text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 52007PC0271
 Ettepanek: Nõukogu määrus millega kehtestatakse teatavate Taist pärit toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks /* KOM/2007/0271 lõplik */
 [pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 30.5.2007KOM(2007) 271 lõplikEttepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmillega kehtestatakse teatavate Taist pärit toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIETTEPANEKU TAUST |Ettepaneku põhjused ja eesmärgid Käesolev ettepanek käsitleb nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed; viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (edaspidi „algmäärus“)) kohaldamist. |Üldine taust Käesolev ettepanek on seotud algmääruse rakendamisega ja tuleneb uurimisest, mis tehti kooskõlas algmääruses sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega. |Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormid Ei kohaldata. |Kooskõla Euroopa Liidu muude tegevuspõhimõtete ja eesmärkidega Ei kohaldata. |KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE |Konsulteerimine huvitatud isikutega |Menetlusega seotud huvitatud isikutele on juba antud võimalus uurimise käigus oma huvisid kaitsta algmääruse sätete kohaselt. |Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine |Välisekspertide arvamusi ei olnud vaja kasutada. |Mõju hindamine Käesolev ettepanek tuleneb algmääruse rakendamisest. Algmääruses ei ole ette nähtud üldist mõju hindamist, kuid see sisaldab hinnatavate tingimuste põhjalikku loetelu. |ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG |Kavandatud meetmete kokkuvõte 28. märtsil 2006 algatas komisjon dumpinguvastase menetluse teatava Taist pärit toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade impordi suhtes. Uurimise käigus tuvastati vaatlusaluse toote dumping, mis tekitas kahju ühenduse tootmisharule. Samuti näitas uurimine, et puuduvad ühenduse huvidega seotud mõjuvad põhjused, mille tõttu oleks tulnud jätta lõplikud dumpinguvastased meetmed kehtestamata. Seetõttu kehtestati komisjoni määrusega (EÜ) nr 1888/2006 ajutised dumpinguvastased meetmed. Edasise uurimise käigus leidsid esialgsed olulised järeldused kinnitust. Seepärast tehakse ettepanek, et nõukogu võtaks vastu lisatud määruse ettepaneku lõplike meetmete kehtestamiseks. |Õiguslik alus Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed, viimati muudetud nõukogu 21. detsembri 2005. aasta määrusega (EÜ) nr 2117/2005. |Subsidiaarsuse põhimõte Ettepanek tehakse ühenduse ainupädevusse kuuluvas valdkonnas. Subsidiaarsuse põhimõtet seetõttu ei kohaldata. |Proportsionaalsuse põhimõte Ettepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel. |Asjaomast meedet on kirjeldatud eespool nimetatud algmääruses ning see ei võimalda teha otsuseid liikmesriikide tasandil. |Ei kohaldata nõudmist, mille kohaselt ühenduse, liikmesriikide valitsuste, piirkondlike ja kohalike omavalitsuste, ettevõtjate ning kodanike rahalist ja halduskoormust tuleb hoida võimalikult väiksena ning proportsionaalsena ettepanekus seatud eesmärgiga. |Õigusakti valik |Kavandatud õigusakt: määrus. |Muud õigusaktid ei oleks asjakohased järgmisel põhjusel: muud õigusaktid ei oleks asjakohased, sest algmääruses ei ole ette nähtud teisi võimalusi. |MÕJU EELARVELE |Ettepanek ei mõjuta ühenduse eelarvet. |1. Ettepanek:NÕUKOGU MÄÄRUSmillega kehtestatakse teatavate Taist pärit toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaksEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (edaspidi „algmäärus“),[1] eriti selle artiklit 9,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,ning arvestades järgmist:A. AJUTISED MEETMED2. 28. märtsil 2006 avaldas komisjon teate,[2] millega algatati dumpinguvastane menetlus teatava Taist pärit terade kujul imporditava toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi suhtes. 20. detsembril 2006 kehtestas komisjon määrusega (EÜ) nr 1888/2006 (edaspidi „ajutise tollimaksu määrus“)[3] sama toote impordi suhtes ajutise dumpinguvastase tollimaksu.B. JÄRGNENUD MENETLUS3. Pärast oluliste faktide ja kaalutluste teatavakstegemist, mille põhjal otsustati kehtestada ajutised dumpinguvastased meetmed, esitasid mitu huvitatud isikut kirjalikud esildised, milles nad väljendasid oma seisukohti esialgsete järelduste kohta. Isikutele, kes seda soovisid, anti võimalus avaldada oma arvamus suuliselt. 