text:
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,10.2.2016
 COM(2016) 57 final
 2016/0034(COD)
 Ettepanek:
 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
 millega muudetakse teatavaid kuupäevi määruses (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta, määruses (EL) nr 596/2014, mis käsitleb turukuritarvitusi, ja määruses (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume
 (EMPs kohaldatav tekst)
 SELETUSKIRI
 1.ETTEPANEKU TAUST
 1.1. Ettepaneku põhjused
 Direktiiv 2014/65/EL („MiFID”) koos määrusega (EL) nr 600/2014 („MiFIR”) võeti vastu pärast finantskriisi. MiFID ja MiFIRi (ühise nimetusega „MiFID II”) kohaldamisala hõlmab väärtpaberiturge, investeeringute vahendajaid ja kauplemiskohti. Uue raamistikuga täiendatakse ja asendatakse praegust MiFIDi raamistikku.
 MiFID II-ga laiendatakse kauplemiseeskirjade kohaldamisalasse jäävate finantsinstrumentide ringi ja tagatakse, et kauplemine toimub reguleeritud platvormidel. Sellega kehtestatakse uued välkkauplemise eeskirjad. Sellega parandatakse finantsturgude, sealhulgas tuletisinstrumentide turgude, läbipaistvust ja järelevalvet ning käsitletakse kauba tuletisinstrumentide hinnavolatiilsuse probleemi. Uue raamistikuga parandatakse konkurentsitingimusi finantsinstrumentide kauplemise ja kliirimise valdkonnas. Läbivaadatud MiFID-eeskirjadega täiendatakse kehtivaid eeskirju ning tugevdatakse rangete organisatsiooniliste ja äritegevuse nõuete kehtestamisega ka investorite kaitset. MiFID II pakett koosneb direktiivist ja määrusest. Liikmesriigid peavad direktiivi üle võtma 3. juuliks 2016. Nii MiFIDi kui ka MiFIRi kohaldamise alguse kuupäevana on ette nähtud 3. jaanuar 2017.
 Ettepaneku eelnõu eesmärk on lükata edasi MIFID II paketti kuuluvate õigusaktide kohaldamise alguskuupäeva, kuna Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvel („ESMA”), riiklikel pädevatel asutustel ja sidusrühmadel tekkis rakendamisel tehnilisi probleeme. Need probleemid on nii ulatuslikud, et 3. jaanuariks 2017 ei ole võimalik olulisi andmetaristuid luua.
 Seadusandliku protsessi ajal teadvustati, et MiFID II pakett on ülimalt keerukas ning vaja on palju rakendusmeetmeid. Selleks nähti ette, et vastuvõtmise ja kohaldamise alguse vahele jääb 30 kuud, mitte tavapärased 18–24 kuud.
 Nimetatud ebatavaliselt pikast ajavahemikust hoolimata on EMSA komisjonile selgelt teada andnud, et rakendamise tehnilised probleemid on nii ulatuslikud, et 3. jaanuariks 2017 ei ole võimalik olulisi andmetaristuid luua. Kohaldamise alguskuupäeva muutmata jätmine tähendaks, et tegelikkuses ei suudaks pädevad asutused ega turuosalised uusi eeskirju alates 3. jaanuarist 2017 kohaldada. See tooks kaasa õigusliku ebakindluse ja võimalik, et ka turuhäire.
 Arvestades nimetatud erakorralisi asjaolusid ning konkreetseid tehnilise rakendamisega seotud probleeme, millega ESMA ja pädevad asutused peavad toime tulema, leiab komisjon, et MIFID II paketti kuuluvate õigusaktide kohaldamise alguskuupäev tuleb edasi lükata. Selline edasilükkamine on rangelt piiratud seeläbi, et ei tohi ületada tehnilise rakendamise lõpuleviimiseks kuluvat aega.
 1.2. Andmeprobleem
 ESMA on komisjonile teatanud, et ei ESMA ega riiklikud pädevad asutused ei suuda alates 3. jaanuarist 2017 asuda MiFID II kohaldama. Selle põhjus on MiFID II eeskirjade kasutamiseks vajalike andmete kogumisel ilmnenud märkimisväärsed probleemid. Õiguskindluse tagamiseks ja võimaliku turuhäire vältimiseks tuleb kiiresti tegutseda, et kohandada MiFID II kohaldamise alguskuupäeva. Kiireloomulisuse põhjused on seotud kauplemiskohti, riiklikke reguleerivaid asutusi ning ESMAt ühendavate uute ja põhjalike elektrooniliste andmekogumisvõrkude loomise vajadusega.
 Uue raamistiku jaoks on vaja, et kauplemiskohad ja kliendi korralduste süsteemsed täitjad esitaksid pädevatele asutustele finantsinstrumentide võrdlusandmed, millega kirjeldatakse ühetaoliselt kõikide MiFID II kohaldamisalasse kuuluvate finantsinstrumentide omadusi. Lisaandmeid kasutatakse ka muuks otstarbeks, eelkõige selliste mitmesuguste likviidsus- ja läbipaistvuskünniste arvutamiseks, mida kasutatakse MiFIDi kohaldamisalasse jäävate finantsinstrumentidega kauplemiskohas kauplemiseks, samuti kauba tuletisinstrumentide positsioonide aruandluseks.
 Et andmeid kogutaks tulemuslikul ja ühtsel viisil, tuleb arendada uus andmete kogumise taristu. See kohustab ESMAt asutama koos riiklike pädevate asutustega finantsinstrumentide võrdlusandmete süsteemi („FIRDS”). FIRDS peab hõlmama eranditult kõiki MiFID II laiendatud kohaldamisalasse kuuluvaid finantsinstrumente. Selle ülesande edukas täitmine eeldab, et FIRDSi jaoks tuleb ühendada ESMA, riiklike pädevate asutuste ja ligikaudu 300 Euroopa Liidu kauplemiskoha sisendandmed. Enamik FIRDSi toetavaid uusi IT-süsteeme tuleb ehitada uute parameetrite järgi nullist.
 Komisjon teadvustab, et kuna MiFID II rakendamiseks, eriti tehinguaruandluse, läbipaistvuse kindlaksmääramise ja kauba tuletisinstrumentide positsioonide aruandluse jaoks, tuleb koguda ning töödelda väga mahukaid ja keerukaid andmeid, ei ole sidusrühmad (näiteks kauplemisplatvormid), riiklikud pädevad asutused ega ESMA võimelised tagama andmete kogumiseks vajalike taristute loomist ja töövalmidust 3. jaanuariks 2017. Seega teavitas ESMA 2. oktoobril 2015 komisjoni, et MiFID II tehnilisel rakendamisel on viivitus vältimatu.
 1.3. Ettepaneku kohaldamisala
 Andmete puudumine mõjutab MIFID II mitmeid valdkondi. Turu reguleerimise puhul on ilmne, et kui vajalikud võrdlusandmed (instrumendi ID) puuduvad ning läbipaistvuse kindlaksmääramiseks ja positsioonide aruandluseks täiendavaid andmetaristuid loodud ei ole, siis ei ole võimalik enamikke turueeskirju kohaldada. Eelkõige hõlmab see alljärgnevat.
 Tehinguaruandlus: ilma võrdlusandmeteta on raske määrata, millised instrumendid kohaldamisalasse kuuluvad. Lisaks ei saa turuosalised kasutada taristut, mida on pädevatele asutustele aru andmiseks vaja.
 Läbipaistvusraamistik: kõikide (kapitali- ja mittekapitali-) finantsinstrumentide kauplemise läbipaistvuseeskirju ei saa kindlaks määrata ja kohaldada. Lisaks ei saa kindlaks määrata likviidsuse hindamise, vabastuste, samuti avalikustamisega viivitamise arvutuskäiku ja künniseid ning kapitalivallas kahte mahu ülempiiri (millega piirata anonüümset kauplemist).
 Kauba tuletisinstrumendid: kauba tuletisinstrumentide positsioonide aruandluse puudumisel on selliste kaubatuletislepingute positsioonide piirangute järgimist väga raske kontrollida. Positsioonide aruandluseta on positsioonide piirangute ületamise tulemusliku tuvastamise võimalused piiratud.
 Mikrostrutuuritasandi reguleerimine: paljud algoritmkauplemise/välkkauplemise nõuded on olemuslikult andmetest sõltuvad. Eelkõige ka hinnasammu kord ning „turutegemise” kohustus ja süsteemid on selliselt kujundatud, et sõltuvad läbipaistvusraamistiku kohaselt määratava likviidse turu olemasolust.
