 24.013 y sus modificatorias, de:
 A partir del 1° de septiembre de 2018, en PESOS DIEZ MIL SETECIENTOS ($ 10.700,00) para todos los trabajadores mensualizados que cumplen la jornada legal completa de trabajo, conforme el artículo 116 del Régimen de Contrato de Trabajo aprobado por la Ley N° 20.744 (t.o. 1976) y sus modificatorias, con excepción de las situaciones previstas en los artículos 92 ter y 198, primera parte, del mismo cuerpo legal, que lo percibirán en su debida proporción, y de PESOS CINCUENTA Y TRES CON CINCUENTA CENTAVOS ($ 53,50) por hora para los trabajadores jornalizados.
 b. A partir de A partir del 1° de diciembre de 2018, en PESOS ONCE MIL TRESCIENTOS ($ 11.300,00) para todos los trabajadores mensualizados que cumplen la jornada legal completa de trabajo, conforme el artículo 116 del Régimen de Contrato de Trabajo aprobado por la Ley N° 20.744 (t.o. 1976) y sus modificatorias, con excepción de las situaciones previstas en los artículos 92 ter y 198, primera parte, del mismo cuerpo legal, que lo percibirán en su debida proporción, y de PESOS CINCUENTA Y SEIS CON CINCUENTA CENTAVOS ($ 56,50) por hora para los trabajadores jornalizados.
 c. A partir del 1° de marzo de 2019, en PESOS ONCE MIL NOVECIENTOS ($ 11.900,00) para todos los trabajadores mensualizados que cumplen la jornada legal completa de trabajo, conforme el artículo 116 del Régimen de Contrato de Trabajo aprobado por la Ley N° 20.744 (t.o. 1976) y sus modificatorias, con excepción de las situaciones previstas en los artículos 92 ter y 198, primera parte, del mismo cuerpo legal, que lo percibirán en su debida proporción, y de PESOS CINCUENTA Y NUEVE CON CINCUENTA CENTAVOS($ 59,50) por hora para los trabajadores jornalizados.
 d. A partir del 1° de junio de 2019, en PESOS DOCE MIL QUINIENTOS ($ 12.500,00) para todos los trabajadores mensualizados que cumplen la jornada legal completa de trabajo, conforme el artículo 116 del Régimen de Contrato de Trabajo aprobado por la Ley N° 20.744 (t.o.
 1976) y sus modificatorias, con excepción de las situaciones previstas en los artículos 92 ter y 198, primera parte, del mismo cuerpo legal, que lo percibirán en su debida proporción, y de PESOS SESENTA Y DOS CON CINCUENTA CENTAVOS ($ 62,50) por hora para los trabajadores jornalizados.
 a. A partir del 1° de septiembre de 2018, en PESOS DOS MIL CUATROCIENTOS OCHENTA Y OCHO CON OCHENTA Y CINCO CENTAVOS ($ 2.488,85) y PESOS TRES MIL NOVECIENTOS OCHENTA Y DOS CON DIECISIETE CENTAVOS ($ 3.982,17) respectivamente.
 b. A partir del 1° de diciembre de 2018, en PESOS DOS MIL SEISCIENTOS VEINTIOCHO CON CUARENTA Y UN CENTAVOS ($ 2.628,41) y PESOS CUATRO MIL DOSCIENTOS CINCO CON CUARENTA Y SIETE CENTAVOS ($ 4.205,47) respectivamente.
 c. A partir del 1° de marzo de 2019, en PESOS DOS MIL SETECIENTOS SESENTA Y SIETE CON NOVENTA CENTAVOS ($ 2.767,90) y PESOS CUATRO MIL CUATROCIENTOS VEINTIOCHO CON SETENTA Y SIETE CENTAVOS ($ 4.428,77) respectivamente.
 d. A partir del 1° de junio de 2019, en PESOS DOS MIL NOVECIENTOS SIETE CON CINCUENTA Y TRES CENTAVOS ($ 2.907,53) y PESOS CUATRO MIL SEISCIENTOS CINCUENTA Y DOS CON SEIS CENTAVOS ($ 4.652,06) respectivamente.