9. veebruaril 2007. aastal toimus komisjoni ruumides algmääruse artikli 6 lõike 6 kohane kohtumine, milles osalesid üks eksportiv tootja, Tai tootjate ühendus, Tai valitsus ja Euroopa Ühenduse tootjad. Kohtumisel käsitleti ühenduse suhkrumaisiturul valitsevat konkurentsi.4. Komisjon jätkas lõplike järelduste tegemiseks vajaliku teabe kogumist ja kontrollimist.5. Kõikidele isikutele tehti teatavaks olulised faktid ja kaalutlused, mille põhjal kavatseti soovitada lõpliku dumpinguvastase tollimaksu kehtestamist teatava Taist pärit toiduks valmistatud või konserveeritud suhkrumaisi terade suhtes ja nõuda lõplikult sisse ajutise tollimaksuna tagatiseks antud summad. Samuti said isikud võimaluse esitada pärast lõplike meetmete kehtestamise aluseks olevate oluliste faktide ja kaalutluste avaldamist teatava ajavahemiku jooksul oma märkused.6. Huvitatud isikute suulisi ja kirjalikke märkusi võeti arvesse ning järeldusi muudeti vastavalt.7. Tähelepanu juhitakse asjaolule, et dumpingu ja kahju uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2005 (edaspidi „uurimisperiood“). Kahju hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2002 kuni 31. detsembrini 2005 (edaspidi „vaatlusalune periood“). Hinna allalöömise, turuhinnast madalama hinnaga müügi ja kahju kõrvaldamise kohta tehti järeldused eespool nimetatud uurimisperioodi põhjal.C. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE8. Täiendavate märkuste puudumisel vaatlusaluse toote ja samasuguse toote kohta kiidetakse heaks ajutise tollimaksu määruse põhjendused 13–15.D. DUMPING1. Väljavõtteline uuring ja individuaalne kontrollimine9. Mitmed eksportijad ja Tai tootjate ühendus esitasid vastuväiteid ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 16–20 kirjeldatud väljavõttelise uuringu ja individuaalse kontrollimise suhtes. Eeskätt väideti, et valim ei ole tüüpiline, sest komisjon ei pööranud tähelepanu muudele teguritele nagu äriühingute suurus ja nende geograafiline asukoht. Samuti väideti, et lisaks neljale kontrollitud äriühingule oleks tulnud uurida veel teisi ja et see ei oleks osutunud põhjendamatult koormavaks.10. Kooskõlas ajutise tollimaksu määruse põhjendustega 16–18 oli komisjon siiski seisukohal, et valimi suurima võimaliku tüüpilisuse saavutamiseks oli uurimise ajalisi piiranguid arvestades otstarbekas kaasata valimisse ainult need neli äriühingut, sest i) see võimaldas uurida suurt ekspordimahtu ja ii) nende äriühingute uurimine ettenähtud aja jooksul oli teostatav. Algmääruse artiklis 17 ei ole sätestatud eksportijate arvu künnist, mille ületamine nõuaks väljavõttelise uuringu tegemist, samuti ei täpsustata, kui mitu isikut oleks sobilik valimisse kaasata. Komisjon peab ise otsustama, kui laialdast uurimist on võimalik ettenähtud aja jooksul läbi viia, tagades samas, et valim kataks võimalikult suurt osa uuritavast ekspordist. Käesoleval juhul kattis koostatud valim uurimisperioodi Tai koguekspordist 52%, mis on ekspordimahtu arvestades kõrge tüüpilisus.11. Kooskõlas algmääruse artikli 17 lõikega 1 oli valimi koostamisel kriteeriumiks suurim tüüpiline ekspordimaht Taist ühendusse, mida on ettenähtud aja jooksul võimalik uurida. Kuna valimi tüüpilisus oli ekspordimahu kriteeriumist lähtuvalt väga kõrge, ei peetud vajalikuks võtta arvesse teisi tegureid nagu äriühingute suurus või nende geograafiline asukoht.12. Nagu osutatud ka ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 20, oleks suurema arvu äriühingute uurimine osutunud põhjendamatult koormavaks ja takistanud uurimise õigeaegset lõpuleviimist.13. Seetõttu lükatakse tagasi teatavate isikute vastuväited ajutise tollimaksu määruse põhjenduste 16–20 kohta ja need põhjendused kinnitatakse.2 . Normaalväärtus14. Üks eksportiv tootja väitis, et normaalväärtuse arvutamisel on tehtud arvutusvigu. Neid väiteid kontrolliti ja leiti, et arvutuskäik on veatu.15. Kuna selle küsimuse kohta rohkem märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise tollimaksu määruse põhjendused 21–32.3. Ekspordihind16. Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist vaidlustas üks eksportiv tootja ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 34 esitatud järeldused. See isik väitis, et arvesse oleks tulnud võtta äriühingu kogu eksportmüüki, sealhulgas toodete müüki, mille olid valmistatud teised sõltumatud tootjad. Kõnealune isik väitis, et ostetud valmistooteid tuleb käsitleda kui äriühingu enda toodangut, kuna need valmistati töötlemislepingute alusel.17. Sellega seoses tuleb ent märkida, et dumpingumarginaali määramisel saab arvesse võtta üksnes tooteid, mida eksportiv tootja on ise valmistanud. Kui eksportiv tootja ostab muu hulgas tooteid ühendusse edasi müümiseks, võrdsustatakse need tehingud vahendaja või edasimüüja omaga ning seda edasimüüki ei võeta tema individuaalse dumpingumarginaali määramisel arvesse.18. Uurimise käigus tuvastati, et kõnealune eksportiv tootja ostis osa ühendusse müüdud kaupadest teistelt tootjatelt. Lisaks tehti kindlaks, et eksportija maksis alati valmistoodete eest ja et kõnealused tehingud vormistati tema raamatupidamises kui valmistoodete ostutehingud. Eksportiv tootja ei esitanud lepinguid ega muid tõendeid (niinimetatud „töötlemislepinguid“), millest oleks nähtunud, et tooted kuulusid algselt talle ja et teiste äriühingute tegevus piirdus vaid kõnealuste toodete ümbertöötlusega.19. Pärast lõplike järelduste avaldamist kordas kõnealune eksportiv tootja taas oma väiteid, rõhutades, et teda tuleb käsitleda kui teistelt tootjatelt ostetud toodete kaastootjat. Et aga teiste isikute valmistatud toodete omandiõigus läks eksportivale tootjale üle alles pärast töötlusprotsessi lõppu (mida tõendavad ostuarved), ei saa asjaomast eksportivat tootjat käsitleda kui edasimüügiks ostetud toodete tootjat või kaastootjat.20. Eelnevat arvesse võttes lükatakse eksportiva tootja vastuväide tagasi ja kinnitatakse ajutise tollimaksu määruse põhjendused 33 ja 34.21. Importijate ühendus väitis, et algmääruse artikli 2 punkti 10 alapunkti k alusel tuleks teha kohandus kajastamaks asjaolu, et suured üleujutused Tais olid viinud asjaomase toote ekspordihinnad suhteliselt madalale võrreldes üleujutuse järel kallinenud tooraine suhkurmaisi hindadega. Siinkohal tuleb märkida, et väidet ei esitanud eksportivad tootjad ja et see ei sisaldanud mingeid arvandmeid. Pealegi on üleujutused Tais üsna sagedased ning seega võib oletada, et neid võetakse lepingute sõlmimisel ja eriti ekspordihindade kehtestamisel arvesse. Analüüs näitas samuti, et kui üleujutusel oligi mingi mõju tooraine suhkrumaisi hindadele, siis piirdus see ainult uurimisperioodi viimase kvartaliga, sest eksportivad tootjad olid ostnud enamiku toorainet valmis juba enne. Seetõttu lükatakse kohanduse nõue tagasi.4. Võrdlus22. Pärast esialgsete järelduste teatavakstegemist väitsid mitmed eksportivad tootjad, et dumpingu arvutamisel tuleks teha omamaise müügi osas mõningaid kohandusi (peamiselt seoses käitlemis-, laadimis- ja lisakulude ning laenukuludega). Nende väidete kontrollimisel leiti ühe äriühingu puhul, et lisakohanduse tegemine on õigustatud. Selle kohanduse tulemusena vähenes kõnealuse äriühingu dumpingumarginaal 4,3%-lt 3,1%-ni.23. Kuna põhjenduses 21 nimetatud äriühingu andmeid oli kasutatud ühe teise äriühingu normaalväärtuse arvutamisel, nagu on selgitatud ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 29 ja 31, vähenes ka selle teise äriühingu dumpingumarginaal kohanduse tulemusena 11,2%-lt 11,1%-le.24. Kuna selle küsimuse kohta rohkem märkusi ei ole, kinnitatakse vaatamata ülalnimetatud muudatustele ajutise tollimaksu määruse põhjendused 35 ja 36.5. Dumpingumarginaal25. Eespool osutatud kohandust arvestades on lõplik dumpingumarginaal, väljendatuna protsendimäärana CIF-netohinnast ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, järgmine:Äriühing | Dumpingumarginaal |Karn Corn | 3,1% |Malee Sampran | 17,5% |River Kwai | 15,0% |Sun Sweet | 11,1% |26. Koostööd teinud, kuid valimisse kaasamata äriühingute dumpingumarginaali kindlaksmääramisel võeti vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 6 aluseks valimisse kaasatud äriühingute kaalutud keskmine dumpingumarginaal. See kaalutud keskmine dumpingumarginaal, väljendatuna protsendimäärana CIF-hinnast ühenduse piiril ilma tollimakse tasumata, on 12,9%.27. Kuna selle küsimuse kohta rohkem märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise tollimaksu määruse põhjendus 40.E. KAHJU28. Üks huvitatud isik väitis, et ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 50 ja 51 kirjeldatud komisjoni põhimõtted seoses eri müügikanalitega ei ole kooskõlas algmääruse ja WTO dumpinguvastase lepinguga,[4] sest „kahju näidatakse kunstlikult suuremana ning seega ei saa sellist lähenemist lugeda korrektseks, objektiivseks ega erapooletuks“. Oma seisukoha toetuseks viitas väite esitaja WTO apellatsioonikogu (edaspidi „apellatsioonikogu”) 