 Investorite kaitse eeskirju, äritegevuse eeskirju ja MIFID II-st tulenevaid teatavad seonduvaid organisatsioonilisi nõudeid andmete puudumine otseselt ei mõjuta. Olulise erandi moodustavad parima täitmise eeskirjad, mille puhul avalikustamise määr on kavandatud selliselt, et eeldatakse likviidse turu olemasolu ja muid läbipaistvuskontseptsioone. Investorite kaitse muude eeskirjade puhul, v.a finantsinstrumentide määratlemise või õigusakti kohaldamisalaga seotud küsimustes, ei ole andmed tavaliselt omavahelises sõltuvuses, kuna need eeskirjad käsitlevad otseselt turustamist, mitte kauplemist. Seetõttu teadvustatakse, et alternatiivne lähenemisviis oleks lükata kohaldamise alguskuupäeva edasi ainult õigusakti nende osade suhtes, mis on otseselt seotud andmete kogumisega.
 Siiski näib pärast selle variandi hoolikat analüüsi, et ajatatud lähenemisviisile tuleks eelistada kogu paketi, sealhulgas investorite kaitse eeskirjade kohaldamise edasilükkamist.
 Sellega välditakse ohtu, et ajatatud rakendamine tekitab sidurrühmadele segadust ja ebavajalikke kulusid. Mitmesuguste taristute rajamine korraga, mitte ajatatult, teeks protsessi kulutõhusamaks. Näiteks välditakse nii olukorda, et korralduste täitmisesse kaasatud investeerimisühingud peaksid organisatsioonilised nõuded / käitumiseeskirjad kehtestama etapiviisiliselt, mis oleks keerukas, kallis ja kulukas.
 Sellega välditakse vajadust eristada valdkondi, kus võib kohe rakendamisele asuda, ja valdkondi, kus see ei ole võimalik, ning seeläbi välditakse ohtu, et esineb soovimatuid tagajärgi, mida ei nähtud ette või ei kaalutud piisavalt, ning
 sellega välditakse vajadust kehtestada üleminekueeskirjad, millega iseenesest tekitataks ESMA-le, riiklikele pädevatele asutustele ja sidusrühmadele uusi probleeme ning jäetaks alalise raamistiku loomiseks vähem ressursse.
 Nimetatud kaalutlustest lähtudes on seega vajalik ja põhjendatud kogu MiFID II eeskirjade komplekti kohaldamise alguskuupäeva edasilükkamine.
 MiFID II kohaldamise alguskuupäeva muutmine ei mõjuta siiski muude õigusaktide kohaldatavust, täpsemalt määruse (EL) nr 596/2014 („MAR”) ja määruse (EL) nr 909/2014 („CSDR”) kohaldatavust.
 Turu kuritarvitamise raamistikku kohaldatakse teatavatele MiFID II määratlustele ja kontseptsioonidele. Kuna MARi kohaldamine on ette nähtud 3. juulist 2016, sisaldab see juba sätet, millega tagatakse, et kuni MiFID II kohaldamiseks algselt ette nähtud alguskuupäevani kohaldatakse MiFID I kontseptsioone ja eeskirju. Kohaldamise algselt ette nähtud alguskuupäeva ja uue alguskuupäeva vahelisel ajal õiguskindluse tagamiseks tuleb MARis täpsustada, et MiFID I-s sätestatud kontseptsioone ja eeskirju tuleb kasutada kuni MiFID II kohaldamise uue alguskuupäevani. MARis on viidatud ka MiFID II-ga kehtestatavatele kontseptsioonidele, näiteks organiseeritud kauplemissüsteemidele, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) kasvuturgudele, lubatud heitkoguste väärtpaberitele või neil põhinevatele enampakkumistoodetele. MARis on sätestatud, et enne algselt MiFID II kohaldamiseks ette nähtud alguskuupäeva MARi nende kontseptsioonide suhtes ei kohaldata. Seega tuleb ka MARis täpsustada, et organiseeritud kauplemissüsteeme, VKEde kasvuturge, lubatud heitkoguste väärtpabereid ega neil põhinevaid enampakkumistooteid käsitlevaid sätteid ei kohaldata enne MiFID II kohaldamise uut alguskuupäeva.
 CSDRi jaoks on tagajärgi kaks. Esiteks mõjutab see arveldusdistsipliini eeskirjade kohaldamist mitmepoolsete kauplemissüsteemide suhtes, kes taotlevad registreerimist VKEde kasvuturuna kooskõlas direktiiviga 2014/65/EL. Nimelt võimaldavad need eeskirjad MiFID II kohaselt VKEde kasvuturu kriteeriumidele vastavatel mitmepoolsetel kauplemissüsteemidel taotleda tehingute arveldamiseks lisapikendusaega, mis kestab kuni VKEde kasvuturuna registreerimise taotlus on MiFID II raames läbivaatamisel. Teiseks toetub CSDR kauplemise ja arveldamise regulatiivse raamistiku selguse ja siduvuse saavutamiseks paljudele MiFID II määratlustele ja kontseptsioonidele. Kohaldamise eelmise alguskuupäeva ja uue alguskuupäeva vahelisel ajal õiguskindluse tagamiseks tuleb täpsustada, et kuni kohaldamise uue alguskuupäevani tuleks kasutada MiFID I-s sätestatud eeskirju.
 1.4. Edasilükkamise aeg
 Kohaldamise ühe aasta võrra edasilükkamine peaks jätma ESMA-le, riiklikele pädevatele asutustele ja korraldajatele piisavalt aega, et luua andmete kogumise, aruandluse ja läbipaistvuskünniste arvutamise taristu. Rakendusprotsessis on järgmised viis etappi: 1) ärilised nõuded (kõnealusel juhul vajalikud regulatiivsed tehnilised standardid / rakenduslikud tehnilised standardid), 2) tehnilised kirjeldused, 3) arendus, 4) katsetamine ja 5) kasutuselevõtt. ESMA hinnangul on need etapid võrdlusandmete, läbipaistvuse kindlaksmääramise ja positsioonide aruandluse süsteemide puhul läbitud 2018. aasta jaanuariks. See eeldab, et 2016. aasta keskpaigaks on saavutad piisav õiguslik selgus selles, millised on asjaomaste regulatiivsete tehniliste standardite kohased lõplikud nõuded. Sellest lähtudes lükatakse ettepaneku eelnõuga kogu raamistiku kohaldamise alguskuupäeva edasi ühe aasta võrra 3. jaanuarini 2018.
 Määruse (EL) nr 600/2014 kohaldamise alguskuupäeva edasilükkamine ei tohiks mõjutada määruse (EL) nr 600/2014 kohaste delegeeritud õigusaktide ja tehniliste standardite vastuvõtmist. Komisjon peaks need meetmed vastu võtma kooskõlas korraga, mis on nähtud ette, et võimaldada sektoris selliste sisesüsteemide loomist või muutmist, mis tagaksid määruse (EL) nr 600/2014 kohaldamise alguskuupäeval uutele nõuetele vastavuse.
 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS
 •Õiguslik alus
 Ettepanek põhineb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 114. See täiendab kavandatud määrust, lükates edasi MiFID kohaldamise alguskuupäeva.
 •Subsidiaarsus
 Subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt võib ELi meetmeid võtta ainult juhul, kui liikmesriigid ei suuda kavandatud eesmärke üksi saavutada. ELi sekkumist on vaja, et parandada siseturu nõuetekohast toimimist ja hoida väärtpaberiturgude valdkonnas ära konkurentsimoonutusi. Seda arvestades võetakse muudetav õigusakt vastu täielikus kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega ning õigusakti muutmiseks on vaja komisjoni ettepanekut.
 •Proportsionaalsus
 Kõnealune ELi meede on andmete kogumise taristu nõuetekohase rakendamise MIFID II-s sätestatud eesmärgi saavutamiseks vajalik. Ettepanek sellise kohaldamisala ja ajaga edasilükkamiseks on vajalik, et kõik kaasatud osapooled saaksid planeerimist ja rakendamist viia ellu tulemuslikult ja nõuetekohaselt. Seega tagatakse käesoleva ettepanekuga, et MIFID II algse eesmärgi – väärtpaberiteenuste täielikult toimiv ja suure läbipaistvusega siseturg ning investorite kaitse – saavutamine oleks võimalik.