 ARTÍCULO 3°.- Comuníquese, publíquese, dése a la Dirección Nacional del Registro Oficial y archívese. Alberto Jorge Triaca
 Tag: LABORAL, SALARIO MÍNIMO, SALARIOS, SEGURIDAD SOCIAL, VITAL Y MÓVIL
 Previous: Previous post: Resolución de un contrato entre un canal de televisión y una productora que ponían al aire un programa de salud con médicos falsos
 Next: Next post: El senado rechazó el proyecto de Ley de Interrupción Voluntaria del Embarazo


text:
 Ważna informacja prawna
 |
 22002D0046
 Dziennik Urzędowy L 154 , 13/06/2002 P. 0034 - 0035
 Decyzja WspólnEGO KomitetU EOGnr 46/2002z dnia 19 kwietnia 2002 r.zmieniająca Protokół 31 do Porozumienia EOG w sprawie współpracy w konkretnych dziedzinach poza czterema swobodamiWSPÓLNY KOMITET EOG,uwzględniając Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym, dostosowane Protokołem dostosowującym Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym, zwane dalej "Porozumieniem", w szczególności jego art. 86 i 98,a także mając na uwadze, co następuje:(1) Protokół 31 do Porozumienia został zmieniony decyzją Komitetu EOG nr 165/2001 z dnia 11 grudnia 2001 r. [1].(2) Decyzję Komisji 2001/704/WE z dnia 26 września 2001 r. uchylającą decyzję 97/150/WE w sprawie ustanowienia Europejskiego forum doradczego konsultatywnego w dziedzinie środowiska naturalnego i zrównoważonego rozwoju [2] należy włączyć do Porozumienia.(3) Do celów Porozumienia należy uchylić decyzję 97/150/WE,STANOWI, CO NASTĘPUJE:Artykuł 1W Protokole 31 do Porozumienia art. 3 ust. 1 tiret pierwsze subtiret drugie (decyzja Komisji 97/150/WE) dodaje się sub-tiret w brzmieniu:"— 32001 D 0704: decyzja Komisji 2001/704/WE z dnia 26 września 2001 r. uchylająca decyzję 97/150/WE w sprawie ustanowienia Europejskiego forum doradczego konsultatywnego w dziedzinie środowiska naturalnego i zrównoważonego rozwoju (Dz.U. L 258 z 27.9.2001, str. 20)."Artykuł 2Niniejsza decyzja wchodzi w życie dnia 20 kwietnia 2002 r., pod warunkiem że wszystkie notyfikacje na mocy art. 103 ust. 1 Porozumienia zostały dokonane wobec Wspólnego Komitetu EOG [3].Artykuł 3Niniejsza decyzja zostaje opublikowana w Sekcji EOG i w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Wspólnot Europejskich.Sporządzono w Brukseli, dnia 19 kwietnia 2002 r.W imieniu Wspólnego Komitetu EOGP. WesterlundPrzewodniczący[1] DZ.U. L 65 z 7.3.2002, str. 48.[2] DZ.U. L 258 z 27.9.2001, str. 20.[3] Nie wskazano wymogów konstytucyjnych.--------------------------------------------------


text:
Riley, elevation , is an unincorporated community and census-designated place in McHenry County, Illinois, United States. It was named a CDP prior to the 2020 census which showed a population of 10.
 Geography
 The community is located on the north side of the junction of Anthony Road, which runs east–west and Riley Road, which runs north–south. Both of these are Riley Township highways. In terms of geographic coordinates, the community is located at (42.1914123, -88.6325924). In terms of the Public Land Survey System, Riley is found in the Northeast Quarter of Section 22, Township 43 North, Range 5 East of the Third Principal Meridian. The main branch of Coon Creek flows to the west of the community in a generally southeast to northwest direction, and a minor branch of the same creek flows from east to west to the north of the community. Riley is served by the Marengo, Illinois 60152 post office.
 Demographics
 2020 census
 Note: the US Census treats Hispanic/Latino as an ethnic category. This table excludes Latinos from the racial categories and assigns them to a separate category. Hispanics/Latinos can be of any race.
 Points of interest
 Riley Community Consolidated (K-8) School, District #18, 9406 Riley Road; the Riley Center Memorial Cemetery; old Riley Township Hall; and the Riley Township War Memorial.