24. juuli 2001. aasta aruandele,[5] kus osutatakse, et „uurivatel ametiasutustel ei ole lubatud korraldada uurimist viisil, mis suurendab tõenäosust, et andmete kontrollimise või hindamise tulemusena otsustatakse, et omamaisele tootmisharule on tekitatud kahju“ (apellatsioonikogu aruande artikkel 196).29. Esiteks ei vaidlusta ükski uurimisega seotud isik, ka mitte väite esitaja, kahe erineva müügikanali olemasolu, mida komisjon kirjeldab ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 50 ja 51, ega sellest tulenevaid tagajärgi müügikuludele ja -hindadele. Teiseks ei vaidlustata tõika, mis on sätestatud ka ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 51, et koostööd teinud Tai eksportijate koguimport oli seotud müügikanaliga, mille puhul kasutati jaemüüja kaubamärki. Koguni väite esitaja ise möönab, et Tai toodete müük Euroopa jaemüüjatele toimub jaemüüja kaubamärgi all.30. Lisaks tuleb märkida, et WTO apellatsioonikogu rõhutas oma aruande punktis 204: „...uurimist teostavate ametiasutuste seisukohast on äärmiselt oluline, et nad uuriksid omamaise tootmisharu iga osa, sektorit või allharu“. Seetõttu oli asjakohane (vähemalt teatavate kahjunäitajate puhul) eristada kaht eri müügikanalit, et selgitada täpselt välja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju ja määrata kindlaks, kas Taist pärit dumpinguhinnaga import oli ühenduse tootmisharule tekitatud kahju otsene põhjustaja. Kahju kindlaksmääramiseks uuriti mõlemat müügikanalit üheskoos, analüüsides vajadusel korral eraldi jaemüüja kaubamärgi all toimunud müüki.31. Siiski märgib WTO apellatsioonikogu oma aruande punktis 204: „...kui uurimist teostavad ametiasutused kontrollivad omamaise tootmisharu üht osa, peaksid nad põhimõtteliselt samamoodi kontrollima selle ülejäänud osi ja tootmisharu kui tervikut“. Seetõttu hindasid komisjoni talitused täiendavalt kolme kahjunäitajat, mida oli ajutise tollimaksu määruses analüüsitud eraldi seoses jaemüüja kaubamärgi all toimunud müügiga. Need kolm näitajat on müügimaht (ajutise tollimaksu määruse põhjendus 56), müügihind (ajutise tollimaksu määruse põhjendus 63) ja kasumlikkus (ajutise tollimaksu määruse põhjendus 66). Nende kolme kahjunäitaja kohta teostati eraldi kahjuanalüüs, mis keskendus tootja oma kaubamärgi all toimunud müügile.32. Nagu osutatud ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 51, moodustas ühenduse tootmisharu müük jaemüüja kaubamärgi all ligikaudu 63% ühenduse tootmisharu kogumüügist uurimisperioodil (müügist nii oma kui ka jaemüüja kaubamärgi all). Järelikult moodustas müük oma kaubamärgi all ligikaudu 37% kogumüügist.33. Ühenduse tootmisharu oma kaubamärgiga tähistatud toodete müügimaht ühenduse turul vähenes 2003. aastal 1%, tõusis 2004. aastal 6 protsendipunkti ja vähenes uurimisperioodi jooksul 6 protsendipunkti. Uurimisperioodi jooksul jäi ühenduse tootmisharu oma kaubamärgi all müüdud toodete müügimaht peaaegu samale tasemele kui 2002. aastal, ulatudes veidi üle 68 000 tonni.34. Ühenduse tootmisharu oma kaubamärgi all müüdud toodangu ühikuhinnad sõltumatutele klientidele jäid vaatlusalusel perioodil enam-vähem samaks. 2002. aasta tasemelt (ligikaudu 1380 eurot/tonn) tõusid hinnad 2003. aastal 2% võrra, langesid siis 2004. aastal 2 protsendipunkti ning uurimisperioodil vaid 1 protsendipunkti võrra, jõudes lõpuks tasemele 1361 eurot/tonn.35. Vaatlusalusel perioodil langes ühenduse tootmisharu oma kaubamärgi all müüdud toodete kasumlikkus (väljendatuna müügi netokäibe protsendina) ligikaudu 30%-lt 2002. aastal 29%-le 2003. aastal, seejärel umbes 27%-le 2004. aastal ja uurimisperioodil ligikaudu 24% tasemele.[pic]36. Niisiis tuleb märkida, et ühenduse tootmisharu oma kaubamärgiga tähistatud toodete müük jäi vaatlusalusel perioodil nii koguste kui ka hindade poolest enam-vähem samale tasemele. See-eest langes järk-järgult samal perioodil müüdud toodete kasumlikkus. See tulemus on vastuolus järeldusega, et ühenduse tootmisharule tekitati selgelt kahju – järeldusega, mis on esitatud ajutise tollimaksu määruses kogumüüki ja jaemüüja kaubamärgi all toimunud müüki analüüsides. Samas on ilmne, et Taist pärit impordi mõju oli kõige tugevam sektoris, kuhu see import oli koondunud – jaemüüja kaubamärgi alla müüdud toodete osas.37. Eelkirjeldatud lisaanalüüsidega on komisjoni talituste teostatud uurimine algmäärusega kooskõlas ja vastab WTO dumpinguvastase lepingu artiklis 3.1 kehtestatud objektiivsusnõudele, sest kõiki WTO dumpinguvastase lepingu artiklis 3.4 loetletud kahjunäitajaid analüüsiti müügikanalitest sõltuvalt ja sõltumatult uuritava juhtumi eripärast lähtudes. Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi.38. Kuna selle küsimuse kohta rohkem märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise tollimaksu määruse põhjendused 41–76.F. PÕHJUSLIK SEOS1. Piiravad kaubandustavad39. Mõned huvitatud isikud väitsid, et ühenduse tootmisharu oli võtnud kasutusele piiravad kaubandustavad, kehtestades ühenduse suhkurmaisiturul kindlad hinnad. Oma väite toetuseks märkis üks huvitatud isik järgmist: i) ta oli oma 21. juuni 2006. aasta esildises juhtinud komisjoni tähelepanu sellele teemale, ii) üks Euroopa jaemüüja oli avaldanud samasugust muret oma 17. mai 2006. aasta esildises, iii) see isik esitas 1. detsembril 2006. aastal kaks e-kirja, mis ta oli saanud ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 1 osutatud kaebuse esitanud ühenduse eesistujalt. 13. aprilli 2005. aasta e-kirjas teavitab kaebuse esitanud ühenduse eesistuja väidetavalt ühe Tai ekspordiettevõtte peadirektorit, et Lääne-Euroopa töötlejad on määranud kindlaks samasuguse toote hinnad kolme esitluse jaoks.40. Eespool nimetatud huvitatud isikud nõudsid seejärel, et komisjon lõpetaks kohe käesoleva menetluse põhjusliku seose puudumise tõttu dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharu kahjustatud olukorra vahel, kuna ühenduse tootmisharu hinnatase on ebausaldatav ja kunstlikult ülepaisutatud ühenduse tootmisharu väidetava dumpinguvastase reaktsiooni pärast. Üks isik viitas otseselt algmääruse artikli 3 lõikele 7 ja Mukandi kohtuasjale,[6] nõudes komisjonilt, et ta uuriks enne põhjusliku seose kohta järelduse tegemist ülalkirjeldatud väidetava dumpinguvastase reaktsiooni võimalikku mõju ühenduse tootmisharu kahjustatud olukorrale.41. Põhjenduse 38 punktide i ja ii kohta tuleb märkida, et neis kahes esildises esitatud väited olid põhjendamata. Punktis i osutatud kaebuses on kaebuse esitaja ise märkinud, et „täiendav teave ja tõendid nende üleastumiste kohta, mida tuleb lugeda EÜ konkurentsieeskirjade rängaks rikkumiseks, esitatakse edaspidi“. Asjaomane isik saatis seejärel eespool põhjenduses 38 osutatud e-kirjad.42. Olles saanud nimetatud e-kirjad, palusid komisjoni dumpinguküsimustega tegelevad talitused kaebuse esitajat, et ta edastaks sama materjali konkurentsiküsimustega tegelevatele komisjoni talitustele. Seejärel uurisid komisjoni dumpinguküsimustega tegelevad talitused hoolikalt erinevate ühenduse tootjate asjaomaseid hindu, lähtudes nimetatud e-kirjadest ja eriti asjaolust, et kaebuse esitanud ühingu eesistuja tunnistas end kirjade autoriks.43. Eesistuja eitas selgelt, et ühenduse tootmisharu on sõlminud sisekokkuleppe või määranud kindlaks „võrdlushinnad“, nagu väidetakse e-kirjas. Kuna käesoleva dumpinguvastase menetluse raames on komisjoni talitustele kättesaadav üksikasjalik teave kõigi koostööd tegevate ühenduse tootjate tootehindade kohta tehingute alusel, kontrolliti, kas hindu on lähendatud.44. Dumpinguvastase uurimise käigus ei täheldatud aga koostööd tegevate ühenduse tootjate seas mingit hindade lähendamist. Pealegi on praegused hinnad tunduvalt madalamad 13. aprilli 2005. aasta e-kirjas nimetatud „võrdlushindadest“.45. Ühenduse institutsioonid ei leidnud dumpinguvastase uurimise käigus niisiis ühtegi tõendit selle kohta, nagu oleks konkurentsireeglite eiramisest tulenev kunstlik hinnatase peapõhjus, miks asjaomasest riigist pärit dumpinguhinnaga impordi hinnad olid ühenduse vastava tootmisharu hindadest tunduvalt madalamad.46. Lisaks ei ole komisjon võtnud vastu ühtegi lõplikku otsust selle kohta, nagu oleks ühenduse tootmisharu tegutsenud kartellina.47. Eespool esitatud arutluskäiku arvesse võttes leiab komisjon, et käesolev dumpinguvastane uurimine ei toonud päevavalgele ühtegi tõendit selle kohta, nagu oleks ühenduse tootmisharu hindu ja kahjunäitajaid mõjutanud mis tahes konkurentsivastane käitumine või piirav kaubandustava. Seepärast lükatakse kõnealune väide tagasi.2. Ilmastikutingimuste mõju48. Mõned huvitatud isikud väitsid, et põhjusliku seose uurimisel tuleb arvesse võtta ilmastiku mõju. Need isikud pidasid täpsemalt silmas järgmist: i) 2003. aasta suve kuumalainet ja ii) 2005. aasta maist augustini Ungarit tabanud üleujutusi.49. Uuriti hoolikalt, kas 2003. aasta kuumalaine Euroopas (vt väide i