 3.JÄRELHINDAMISTE TULEMUSED, KONSULTEERIMINE SIDUSRÜHMADEGA JA MÕJUHINNANGUD
 Kuna varem on juba koostatud MIFID II mõjuhinnang, ei ole käesolevale ettepanekule lisatud eraldi mõjuhinnangut. Ettepanekuga ei tehta MiFID II sisulisi muudatusi ega kehtestata uusi kohustusi investeerimisühingutele ja kauplemiskohtadele ega muudele MiFID II kohaldamisalasse jäävatele korraldajatele. Selle eesmärk on üksnes lükata (erandkorras ning eelkõige paketi ja vajatavate andmekogumisvahendite ülimast keerukusest tingituna) MiFID II kohaldamise alguskuupäeva edasi 1 aasta võrra, et tagada õiguskindlus ning arendada vajalikud andmete kogumise taristud, mis võimaldaksid ESMA-l ja riiklikel pädevatel asutustel tagada uute eeskirjade tulemuslik kohaldamine ja jõustamine.
 4.MÕJU EELARVELE
 Ettepanek ei mõjuta komisjoni eelarvet.
 2016/0034 (COD)
 Ettepanek:
 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
 millega muudetakse teatavaid kuupäevi määruses (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta, määruses (EL) nr 596/2014, mis käsitleb turukuritarvitusi, ja määruses (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume
 (EMPs kohaldatav tekst)
 EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
 olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
 võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust
 1
 ,
 võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust
 2
 ,
 toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
 ning arvestades järgmist:
 (1)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 600/2014
 3
 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/65/EL
 4
 on pärast finantskriisi väärtpaberiturgude, investeeringute vahendajate ja kauplemiskohtade kohta vastu võetud olulised finantsvaldkonna õigusaktid. Uue raamistikuga täiendatakse ja asendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/39/EÜ
 5
 .
 (2)Määrusega (EL) nr 600/2014 ja direktiiviga 2014/65/EL on kehtestatud nõuded, mida kohaldatakse investeerimisühingute tegevuslubade ja tegevuse, reguleeritud turgude ning andmearuandlusteenuste osutajate suhtes. Sellega ühtlustatakse kauba tuletisinstrumentide positsioonide piirmäärade korda, et parandada läbipaistvust, toetada nõuetekohast hinnakujundust ja hoida ära turukuritarvitusi. Sellega kehtestatakse ka välkkauplemise eeskirjad ja parandatakse halduskaristuste ühtlustamisega finantsturgude järelevalvet. Uue raamistikuga täiendatakse kehtivaid eeskirju ning tugevdatakse rangete organisatsiooniliste ja tegevusnõuete kehtestamisega ka investorite kaitset. Uusi eeskirju tuleks kohaldada alates 3. jaanuarist 2017.
 (3)Määrusega (EL) nr 600/2014 ja direktiiviga 2014/65/EL kehtestatud uue raamistiku jaoks on vaja, et kauplemiskohad ja kliendi korralduste süsteemsed täitjad esitaksid pädevatele asutustele finantsinstrumentide võrdlusandmed, millega kirjeldatakse ühetaoliselt kõikide kõnealuse direktiiviga reguleeritavate finantsinstrumentide omadusi. Neid andmeid kasutatakse ka muul otstarbel, näiteks läbipaistvus- ja likviidsuskünniste arvutamiseks, samuti kauba tuletisinstrumentide positsioonide aruandluseks.
 (4)Et andmeid kogutaks tulemuslikul ja ühtsel viisil, on väljatöötamisel uus andmete kogumise taristu. Selleks on Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve („ESMA”) koos riiklike pädevate asutustega kohustatud looma finantsinstrumentide võrdlusandmete süsteemi („FIRDS”). See hõlmab mitmeid nüüdsest määruse (EL) nr 600/2014 kohaldamisalasse kuuluvaid eri finantsinstrumente ning ühendab ESMA, riiklike pädevate asutuste ja kõikjal liidus asuvate kauplemiskohtade sisendandmed. Enamik FIRDSi toetavaid uusi IT-süsteeme tuleb ehitada uute parameetrite järgi nullist.
 (5)Uue raamistiku keerukuse ning paljude delegeeritud ja rakendavate õigusaktide vajaduse tõttu lükati määruse (EL) nr 600/2014 kohaldamise alguskuupäev jõustumise kuupäevast arvestatuna edasi 30 kuud. Sellest ebatavaliselt pikast ajavahemikust hoolimata ei ole sidusrühmad (nagu kauplemisplatvormid), riiklikud pädevad asutused ja ESMA suutelised tagama, et vajalikud andmetaristud oleksid 3. jaanuariks 2017 loodud ja töövalmis. Selle põhjus on, et uue raamistiku töövalmiduse saavutamiseks, eriti tehinguaruandluse, läbipaistvuse kindlaksmääramise ja kauba tuletisinstrumentide positsioonide aruandluse jaoks, tuleb koguda ning töödelda väga mahukaid ja keerukaid andmeid.
 (6)Andmete kogumise taristute puudumine mõjutab määruse (EL) nr 600/2014 ja direktiivi 2014/65/EL kogu kohaldamisala. Ilma andmeteta ei ole uue raamistiku kohaldamisalasse jäävate finantsinstrumentide selge määramine teostatav. Lisaks ei ole võimalik täpsustada kauplemiseelse ja kauplemisjärgse läbipaistvuse eeskirju, mille alusel määratakse kindlaks, millised instrumendid on likviidsed ja millal tuleks lubada kohustustest vabastamist või avalikustamisega viivitamist.
 (7)Andmete puudumisel ei ole kauplemiskohad ja investeerimisühingud võimelised täidetud tehingute kohta pädevatele asutustele aruandeid esitama. Kauba tuletisinstrumentide positsioonide aruandluse puudumisel on selliste lepingute positsioonide piirangute järgimist raske kontrollida. Positsioonide aruandluseta on positsioonide piirangute ületamise tulemusliku tuvastamise võimalused piiratud. Näiteks sõltuvad andmetest ka paljud algoritmkauplemise nõuded.
 (8)Andmete kogumise taristute puudumine teeb parima täitmise eeskirjade kohaldamise keerukaks ka investeerimisühingute jaoks. Kauplemiskohad ja kliendi korralduste süsteemsed täitjad ei ole võimelised nende juures täidetud tehingute kvaliteedi andmeid esitama. Investeerimisühingud ei saa olulisi täitmisandmeid, mis aitaksid neil määrata, kuidas oleks kliendi korraldusi kõige parem täita.
 (9)Õiguskindluse tagamiseks ja võimalike turuhäirete vältimiseks on vajalik ja õigustatud kiire tegutsemine, et kogu raamistiku, sealhulgas kõigi delegeeritud ja rakendavate õigusaktide kohaldamist edasi lükata.
 (10)Andmetaristu rakendamise protsess koosneb järgmisest viiest etapist: ärilised nõuded, tehnilised kirjeldused, arendus, katsetamine ja kasutuselevõtt. ESMA hinnangul peaks need etapid olema lõpuleviidud 2018. aasta jaanuariks, kuid seda eeldusel, et hiljemalt 2016. aasta juuniks on saavutatud õiguskindlus asjaomaste regulatiivsete tehniliste standardite kohastes lõplikes nõuetes.
 (11)Arvestades erakorralisi asjaolusid ja selleks, et ESMA-l, riiklikel pädevatel asutustel ja sidusrühmadel oleks võimalik tegevuslik rakendamine lõpule viia, on asjakohane lükata määruse (EL) nr 600/2014 kohaldamise kuupäev 12 kuu võrra edasi kuni 3. jaanuarini 2018. Aruanded ja läbivaatamised tuleb sellega kooskõlas edasi lükata.
 (12)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 596/2014
 6
 sisaldab viidet määruse (EL) nr 600/2014 ja direktiivi 2014/65/EL kohaldamise kuupäevale. Tagamaks, et määruses (EL) nr 596/2014 esinevaid viiteid organiseeritud kauplemissüsteemidele, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kasvuturgudele, lubatud heitkoguste väärtpaberitele või neil põhinevatele enampakkumistoodetele ei kohaldata enne määruse (EL) nr 600/2014 ja direktiivi 2014/65/EL kohaldamise kuupäeva, tuleb seoses nende õigusaktide kohaldamise kuupäeva edasilükkamisega muuta vastavalt määruse (EL) nr 596/2014 artikli 39 lõiget 4, milles märgitakse, et viiteid neile õigusaktidele käsitatakse viidetena direktiivile 2004/39/EÜ.
 (13)Väärtpaberitehingute arveldus on tihedalt seotud väärtpaberitega kauplemisega. Seega sisaldab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 909/2014
 7
 viidet määruse (EL) nr 600/2014 ja direktiivi 2014/65/EL kohaldamise kuupäevale. Enne seda kuupäeva tuleb viiteid nendele kahele õigusaktidele lugeda viidetena direktiivile 2004/39/EÜ. Lisaks nähakse määrusega (EL) nr 909/2014 ette üleminekukord arveldusdistsipliini eeskirjade kohaldamiseks mitmepoolsete kauplemissüsteemide suhtes, kes taotlevad registreerimist VKEde kasvuturuna kooskõlas direktiiviga 2014/65/EL.