 See also
 Riley Township
 References
 Census-designated places in Illinois
 Census-designated places in McHenry County, Illinois
 Chicago metropolitan area


text:
 21.6.2012
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 L 161/16
 GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉNS BESLUT
 nr 10/2012
 av den 10 februari 2012
 om ändring av bilaga II (Tekniska föreskrifter, standarder, provning och certifiering) till EES-avtalet
 GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
 med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, ändrat genom protokollet med justeringar av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, nedan kallat avtalet, särskilt artikel 98, och
 av följande skäl:
 (1)
 Bilaga II till avtalet ändrades genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr 72/2011 av den 1 juli 2011 (1).
 (2)
 Kommissionens förordning (EU) nr 301/2011 av den 28 mars 2011 om ändring av rådets förordning (EG) nr 297/95 när det gäller inflationsjustering av de avgifter som ska betalas till Europeiska läkemedelsmyndigheten (2) bör införlivas med avtalet.
 (3)
 Kommissionens beslut 2008/911/EG av den 21 november 2008 om upprättande av en förteckning över växtbaserade material, beredningar och kombinationer av dessa avseende deras användning i traditionella växtbaserade läkemedel (3) bör införlivas med avtalet.
 (4)
 Kommissionens beslut 2010/28/EG av den 28 juli 2009 om ändring av förteckningen över växtbaserade material, beredningar och kombinationer av dessa avseende deras användning i traditionella växtbaserade läkemedel (4) bör införlivas med avtalet.
 (5)
 Kommissionens beslut 2010/30/EU av den 9 december 2009 om ändring av förteckningen över växtbaserade material, beredningar och kombinationer av dessa avseende deras användning i traditionella växtbaserade läkemedel (5) bör införlivas med avtalet.
 (6)
 Kommissionens beslut 2010/180/EU av den 25 mars 2010 om ändring av beslut 2008/911/EG om upprättandet av en förteckning över växtbaserade material, beredningar och kombinatiobner av dessa avseende deras användning i traditionella växtbaserade läkemedel (6) bör införlivas med avtalet.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Artikel 1
 Kapitel XIII i bilaga II till avtalet ska ändras på följande sätt:
 1.
 Följande strecksats ska läggas till i punkt 15h (rådets förordning (EG) nr 297/95):
 ”—
 32011 R 0301: Kommissionens förordning (EU) nr 301/2011 av den 28 mars 2011 (EUT L 81, 29.3.2011, s. 5)”.
 2.
 Följande punkt ska införas efter punkt 15zk (kommissionens direktiv 2009/135/EG):
 ”15zl.
 32008 D 0911: Kommissionens beslut 2008/911/EG av den 21 november 2008 om upprättande av en förteckning över växtbaserade material, beredningar och kombinationer av dessa avseende deras användning i traditionella växtbaserade läkemedel (EUT L 328, 6.12.2008, s. 42), ändrad genom
 —
 32010 D 0028: Kommissionens beslut 2010/28/EG av 28 juli 2009 (EUT L 11, 16.1.2010, s. 12)
 —
 32010 D 0030: Kommissionens beslut 2010/30/EU av 9 december 2009 (EUT L 12, 19.1.2010, s. 14)
 —
 32010 D 0180: Kommissionens beslut 2010/180/EU av den 25 mars 2010 (EUT L 80, 26.3.2010, s. 52)”.
 Artikel 2
 Texterna till förordning (EU) nr 301/2011 samt besluten 2008/911/EG, 2010/28/EG, 2010/30/EU och 2010/180/EU på isländska och norska, som ska offentliggöras i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, ska vara giltiga.
 Artikel 3
 Detta beslut träder i kraft den 11 februari 2012 under förutsättning att alla anmälningar enligt artikel 103.1 i avtalet har gjorts till gemensamma EES-kommittén (7).
 Artikel 4
 Detta beslut ska offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.
 Utfärdat i Bryssel den 10 februari 2012.
 På gemensamma EES-kommitténs vägnar
 Gianluca GRIPPA
 Tillförordnad ordförande
 (1) EUT L 262, 6.10.2011, s. 28.
 (2) EUT L 81, 29.3.2011, s. 5.
 (3) EUT L 328, 6.12.2008, s. 42.
 (4) EUT L 11, 16.1.2010, s. 12.
 (5) EUT L 12, 19.1.2010, s. 14.
 (6) EUT L 80, 26.3.2010, s. 52.
 (7) Inga konstitutionella krav angivna.