eespool) ja 2005. aastal Ungarit tabanud üleujutused (vt väide ii eespool) võisid ühenduse tootmisharu olukorda negatiivselt mõjutada.50. Leiti, et 2003. aasta kuumalaine ja 2005. aasta üleujutused ei mõjutanud peaaegu üldse koristatud suhkrumaisi koguseid ühenduse koguturul. Uurimise käigus ühenduse tootjate poolt esitatud andmed näitasid hoopis, et saagis (koristatud suhkrumaisi kogus tonnides hektari kohta) ei kõikunud vaatlusalusel perioodil sugugi. Komisjon täheldas hoopis (nagu on kirjeldatud ka ajutise tollimaksu määruse põhjendustes 86 ja 87), et 2002. aasta ja uurimisperiood vahelisel ajal tõusis ühenduse tootmisharus toote ühikumaksumus kõigest 5% – peamiselt terase kallinemise tõttu, sest konservikarp on olulisim kulukomponent. Seetõttu lükatakse väited i ja ii tagasi.51. Eelnevast järeldub, et ilmastikutingimused ei kaotanud põhjuslikku seost dumpinguhinnaga impordi ja ühenduse tootmisharule osaks saanud kahju vahel.52. Kuna selle küsimuse kohta rohkem märkusi ei ole, kinnitatakse ajutise tollimaksu määruse põhjendused 77–99.G. ÜHENDUSE HUVID53. Ühenduse huve käsitlevate uute ja põhjendatud väidete puudumise tõttu kinnitatakse ajutise tollimaksu määruse põhjendused 100–118.H. LÕPLIKUD MEETMED54. Mitu huvitatud isikut väitis, et i) komisjon peaks selgitama, millise arvutuskäiguga leiti, et dumpinguga impordi puudumise korral oleks kasum 14%, nagu on osutatud ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 121, ja et ii) eespool nimetatud 14%-ne kasum on liiga kõrge. Viimase väite puhul viidati hiljuti toimunud dumpinguvastaste ja kaitsemeetmete menetlustele, mis käsitlesid sarnaselt töödeldud põllumajandussaaduseid nagu konserveeritud tsitrusviljad[7] ja külmutatud maasikad,[8] mille puhul kasutati vastavalt 6,8%-st ja 6,5%-st kasumimarginaali. Samuti väitis üks teine huvitatud isik, et iii) 14% kasum on liiga väike ja et see tuleks tõsta 17%-le kajastamaks 2002. aastal jaemüüja kaubamärgi all toimunud müügi kasumlikkust.55. Mis puudutab väiteid i ja iii, siis on ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 121 selgitatud, et 2002. aastal sai ühenduse tootmisharu 21,4% suurust kasumit nii oma kui ka jaemüüja kaubamärgiga toodete müügist, kuid seda protsendimäära kohandati 14%-ni, et kajastada kõnealuse ühenduse tootmisharu ja Taist imporditava toodangu erinevust. Komisjon märkis ajutise tollimaksu määruse põhjendust 66 tsiteerides, et jaemüüja kaubamärgi all müüdud ühenduse tootmisharu toodete kasumlikkus oli 2002. ja 2003. aastal (kui dumpinguhinnaga impordi mahud olid madalaimal tasemel) vastavalt 17,0% ja 11,1%. Seetõttu pidas komisjon põhjendatuks võtta neist kahest kasumlikkuse määrast keskmine, mis annab tulemuseks 14%.56. Väite ii suhtes on komisjon arvamusel, et dumpinguhinnaga impordi puudumisel kajastab kasumlikkus vaatlusaluse ühenduse tootmisharu eripärast olukorda võimalikult täpselt. Vaid sellise teabe puudumise korral võib kasutada teiste samasse sektorisse kuuluvate tootmisharude andmeid. Seda põhimõtet, mida komisjon kasutab järjekindlalt, toetas ka Esimese Astme Kohus EFMA kohtuasja[9] uurides.57. Seetõttu lükatakse tagasi väited i, ii ja iii ning kinnitatakse järeldus, et dumpinguhinnaga impordi puudumisel võib saavutada kasumlikkuse 14%.58. Dumpingu, kahju, põhjuslike seoste ja ühenduse huvide kohta tehtud järeldusi silmas pidades ja vastavalt algmääruse artikli 9 lõikele 4 tuleks kehtestada lõplik dumpinguvastane tollimaks tuvastatud dumpingumarginaalide tasemel, kuid see ei tohiks ületada ajutise tollimaksu määruse põhjenduses 123 esitatud ja käesolevas määruses kinnitatud kahjumarginaali. Võtta arvesse koostöö kõrget taset, kehtestatakse uurimise raames koostööst hoidunud äriühingute tollimaksu määraks koostööd teinud äriühingute suhtes kehtestatud tollimaksu kõrgeim määr. Seepärast kinnitatakse jääktollimaksu määraks 12,9%.59. Lõplikud tollimaksud on seega järgmised:Äriühing | Kahjumarginaal | Dumpingumarginaal | Dumpinguvastane tollimaks |Karn Corn | 31,3 % | 3,1 % | 3,1 % |Malee Sampran | 12,8 % | 17,5 % | 12,8 % |River Kwai | 12,8 % | 15,0 % | 12,8 % |Sun Sweet | 18,6 % | 11,1 % | 11,1 % |Koostööd teinud eksportijad, keda valimisse ei kaasatud | 17,7 % | 12,9 % | 12,9 % |Kõik muud äriühingud | 31,3 % | 17,5 % | 12,9 % |I. KOHUSTUSED60. Ajutiste meetmete kehtestamise järel olid mitmed eksportivad toojad huvitatud hinnakohustuste võtmisest. Siiski ei jõudnud nad pärast lõplike andmete