 (14)Et tagada määruses (EL) nr 909/2014 viitamine direktiivile 2004/39/EÜ kuni määruse (EL) nr 600/2014 ja direktiivi 2014/65/EL kohaldamise edasi lükatud alguskuupäevani ning et mitmepoolsete kauplemissüsteemide suhtes, kes määruse (EL) nr 909/2014 kohaselt taotlevad registreerimist VKEde kasvuturuna, kohaldataks üleminekusätteid, millega jäetakse mitmepoolsetele kauplemissüsteemidele piisavalt aega sellist registreerimist direktiivi 2014/65/EL kohaselt taotleda, tuleks muuta määrust (EL) nr 909/2014.
 (15)Seepärast tuleks määruseid (EL) nr 600/2014, (EL) nr 596/2014 ja (EL) nr 909/2014 vastavalt muuta,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
 Artikkel 1
 Määrust (EL) nr 600/2014 muudetakse järgmiselt:
 (1)Artikli 4 lõikes 7 asendatakse tekst „3. jaanuari 2017” tekstiga „3. jaanuari 2018”; ja tekst „3. jaanuariks 2019” asendatakse tekstiga „3. jaanuariks 2020”;
 (2)Artikli 5 lõikes 8 asendatakse tekst „3. jaanuaril 2016” tekstiga „3. jaanuaril 2017”.
 (3)Artikli 19 lõikes 1 asendatakse tekst „3. jaanuariks 2019” tekstiga „3. jaanuariks 2020”.
 (4)Artikli 26 lõikes 10 asendatakse tekst „3. jaanuariks 2019” tekstiga „3. jaanuariks 2020”;
 (5)Artikli 35 lõiget 5 muudetakse järgmiselt:
 (a)tekst „3. jaanuari 2017” tekstiga „3. jaanuari 2018”;
 (b)tekst „3. juulini 2019” tekstiga „3. juulini 2020”;
 (6)Artikli 37 lõikes 2 asendatakse tekst „3. jaanuari 2017” tekstiga „3. jaanuari 2018”;
 (7)Artiklit 52 muudetakse järgmiselt:
 (a)lõikes 1 asendatakse tekst „3. märtsiks 2019” tekstiga „3. märtsiks 2020”;
 (b)lõikes 4 asendatakse tekst „3. märtsiks 2019” tekstiga „3. märtsiks 2020”;
 (c)lõikes 5 asendatakse tekst „3. märtsiks 2019” tekstiga „3. märtsiks 2020”;
 (d)lõikes 6 asendatakse tekst „3. märtsiks 2019” tekstiga „3. märtsiks 2020”;
 (e)lõikes 7 asendatakse tekst „3. juuliks 2019” tekstiga „3. juuliks 2020”;
 (f)lõikes 8 asendatakse tekst „3. juuliks 2019” tekstiga „3. juuliks 2020”;
 (g)lõike 9 esimeses lõigus asendatakse tekst „3. juuliks 2019” tekstiga „3. juuliks 2020”;
 (h)lõike 9 teises lõigus asendatakse tekst „3. juuliks 2021” tekstiga „3. juuliks 2022”;
 (i)lõike 10 esimeses lõigus asendatakse tekst „3. juuliks 2019” tekstiga „3. juuliks 2020”;
 (j)lõikes 11 asendatakse tekst „3. juuliks 2019” tekstiga „3. juuliks 2020”;
 (k)lõike 12 teises lõigus asendatakse tekst „3. jaanuari 2017” tekstiga „3. jaanuari 2018”.
 (8)Artikli 54 lõike 2 esimeses lõigus asendatakse tekst „3. juulini 2019” tekstiga „3. juulini 2020”;
 (9)Artiklit 55 muudetakse järgmiselt:
 (a)teine lõik asendatakse järgmisega:
 „Käesolevat määrust kohaldatakse alates 3. jaanuarist 2018”;
 (b)neljas lõik asendatakse järgmisega:
 „Piiramata teise lõigu kohaldamist, kohaldatakse artikli 37 lõikeid 1, 2 ja 3 alates 3. jaanuarist 2020”.
 Artikkel 2
 Määrust (EL) nr 596/2014 muudetakse järgmiselt:
 (1)Artikli 39 lõike 4 esimeses lõigus asendatakse tekst „3. jaanuari 2017” tekstiga „3. jaanuari 2018”.
 (2)Artikli 39 lõike 4 teises lõigus asendatakse tekst „3. jaanuari 2017” tekstiga „3. jaanuari 2018”.
 Artikkel 3
 Määrust (EL) nr 909/2014 muudetakse järgmiselt:
 (1)Artikli 76 lõike 5 esimese lõigu punktis b asendatakse tekst „13. juunini 2017” tekstiga „13. juunini 2018”.
 (2)Artikli 76 lõikes 7 asendatakse tekst „3. jaanuari 2017” tekstiga „3. jaanuari 2018”.
 Artikkel 4
 Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
 Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
 Brüssel,
 Euroopa Parlamendi nimel
 Nõukogu nimel
 president
 eesistuja
 (1)
 ELT C ..., ..., lk ...
 (2)
 ELT C ..., ..., lk ...
 (3)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL (ELT L 173, 12.6.2014, lk 349).
 (4)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 600/2014, finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (ELT L 173, 12.6.2014, lk 84).
 (5)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ (ELT L 145, 30.4.2004, lk 1).
 (6)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 596/2014, mis käsitleb turukuritarvitusi (turukuritarvituse määrus) ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/6/EÜ ja komisjoni direktiivid 2003/124/EÜ, 2003/125/EÜ ja 2004/72/EÜ (ELT L 173, 12.6.2014, lk 1).
 (7)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 909/2014, mis käsitleb väärtpaberiarvelduse parandamist Euroopa Liidus ja väärtpaberite keskdepositooriume ning millega muudetakse direktiive 98/26/EÜ ja 2014/65/EL ning määrust (EL) nr 236/2012 (ELT L 257, 28.8.2014, lk 1).


type: wikipedia

text:
Sráidbhaile beag scaipthe tuaithe is ea an Mhuiríoch i nGaeltacht Chontae Chiarraí in Éirinn.
 Suíomh
 Tá an Mhuiríoch suite ar imeall thoir Chuan Ard na Caithne, i dtírdhreach dhroimneach ar ardluach i nGaeltacht Chontae Chiarraí. Tá fána réidh leis an talamh ón taobh thoir i dtreo na trá thiar. Tá an lonnaíocht suite ciliméadar ó Bhaile na nGall agus tá sé nasctha go feidhmeach le Baile na nGall agus leis an mBóthar Buí. Tá an Mhuiríoch suite naoi chiliméadar siar ó thuaidh ó Dhaingean Uí Chiúis ar Bhealach Cheann Sléibhe R559 – bóthar tábhachtach turasóireachta atá ann.
 Daonra
 Cuid de thoghroinn ceantair Chill Maoilchéadair is ea an Mhuiríoch. Bhí 511 duine ina gcónaí ann sa bhliain 2006.
 Feidhmeanna
 Ionad beag comhtheagmhála áitiúil don phobal tuaithe máguaird is ea an sráidbhaile. Tá scoil náisiúnta, halla pobail, siopa, cúirt leadóige atá as úsáid, agus faichí peile agus clubtheach de chuid An Ghaeltacht, CLG, ann. Ní féidir a rá go ngabhann an trácht turasóireachta ar Bhealach Cheann Sléibhe, ná an trá bhreá féin, chun leasa na lonnaíochta mórán. Bíonn ranganna Gaeilge ar siúl sa halla pobail le linn an tsamhraidh. Faoi mar a tharlaíonn in áiteanna eile sa cheantar, foinse
 thábhachtach ioncaim is ea an t-iostas a sholáthraíonn teaghlaigh le haghaidh na scoláirí seo.
 Naisc sheachtracha
 Iarthar Dhuibhneach
 Bailte i gContae Chiarraí
 Gaeltacht Chontae Chiarraí


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 51999PC0311
 Förslag till rådets förordning (EG) om införande av slutgiltiga antidumpningstullar och slutgiltigt uttag av de preliminära tullar som införts på import av tråd av rostfritt stål med en diameter av minst 1 mm med ursprung i Republiken Indien och om avslutande av förfarandet rörande import av tråd av rostfritt stål med en diameter av minst 1 mm med ursprung i Republiken Korea /* KOM/99/0311 slutlig */
 Förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG) om införande av slutgiltiga antidumpningstullar och slutgiltigt uttag av de preliminära tullar som införts på import av tråd av rostfritt stål med en diameter av minst 1 mm med ursprung i Republiken Indien och om avslutande av förfarandet rörande import av tråd av rostfritt stål med en diameter av minst 1 mm med ursprung i Republiken KoreaMOTIVERINGDen 25 juni 1998 inledde kommissionen en antidumpningsundersökning rörande import av tråd av rostfritt stål med en diameter av minst 1 mm med ursprung i Indien och Sydkorea.Genom förordning (EG) nr 617/1999 [1] införde kommissionen preliminära antidumpningstullar på import av tråd av rostfritt stål med en diameter av minst 1 mm med ursprung i Indien.[1] EGT L 79, 24.3.1999, s. 13I samma förordning drogs preliminärt slutsatsen att någon antidumpningstull inte skulle införas på import av de berörda produkter med ursprung i Sydkorea som omfattades av samma undersökning, eftersom de fastställda dumpningsmarginalerna låg under, sammanföll med eller låg strax över miniminivån.Det bifogade förslaget till rådsförordning baseras på de slutgiltiga avgöranden om dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse genom vilka det bekräftades att de provisoriska antidumpningsåtgärderna var motiverade för Indiens del. Vad gäller Sydkorea framgick det av den vidare undersökningen att antidumpningsåtgärder inte var nödvändiga eftersom den landsomfattande dumpningsmarginalen underskred miniminivån. Därför bör förfarandet avslutas för Sydkoreas del.Således föreslås att rådet antar det bifogade förslaget till förordning, som bör offentliggöras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning senast den 24 juli 1999.Förslag till RÅDETS FÖRORDNING (EG) om införande av slutgiltiga antidumpningstullar och slutgiltigt uttag av de preliminära tullar som införts på import av tråd av rostfritt stål med en diameter av minst 1 mm med ursprung i Republiken Indien och om avslutande av förfarandet rörande import av tråd av rostfritt stål med en diameter av minst 1 mm med ursprung i Republiken KoreaEUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNINGmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen [2], särskilt artikel 9 i denna,[2] EGT L 56, 6.3.1996, s. 1, senast ändrad genom förordning (EG) nr 905/98 av den 27 april 1998, EGT L 128, 30. 4. 1998, s. 18.med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2026/97 av den 6 oktober 1997 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen [3], särskilt artikel 24 i denna, [3] EGT L 288, 21.10.1997, s. 1.med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, ochav följande skäl:A. PROVISORISKA ÅTGÄRDER(1) Genom förordning (EG) nr 617/1999 [4] (nedan kallad "förordningen om preliminär tull") införde kommissionen preliminära antidumpningstullar på import av tråd av rostfritt stål med en diameter av minst 1 mm (nedan kallad "tjock ståltråd", eller "den berörda produkten") enligt KN-nummer ex 7223 00 19 med ursprung i Indien.[4] EGT L 79, 24.3.1999, s. 13(2) I samma förordning drogs preliminärt slutsatsen att antidumpningstull inte borde införas på den import av den berörda produkten med ursprung i Sydkorea som omfattades av samma undersökning, eftersom de fastställda dumpningsmarginalerna låg under, sammanföll med eller låg strax över miniminivån.B. EFTERFÖLJANDE FÖRFARANDE(3) Efter utlämnandet av uppgifter om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för beslutet att införa provisoriska åtgärder avseende import av tjock ståltråd med ursprung i Indien (nedan kallat "utlämnande av uppgifter") lämnade flera berörda parter synpunkter skriftligen. De parter som begärda att höras gavs tillfälle till detta.(4) Kommissionen fortsatte att inhämta och kontrollera de upplysningar som ansågs nödvändiga för dess slutgiltiga avgöranden. (5) Alla parter underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för avsikten att rekommendera införandet av slutgiltiga antidumpningstullar och slutgiltigt uttag av de belopp för vilka säkerhet har ställts i form av preliminära tullar. Parterna beviljades också en tid för att lämna synpunkter efter detta utlämnande av uppgifter.(6) Parternas muntliga och skriftliga synpunkter togs under övervägande och i tillämpliga fall ändrades de provisoriska avgörandena i enlighet därmed.C. PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UNDERSÖKNING OCH LIKADAN PRODUKT(7) Den produkt som berörs av undersökningen är tjock ståltråd, innehållande minst 2,5 viktprocent nickel, annan än sådan som innehåller minst 28 men högst 31 viktprocent nickel och minst 20 men högst 22 viktprocent krom.(8) I undersökningens preliminära skede konstaterades att det fanns skillnader i fråga om fysiska egenskaper och användningsområden för tråd av rostfritt stål som omfattas av denna undersökning, dvs. tråd med en diameter av minst 1 mm (tjock tråd), och tråd av rostfritt stål med en diameter understigande 1 mm (fin tråd). Av detta följer att tjock och fin tråd är utbytbar endast i högst begränsad utsträckning, eller inte alls. I förordningen om preliminär tull angavs dock att frågan huruvida en klar skiljelinje kunde dras mellan dessa två produkter skulle utredas ytterligare fram till det slutgiltiga ställningstagandet.(9) På grundval av de ytterligare uppgifter som inhämtats från berörda parter dras slutsatsen att tjock tråd och fin tråd är två olika produkter eftersom de har olika fysiska egenskaper och används för olika ändamål. Vad först gäller de fysiska egenskaperna har tjock respektive fin tråd olika egenskaper vad gäller draghållfasthet, kornstruktur och överdrag. Vad för det andra gäller de två produkternas olika användningsområden konstaterades att tjock tråd används för tyngre verkstadstillämpningar såsom fästanordningar, armeringselement och svetstrådar. Fin tråd, däremot, används i regel för precisionsinriktade tillämpningar såsom skärmar och filter (metalltrådsduk) med små öppningar för att filtrera mycket fina eller små partiklar (till exempel dammfilter eller kemiska filter), eller för medicinska och kirurgiska tillämpningar mm.(10) Med utgångspunkt från detta dras slutsatsen att fin och tjock tråd av rostfritt stål är två olika produkter som har olika egenskaper och användningsområden och inte är utbytbara från användarnas synpunkt.(11) Med hänsyn till detta, och eftersom ingen av de berörda parterna lämnade några synpunkter på kommissionens provisoriska avgöranden om den berörda produkten eller om övervägandena rörande den likadana produkten, bekräftas de sakuppgifter och avgöranden som framgår av skälen 7-11 i förordningen om preliminär tull.D. DUMPNING1. Sydkorea(12) Eftersom ingen av de berörda parterna lämnade några synpunkter och eftersom undersökningen inte föranledde andra slutsatser bekräftas de preliminära avgörandena i skäl 23 b i förordningen om preliminär tull, dvs. att de konstaterade dumpningsmarginalerna för de sydkoreanska exporterande tillverkarna, med undantag för två exportörer, sammanföll med eller låg strax över miniminivån. Dessutom låg den vägda genomsnittliga landsomfattande dumpningsmarginalen för alla de exporterande tillverkare som undersökts (vilka representerar all export till gemenskapen av tjock ståltråd med ursprung i Sydkorea), uttryckt i procent av priset cif vid gemenskapens gräns, under miniminivån, dvs. under 2 %. Under dessa förhållanden måste Sydkoreas dumpningsmarginal anses försumbar i enlighet med vad som avses i artikel 9.3 i grundförordningen.2. Indien(a) Normalvärde(13) Flera indiska exportörer gjorde gällande att de genomsnittliga vinstmarginaler som använts vid fastställandet av det konstruerade normalvärdet inte var rimliga, särskilt som de var betydligt högre än den vinstmarginal på 5 % som i skäl 79 i förordningen om preliminär tull angavs som en rimlig vinstmarginal för gemenskapsindustrin vid fastställandet av det icke-skadevållande priset. Dessa exporterande tillverkare hävdade att vinstmarginalen för företaget som helhet under undersökningsperioden, dvs. en global uppgift som täcker såväl den berörda produkten som andra produkter, borde användas för att fastställa det konstruerade normalvärdet. När det gäller icke lönsamma företag gjordes gällande att den genomsnittliga vinstmarginalen (för hela företaget) avseende lönsamma företag i Indien borde användas för att fastställa det konstruerade normalvärdet.(14) Som ett alternativ till detta begärdes att den genomsnittliga vinsten skulle beräknas för varje berört företag på grundval av all försäljning på hemmamarknaden, dvs. försäljning av såväl lönsamma och icke lönsamma produkttyper, och inte endast på grundval av försäljningen på hemmamarknaden av lönsamma produkttyper.