teatavakstegemist (välja arvatud kaks põhjenduses 60 nimetatud äriühingut) esitada hinnakohustuste ettepanekut algmääruse artikli 8 lõikes 2 ettenähtud tähtaja jooksul.61. Üks koostööd tegev eksportiv tootja ei jõudnud esitada piisavalt põhjendatud hinnakohustust algmääruse artikli 8 lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul. Seetõttu ei saanud komisjon selle eksportiva tootja pakkumist vastu võtta. Siiski on nõukogu arvamusel, et arvestades kõnealuse tootja olukorra keerukust ja mitmete teiste koostööd tegevate eksportivate tootjate sarnast olukorda (killustatud tootmisharu, arengumaal asuv eksportiv tootja, kes tegutseb samaaegselt nii kaupleja kui ka eksportiva tootjana, mis muudab vastuvõetava hinnapakkumise koostamise veel keerulisemaks) ja nende tootjate suurt koostöövalmidust uurimisperioodil, tuleks neile eksportivatele tootjatele erandkorras võimaldada esitada hinnakohustuse pakkumised pärast ülalnimetatud tähtaega, aga hiljemalt 10 kalendripäeva jooksul käesoleva määruse jõustumisest. Komisjonil lubatakse teha ettepanek määruse muutmiseks.62. Pärast lõplike andmete teatavakstegemist esitasid kaks koostööd tegevat eksportivat tootjad vastuvõetavad hinnakohustuste ja koguselise ülemmäära ettepanekud kooskõlas algmääruse artikli 8 lõigetega 1 ja 2. Nad soostusid müüma asjaomast toodet koguselise piirmäära raamides ja vähemalt sellise hinnaga, mis kõrvaldab dumpingu kahjustava toime. Koguselist piirmäära ületavale impordile kohaldatakse dumpinguvastast tollimaksu. Kõnealused äriühingud edastavad komisjonile regulaarselt üksikasjalikku teavet oma eksportmüügi kohta ühendusse, mis võimaldab komisjonil võetud kohustusi tõhusalt jälgida. Lisaks on nende äriühingute müügistruktuur selline, et komisjoni arvates ei ole kokkulepitud kohustustest kõrvalehoidmine tõenäoline.63. Komisjon kiitis oma otsusega [INSERT][10] eespool nimetatud kohustuste võtmise ettepanekud heaks. Komisjon selgitab nimetatud otsuses nende ettepanekute heakskiitmise põhjuseid üksikasjalikumalt.64. Selleks et komisjon ja tolliasutused saaksid ka edaspidi tõhusalt jälgida kõnealuste äriühingute võetud hinnakohustuste täitmist, vabastatakse kaup tolliasutusele vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni esitamisel dumpinguvastasest tollimaksust vaid tingimusel, et i) esitatakse kinnitusarve, s.o faktuurarve, mis sisaldab vähemalt II lisas esitatud andmeid ja avaldust, ii) nimetatud äriühingud on kõnealused tooted tootnud, lähetanud ja esitanud arve otse esimesele sõltumatule kliendile ühenduses ning iii) tollis deklareeritud ja esitatud kaup vastab täpselt kinnitusarves kirjeldatule. Kui loetletud tingimused ei ole täidetud, tuleb vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmise ajal tasuda asjakohane dumpinguvastane tollimaks.65. Kui komisjon tühistab algmääruse artikli 8 lõike 9 alusel hinnakohustuse kinnituse seoses rikkumisega, viidates konkreetsetele tehingutele, ja kuulutab asjaomased kinnitusarved kehtetuks, tekib nende tehingutega seotud toodete vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmise ajal tollivõlg.66. Importijad peavad tavapärase kaubandusriskina arvestama tollivõla tekkimise võimalusega vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmise ajal, nagu kirjeldatud põhjendustes 62 ja 63, isegi kui komisjon on neile kauba müünud tootja pakutud hinnakohustuse otseselt või kaudselt heaks kiitnud.67. Vastavalt algmääruse artikli 14 lõikele 7 peavad tolliasutused teavitama komisjoni viivitamata kõikidest juhtudest, kus on leitud märke hinnakohustuse rikkumisest.68. Eespool kirjeldatud põhjustel loeb komisjon Tai eksportivate tootjate pakutud hinnakohustused vastuvõetavaks ning asjaomaseid äriühinguid on teavitatud vastuvõtmise aluseks olevatest põhiandmetest, kaalutlustest ja kohustustest.69. Kohustuse rikkumise või kohustusest loobumise korral või kui komisjon tühistab hinnakohustuse kinnituse, kohaldatakse automaatselt nõukogu poolt algmääruse artikli 9 lõikega 4 kehtestatud dumpinguvastast tollimaksu vastavalt algmääruse artikli 8 lõikele 9.J. AJUTISE TOLLIMAKSU LÕPLIK SISSENÕUDMINE70. Tai eksportivate tootjate puhul tuvastatud dumpingumarginaalide suurust ja ühenduse tootmisharule tekitatud kahju taset arvesse võttes peetakse vajalikuks ajutise tollimaksu määrusega kehtestatud ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad lõplikult sisse nõuda vastavalt kehtestatud lõplike tollimaksude