(15) Enligt artikel 2.6 i rådets förordning (EG) nr 384/96 [5] (nedan kallad "grundförordningen") skall beloppet för vinst baseras på faktiska uppgifter om tillverkning och försäljning på hemmamarknaden av den likadana produkten vid normal handel. I detta sammanhang kan försäljning under kostnadstäckning av en viss produkttyp beaktas vid fastställandet av vinstmarginalen endast om volymen av icke lönsam försäljning av det slaget inte överstiger 20 % av all försäljning av produkttypen i fråga. Denna regel har respekterats vid fastställandet av den vinstmarginal som beaktats för det konstruerade normalvärdet.[5] EGT L 56, 6.3.1996, s. 1, senast ändrad genom förordning (EG) nr 905/98, EGT L 128, 30.4.1998, s. 18.(16) Av dessa skäl har begäran rörande den vinstmarginal som skall användas för att fastställa normalvärdet inte tillmötesgåtts.(17) En indisk exporterande tillverkare gjorde gällande att lagervariationer för varor under bearbetning borde beaktas vid fastställandet av det konstruerade normalvärdet. Denna begäran bifölls sedan de framlagda bevisen bedömdes vara tillräckliga.(18) Två indiska exporterande tillverkare som led förluster under hela undersökningsperioden hävdade att dessa förluster inträffat i ett inledningsskede och, med stöd av artikel 2.5 i grundförordningen, att detta förhållande borde tas i beaktande. Någon justering kunde dock inte göras eftersom företagen inte uppfyllde kriterierna i artikel 2.5 i grundförordningen.(19) Eftersom inga andra argument rörande fastställandet av normalvärdet framförts bekräftas övriga slutsatser i skälen 12 och 13 i förordningen om preliminär tull.(b) Exportpris(20) Eftersom inga nya argument rörande fastställandet av exportpriset framförts bekräftas slutsatserna i skälen 14-16 i grundförordningen.(c) Jämförelse(21) En indisk exporterande tillverkare begärde att kreditkostnaderna för den honom närstående importören skulle fastställas på grundval av de betalningsvillkor som importören beviljar den första oberoende kunden i gemenskapen, i stället för på de betalningsvillkor som avtalats mellan moderbolaget och den närstående importören. Denna begäran godtogs och den fastställda kreditkostnaden ändrades i enlighet med detta.(22) Eftersom inga andra argument framförts beträffande de justeringar som gjorts för att möjliggöra en rättvis jämförelse, bekräftas de provisoriska slutsatserna i skälen 17-19 i förordningen om preliminär tull.(d) Dumpningsmarginal(23) Eftersom inga nya argument framförts vad gäller fastställandet av dumpningsmarginalen bekräftas slutsatserna i skälen 20-22 i förordningen om preliminär tull. Följaktligen gäller följande dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av priset cif gemenskapens gräns:Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd 1,2%Devidayal India Ltd. 27,5%Hindustan Stainless Steel Wire Co Pvt 76,2%Indore Wire Co. Ltd. 35,8%Isibars Ltd/Isinox Steels Ltd. 11,4%Kei Industries Ltd. 76,2%Macro Bars & Wires Pvt. Ltd. 21,9%Mukand Ltd. 23,3%Raajratna Metal Industries Ltd. 16,0%Triveni Shinton International Ltd. 68,2%Venus Wire Industries Ltd. 6,6%E. SKADA1. Gemenskapsindustrin(24) Eftersom ingen berörd part framlagt någon ny bevisning eller ytterligare underbyggda argument bekräftas sakuppgifterna och slutsatserna i skälen 24 och 25 i förordningen om preliminär tull, dvs. att de klagande gemenskapstillverkarna, som svarar för mer än 65 % av den totala tillverkningen i gemenskapen av tjock ståltråd, utgör gemenskapsindustrin i den mening som avses i artikel 4.1 i grundförordningen.2. Konkurrensaspekter(25) I de synpunkter som de indiska exporterande tillverkarna framlade efter utlämnandet av uppgifter upprepade de sitt påstående att de uppgifter som gemenskapsindustrin lämnat inom ramen för detta förfarande skulle vara överdrivna till följd av den enhetliga tillämpningen av system med "legeringspåslag" och att det därför inte skulle vara möjligt att genomföra en rättvisande skadeanalys inom ramen för antidumpningsförfarandet. Eftersom de berörda parterna inte framfört några nya argument och eftersom det fattats ett slutgiltigt beslut av kommissionen om att avvisa klagomålet i ärendet nr IV/E-1/36.930 rörande stänger av kallbearbetat rostfritt stål, vilka hör till samma produktkategori som tråd av rostfritt stål, bekräftas slutsatserna i skäl 27 i förordningen om preliminär tull.3. Förbrukning i gemenskapen(26) Efter utlämnandet av uppgifter har vissa berörda parter gjort gällande att den metod som användes för att fastställa förbrukningen i gemenskapen, särskilt vad gäller försäljningen från icke samarbetsvilliga gemenskapstillverkare och import från tredje land, var olämplig.(27) Det bör påpekas att utförliga och kontrollerade uppgifter finns att tillgå endast vad gäller gemenskapsindustrin och de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i de berörda länderna. Därför har, i linje med gemenskapsinstitutionernas praxis, använts uppgifter som var tillgängliga för kommissionen och, särskilt, oberoende statistikkällor. Ingen berörd part har tillhandahållit några upplysningar som skulle visa att gemenskapsinstitutionernas tillvägagångssätt varit orimligt och saknat berättigande i detta fall.(28) Följaktligen bekräftas slutsatserna i skälen 28 och 29 i förordningen om preliminär tull.4. Den dumpade importens volym och marknadsandel(29) Eftersom ingen berörd part framförde några nya argument bekräftas slutsatserna i skälen 30 och 31 i förordningen om preliminär tull.5. Den dumpade importens pris(30) Vissa berörda parter ifrågasatte den metod som kommissionen använt i undersökningens preliminära skede för att beräkna marginalerna för prisunderskridande. Parterna hävdade att dessa marginaler var alltför höga eftersom eventuella negativa belopp med vilka de exporterande tillverkarnas priser underskred gemenskapsindustrins priser inte hade avräknats mot eventuella positiva belopp.(31) Den metod för beräkning av marginalerna för prisunderskridande som beskrivs i skälen 33 och 34 i förordningen om preliminär tull innebar att de vägda genomsnittliga försäljningspriserna netto för den dumpade importen jämfördes, modell för modell, med gemenskapsindustrins vägda genomsnittliga försäljningspris på gemenskapsmarknaden för samma modell. Denna metod gjorde det alltså möjligt att, för varje modell, ta hänsyn till det belopp med vilket de exporterande tillverkarnas pris vid en exporttransaktion överskred gemenskapsindustrins vägda genomsnittliga pris Således avvisades detta argument .(32) Eftersom inga ytterligare synpunkter framförts bekräftas slutsatserna i skälen 32-35 i förordningen om preliminär tull.6. Gemenskapsindustrins situation(33) Eftersom de berörda parterna inte framfört några synpunkter på de provisoriska avgörandena när det gäller de ekonomiska indikatorerna avseende gemenskapsindustrins situation bekräftas avgörandena i skäl 36-43 i förordningen om preliminär tull.(34) Vissa berörda parter hävdade att det inte var möjligt att på grundval av de ekonomiska indikatorerna avseende gemenskapsindustrin dra slutsatsen att denna industri vållats väsentlig skada. De hävdade att gemenskapsindustrins situation i själva verket förblivit förhållandevis stabil under den ifrågavarande perioden och till och med visat tecken på förbättring om man ser till produktion, försäljningsvolym och investeringar. Den nedåtgående tendensen för lönsamheten kunde enligt deras mening förklaras av gemenskapsindustrins beslut att koncentrera sig på produkter med högre produktionskostnader.(35) Som anges i skälen 44 och 45 i förordningen om preliminär tull grundades slutsatsen om att gemenskapsindustrin vållats väsentlig skada på det förhållande att gemenskapsindustrin, ställd inför dumpad import, inte kunde följa den positiva utvecklingen på marknaden, aldrig återtog sin marknadsposition och endast kunde upprätthålla sin försäljningsvolym på bekostnad av lönsamheten, som försämrades avsevärt i en situation präglad av sjunkande försäljningspriser. Gemenskapsindustrins försäljningsvolym ökade med endast 5 % mellan 1994 och undersökningsperioden medan tillväxten på gemenskapsmarknaden var 20 % under samma period. Vidare återspeglar den svaga ökningen av tillverkningen och lönsamheten det förhållande att gemenskapsindustrin försökte behålla sin marknadsandel på en starkt växande marknad. Den minskande lönsamheten beror alltså inte, om ens alls, enbart på att gemenskapsindustrin började tillverka även vissa modeller för vilka den var mindre utsatt för konkurrens från den dumpade importen.(36) På grundval av det ovanstående dras slutsatsen att gemenskapsindustrin, såsom anges i skälen 44 och 45 i förordningen om preliminär tull, lidit väsentlig skada.F. ORSAKSSAMBAND(37) Sedan förordningen om preliminär tull antagits ifrågasatte vissa intresserade parter om den skada som gemenskapsindustrin lidit verkligen hade orsakats av den dumpade importen. Särskilt hävdades att det var andra faktorer som förorsakat skadan, nämligen andra tillverkare i gemenskapen som inte ingår i den ovan definierade gemenskapsindustrin. Det gjordes i detta sammanhang gällande att bedömningen av verkningarna av de icke-samarbetsvilliga gemenskapstillverkarnas försäljning inte var helt tillförlitlig med hänsyn till gemenskapstillverkarnas begränsade samarbetsvilja.(38) Med hänsyn till hur öppen och priskänslig gemenskapsmarknaden för tråd av rostfritt stål är det inte orimligt att dra slutsatsen att övriga gemenskapstillverkare sannolikt har följt en utveckling liknande den som konstaterats för gemenskapsindustrin, särskilt vad gäller priserna. För övrigt har ingen berörd part lämnat några uppgifter som skulle tyda på att de icke-klagande tillverkarna skulle verka under gynnsammare förhållanden. Därför bör invändningen tillbakavisas, och slutsatserna i skäl 50 i förordningen om preliminär tull, dvs. att övriga gemenskapstillverkare inte bidragit till den skada som gemenskapsindustrin lidit, bekräftas.(39) Mot bakgrund av det ovanstående bekräftas slutsatserna i skälen 46-59 i förordningen om preliminär tull, dvs. att den dumpade lågprisimporten med ursprung i Indien vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada.G. GEMENSKAPENS INTRESSE(40) Efter det att förordningen om preliminär tull hade antagits framförde vissa användare synpunkter beträffande de möjliga verkningarna av tullarna.(41) Vad gäller gemenskapsindustrin och övriga gemenskapstillverkare bekräftas, i avsaknad av ytterligare synpunkter rörande tullarnas inverkan på deras situation, slutsatsen att införandet av åtgärder sannolikt kommer att göra det möjligt för gemenskapsindustrin att på nytt uppnå en tillfredsställande lönsamhetsnivå och att upprätthålla och utveckla sin verksamhet i gemenskapen, varigenom både sysselsättning och investeringar kan tryggas.(42) Eftersom det inte har inkommit några ytterligare synpunkter från icke-närstående importörer eller från leverantörer bekräftas avgörandena i skälen 66-70 i förordningen om preliminär tull.(43) Några företag som använder den berörda produkten har gjort gällande att deras ekonomiska situation direkt skulle påverkas om åtgärder infördes, eftersom deras råvarukostnader därigenom skulle öka. De har emellertid också uppgivit att det förutom Indien finns andra leveranskällor utanför gemenskapen. Dessutom skulle en eventuell prisökning få begränsad verkan med hänsyn till den totalt sett låga nivån på tullarna.(44) Andra användare har framhållit kvaliteten och tillförlitligheten hos gemenskapsindustrins produkter och menat att införandet av åtgärder inte skulle påverka deras egen situation.(45) Avgörandena i skälen 60-77 i förordningen om preliminär tull, enligt vilka det inte finns några tvingande skäl för att inte införa antidumpningstullar, bekräftas därför.H. SLUTGILTIGA ÅTGÄRDER1. Sydkorea(46) Med hänsyn till avgörandet ovan om att den landsomfattande vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen för export med ursprung i Sydkorea ligger under miniminivån bör förfarandet rörande import av tjock ståltråd med ursprung i Sydkorea, avslutas i enlighet med artikel 9.3 i grundförordningen.2. Indien(47) På grundval av ovanstående slutsatser rörande dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresses gjordes en bedömning av vilken form de slutgiltiga antidumpningsåtgärderna måste ges och på vilken nivå de måste fastställas för att den skadevållande dumpningens verkningar skall kunna undanröjas. (48) Som framgår av skäl 79 i förordningen om preliminär tull beräknades en icke-skadevållande prisnivå som innebär att gemenskapsindustrin kan täcka sina tillverkningskostnader och dessutom få en skälig vinst på sin försäljning.(49) Jämförelsen mellan de icke-skadevållande priserna och tillverkarnas exportpriser i samma handelsled gav vid handen skademarginaler på mellan cirka 20 % och över 50 %, uttryckt som andel av importpriset fritt gemenskapens gräns. För tre indiska exporterande tillverkare låg denna marginal under dumpningsmarginalen.(50) Avgörandet i skäl 83 i förordningen om preliminär tull, dvs. att alla undersökta subventionssystem konstaterats utgöra exportsubventioner i den mening som avses i artikel 3.4 a i ovannämnda förordning (EG) nr 2026/97 bekräftas. Subventionerna kan i sig inverka på de indiska exporterande tillverkarnas exportpriser och medföra ökade dumpningsmarginaler. Därför måste, som framhålls i skälen 80-82 i förordningen om preliminär tull, antidumpningstullarna justeras för att återspegla de faktiska dumpningsmarginaler som kvarstår efter införandet av de utjämningstullar som syftar till att undanröja verkningarna av exportsubventionerna.(51) På grundval av detta och med beaktande av resultaten av det parallella antisubventionsförfarandet bör följande slutgiltiga antidumpningstullsatser, uttryckta i procent av priset cif gemenskapens gräns, före tull, införas:Företag // Antidumpningstull i %Bhansali // 0Devidayal // 2,4Indore Wire // 16,5Isibars/Isinox // 0Kei Industries // 32,6Macro Bars // 0Mukand // 10,1Raajratna // 0Triveni // 55,6Venus Wire // 0(52) För de övriga berörda exporterande tillverkarna bör man med tanke på den höga grad av samarbetsvilja som konstaterats tillämpa den högsta företagsspecifika antidumpningstull som fastställs. Denna är 55,6 %. Denna tull har inte justerats i enlighet med artikel 24.1 i ovannämnda förordning (EG) nr 2026/97, eftersom det konstaterats att det företag som legat till grund för tullens fastställande, Triveni, inte har erhållit några utjämningsbara exportsubventioner.(53) De individuella tullsatser som anges i denna förordning fastställdes på grundval av avgörandena i denna antidumpningsundersökning. De återspeglar alltså den situation som konstaterats under den undersökningen. Dessa tullsatser är således uteslutande tillämpliga på import av produkter som har ursprung i det berörda landet och som tillverkats av de specifika juridiska personer som anges. Produkter som tillverkats av något annat företag som inte uttryckligen nämns i den egentliga artikeltexten i denna förordning kan inte omfattas av dessa tullsatser; för dessa produkter gäller den övriga tullsatsen.(54) En begäran om tillämpning av dessa individuella tullsatser (till exempel till följd av en ändring av den juridiska personens namn) bör utan dröjsmål inges till kommissionen och innehålla alla relevanta uppgifter, särskilt uppgifter om sådana förändringar av företagets verksamhet vad gäller tillverkning, försäljning på hemmamarknaden eller exportförsäljning som hör samman med ändringen av namnet. J. UTTAG AV DEN PRELIMINÄRA TULLEN(55) Med hänsyn till omfattningen av de dumpningsmarginaler som slutgiltigt fastställts för de exporterande tillverkarna i Indien och mot bakgrund av den allvarliga skada som gemenskapsindustrin vållats bedöms det nödvändigt att de belopp för vilka säkerhet ställts i enlighet med förordningen om preliminär tull tas ut slutgiltigt till den slutgiltigt fastställda nivån, såvida satserna för den preliminära tullen inte är lägre, i vilket fall den lägre nivån bör gälla.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 11. En slutgiltig antidumpningstull skall införas på import av tråd av rostfritt stål med en diameter av minst 1 mm, innehållande minst 2,5 viktprocent nickel, annan än sådan som innehåller minst 28 men högst 31 viktprocent nickel och minst 20 men högst 22 viktprocent krom, som klassificeras enligt KN-nummer ex 7223 00 19 (Taric-nummer 7223 00 19.90), med ursprung i Indien.2. Följande tullsatser för den slutgiltiga antidumpningstullen skall tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull:>Plats för tabell>3. Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas.4. De individuella tullsatser som anges i denna förordning (i motsats till den landsomfattande tullsatsen för "övriga företag") skall uteslutande tillämpas på import av produkter som tillverkats av de angivna specifika juridiska personerna och som har ursprung i det berörda landet. Produkter som tillverkats av ett företag som inte anges med sin exakta beteckning i artikeltexten i denna förordning kan inte omfattas av dessa tullsatser. En begäran om tillämpning av dessa individuella tullsatser (t.ex. till följd av en förändring av namnet för enheten) bör utan dröjsmål tillställas kommissionen [6] och innehålla alla relevanta uppgifter, särskilt uppgifter om sådana förändringar av företagets verksamhet vad gäller tillverkning, försäljning på hemmamarknaden eller exportförsäljning som hör samman med ändringen av företagets beteckning. Kommissionen kommer, efter samråd med rådgivande kommittén, att vidta motsvarande ändringar i förordningen genom att uppdatera förteckningen över företag med individuella tullsatser.[6] Europeiska kommissionenArtikel 21. De belopp för vilka säkerhet har ställts i form av preliminära antidumpningstullar på import med ursprung i Indien i enlighet med förordning (EG) nr 617/1999 [7] skall tas ut slutgiltigt till den slutgiltigt fastställda tullsatsen. Belopp för vilka säkerhet ställts utöver den slutgiltiga satsen för antidumpningstullarna skall frisläppas.[7] EGT L 79, 24.3.1999, s.132. Bestämmelserna i artikel 1.4 skall också gälla det slutgiltiga uttaget av de belopp för vilka säkerhet ställts i form av de preliminära antidumpningstullarna. Artikel 3Förfarandet rörande import av tråd av rostfritt stål med en diameter av minst 1 mm med ursprung i Sydkorea skall avslutas. Artikel 4Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.Utfärdad i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande


type: caselaw

text:
 8.9.2007
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 C 211/31
 2007. július 25-én benyújtott kereset – Az Európai Közösségek Bizottsága kontra Görög Köztársaság
 (C-346/07. sz. ügy)
 (2007/C 211/60)
 Az eljárás nyelve: görög
 Felek
 Felperes: az Európai Közösségek Bizottsága (képviselők: G. Zavvos és P. Dejmek)
 Alperes: Görög Köztársaság
 Kereseti kérelmek
 —
 A Bíróság állapítsa meg, hogy Görögország – mivel nem fogadta el azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy megfeleljen a nagysebességű transzeurópai vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságáról szóló 96/48/EK tanácsi irányelv és a hagyományos transzeurópai vasúti rendszer kölcsönös átjárhatóságáról szóló 2001/16/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2004. április 29-i 2004/50/EK európai parlamenti és a tanácsi irányelvnek (1), vagy legalábbis a kérdéses rendelkezéseket a Bizottsággal nem közölte – nem teljesítette a szóban forgó irányelvből eredő kötelezettségeit.
 —
 kötelezze Görög Köztársaságot a költségek viselésére.
 Jogalapok és fontosabb érvek
 A 2004/50/EK irányelv belső jogrendbe történő átültetésére előírt határidő 2006. április 30-án lejárt.
 (1) HL L 164., 114. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 34. kötet, 838. o.


text:
Der Mühlenberg mit einer Höhe von liegt nördlich der Ortschaft Allner und unterhalb des Ortes Happerschoß, die beide zur Stadt Hennef und damit zum Rhein-Sieg-Kreis in Nordrhein-Westfalen gehören. Sein Gipfel stellt den höchsten Punkt des Kulturlandwegs dar, eines schönen Rundwanderwegs, der am Bahnhof in Hennef beginnt und endet.
 Kuriosum
 Am höchsten Punkt des Kulturlandwegs weist ein Hinweisschild die Höhe von 192 m aus.
 Einzelnachweise
 Berg in Nordrhein-Westfalen
 Hennef (Sieg)


text:
Eiropas Komisija (saīsinājumā EK, agrāk formāli Eiropas Kopienu Komisija (EKK)) ir Eiropas Savienības (ES) izpildvara, lielākā no ES institūcijām. Tai ir tiesības ierosināt jaunus likumprojektus un citus normatīvos aktus. Komisija sastāv no 28 komisāriem, no kuriem viens ir Europas Komisijas prezidents (kopš 2019. gada 1. decembra Urzula fon der Laiena no Vācijas). Komisārus nominē dalībvalstis (pa vienam no katras ES dalībvalsts) uz pieciem gadiem.
 Komisiju apstiprina Eiropas Parlaments. Tas var atlaist Komisiju, izsakot tai neuzticību. Komisijas prezidentam ar pārējo komisāru piekrišanu ir arī tiesības pieprasīt atsevišķu komisijas locekļu atkāpšanos no amata.
 Terminu "Eiropas Komisija" mēdz lietot divējādi. Šaurākā izpratnē to attiecina uz 28 Komisijas locekļiem, kas darbojas kā ministru kabinets. Bet plašākā nozīmē šo nosaukumu attiecina uz komisāru pārraudzībā esošo administratīvo aparātu, kura dažādās struktūrās strādā ap 23 000 darbinieku.
 Urzulas fon der Leienas komisija
 2019. gada 16. jūlijā Eiropas Parlaments ar balsu vairākumu (383 par, 327 pret) par Eiropas Komisijas prezidenti ievēlēja Urzulu fon der Leieni.
 10. septembrī viņa iepazīstināja ar piedāvājumu nākamajam EK komisāru kolēģijas sastāvam pilnvaru termiņam no 2019. līdz 2024. gadam.
 Komisijas darbs
 Komisāri nepārstāv savas valstis, bet visas Savienības iedzīvotāju kopīgās intereses. Komisāri nedrīkst prasīt vai saņemt jebkādas vadlīnijas no savām valdībām vai citām nacionālām institūcijām, un dalībvalstīm savukārt ir jārespektē Komisijas locekļu neatkarība. Katrs komisārs ir atbildīgs par vairākām jomām, kā arī par vienu vai vairākām no Komisijas „ministrijām”, ko sauc par ģenerāldirektorātiem. Katrs komisārs uzņemas atbildību par kādu nozari, un vada atbilstošo departamentu, kas ir daļa no administratīvas struktūras ar vairākiem tūkstošiem ierēdņu (pavisam kopā nodarbināti ap 23 000 darbinieku - ierēdņi, sekretāri un tulki).
 Komisijas uzdevums ir ierosināt jaunus likumprojektus un citus normatīvos aktus, kā arī:
 līdzdalība un pārrunas visos normatīvo aktu pieņemšanas posmos;
 ES finansu administrēšana;
 strukturālo fondu uzraudzība;
 sekot līdzi ES likumu pareizai piemērošanai un reaģēt likumu pārkāpšanas gadījumos;
 vest sarunas ar citām valstīm vai starptautiskām organizācijām ES vārdā; u.c. uzdevumi.
 Komisija aizstāv Eiropas Savienības kā vienota veseluma intereses. Institūcija ir atbildīga par likumdošanas piedāvājumiem, Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu īstenošanu, Savienības līgumu atbalstīšanu un par Savienības ikdienas darbu.
 Atsauces
 Ārējās saites
 Eiropas Komisija


text:
Seznam nosilcev spominskega znaka Vražji kamen.
 Seznam
 (datum podelitve - št. znaka - ime)
 neznano - 1 - Marko Veselič
 neznano - 2 - Stanislav Balkovec
 neznano - 3 - Martin Ilenič
 neznano - 4 - Tadej Burazer
 neznano - 5 - Dubravko Čengija
 neznano - 6 - Silvester Jesih
 neznano - 7 - Franc Kartuš
 neznano - 8 - Boris Kralj
 neznano - 9 - Vlado Magdič
 neznano - 10 - Božidar Mokrovič
 neznano - 11 - Andrej Panjan
 neznano - 12 - Jurij Papež
 neznano - 13 - Jože Planinc
 neznano - 14 - Jože Smrekar
 neznano - 15 - Bojan Štukelj
 neznano - 16 - Danilo Vranešič
 neznano - 17 - Andrej Žnidaršič
 neznano - 18 - Andrej Žunič
 neznano - 19 - Mladen Becič
 neznano - 20 - Tomaž Jeršin
 neznano - 21 - Andrej Tomc
 neznano - 22 - Igor Štrucl
 neznano - 23 - Božidar Brajkovič
 neznano - 24 - Branko Šušter
 neznano - 25 - Roman Božič
 neznano - 26 - Boris Kralj
 neznano - 27 - Ivan Cerar
 neznano - 28 - Dušan Kočevar
 neznano - 29 - Jože Simčič
 neznano - 30 - Bogdan Bebar
 Glej tudi
 spominski znaki Slovenske vojske
 nosilci spominskega znaka Vražji kamen - Otovec
 nosilci spominskega znaka Otovec
 Spominski znak Vrazji Kamen
 Seznami prejemnikov nagrad in odlikovanj