määrale.71. Käesoleva määrusega äriühingutele määratavad individuaalsed dumpinguvastase tollimaksu määrad kehtestati käesoleva uurimise tulemuste põhjal. Seetõttu peegeldavad need maksumäärad olukorda, mis tuvastati uurimise käigus seoses kõnealuste äriühingutega. Kõnealuseid tollimaksumäärasid (erinevalt üleriigilisest tollimaksust, mida kohaldatakse kõigi muude äriühingute suhtes) kohaldatakse seega ainult selliste toodete impordi suhtes, mis on pärit asjaomasest riigist ja mille tootjaks on kõnealused äriühingud – nimetatud konkreetsed juriidilised isikud. Imporditavate toodete suhtes, mille tootjaks on mõni muu äriühing, kelle nime ja aadressi käesoleva määruse regulatiivosas konkreetselt ei nimetata, sealhulgas konkreetselt nimetatud äriühingutega seotud isikud, ei tohi nimetatud määrasid kohaldada ning nende suhtes kehtib „kõikide muude äriühingute“ suhtes kohaldatav tollimaksumäär.72. Taotlused individuaalsete dumpinguvastaste tollimaksumäärade kohaldamiseks (nt pärast üksuse nime muutmist või uute tootmis- või müügiüksuste loomist) tuleb saata viivitamata komisjonile koos kogu asjaomase teabega, eelkõige teabega kõigi selliste muudatuste kohta äriühingu tootmistegevuses, omamaises ja eksportmüügis, mis on seotud üksuse nime muutmise või tootmis- ja müügiüksuste ümberkorraldamisega. Vajaduse korral ajakohastatakse määruses nende äriühingute loetelu, kelle suhtes kohaldatakse individuaalseid tollimaksumäärasid,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 11. Taist pärit, CN-koodi ex 2001 90 30 (TARICi kood 2001 90 30 10) alla kuuluva, äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konserveeritud külmutamata suhkrumaisi ( Zea mays var. saccharata ) terade impordi suhtes ning CN-koodi ex 2005 80 00 (TARICi kood 2005 80 00 10) alla kuuluva, ilma äädika või äädikhappeta toiduks valmistatud või konserveeritud külmutamata suhkrumaisi ( Zea mays var. saccharata ) terade impordi suhtes (v.a rubriigi 2006 tooted) kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks.2. Lõplik dumpinguvastane tollimaks, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud ja järgmises tabelis loetletud äriühingute toodetud toodete netohinna suhtes ühenduse piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine:Äriühing | Dumpinguvastane tollimaks (%) | TARICi lisakood |Karn Corn Co., Ltd, 68 Moo 7 Tambol Saentor, Thamaka, Kanchanaburi 71130, Thailand | 3,1 | A789 |Malee Sampran Public Co., Ltd., Abico Bldg. 401/1 Phaholyothin Rd., Lumlookka, Pathumthani 12130, Thailand | 12,8 | A790 |River Kwai International Food Industry Co., Ltd., 52 Thaniya Plaza, 21st. Floor, Silom Rd., Bangrak, Bangkok 10500, Thailand | 12,8 | A791 |Sun Sweet Co., Ltd., 9 M 1, Sanpatong, Chiangmai, Thailand 50120 | 11,1 | A792 |I lisas loetletud valmistajad | 12,9 | A793 |Kõik muud äriühingud | 12,9 | A999 |3. Olenemata lõikest 1 ei kohaldata lõplikku dumpinguvastast tollimaksu impordi suhtes, mis lubatakse artikli 2 kohaselt vabasse ringlusse.4. Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid sätteid.Artikkel 21. Vabasse ringlusse lubamiseks deklareeritud import, mille kohta on esitanud arve äriühingud, kelle hinnakohustused on komisjon heaks kiitnud ja kelle nimed on loetletud aeg-ajalt muudetavas komisjoni otsuses 2007/[INSERT]/EÜ, vabastatakse artikliga 1 kehtestatud dumpinguvastastest tollimaksudest järgmistel tingimustel:- nimetatud äriühingud on kõnealused tooted tootnud, lähetanud ja esitanud arve otse esimesele sõltumatule kliendile ühenduses, ning- sellisele impordile on lisatud kinnitusarve (faktuurarve), mis sisaldab vähemalt käesoleva määruse II lisas esitatud andmeid ja avaldust, ning- tollis deklareeritud ja esitatud kaubad vastavad täpselt kinnitusarves kirjeldatule.Vabasse ringlusesse lubamise deklaratsiooni vastuvõtmisel tekib tollivõlg,- kui lõikes 1 kirjeldatud impordi puhul selgub, et üks või mitu nimetatud lõikes loetletud tingimustest on täitmata või- kui komisjon tühistab algmääruse artikli 8 lõike 9 kohase hinnakohustuse kinnituse määruse või otsusega, milles viidatakse konkreetsetele tehingutele, ning tunnistab asjaomased kinnitusarved kehtetuks.Artikkel 3Ajutise dumpinguvastase tollimaksuna tagatiseks antud summad, mis kehtestati komisjoni määrusega (EÜ) nr 1888/2006 Taist pärit, CN-koodi ex 2001 90 30 (TARICi kood 2001 90 30 10) alla kuuluva, äädika või äädikhappega toiduks valmistatud või konserveeritud külmutamata suhkrumaisi ( Zea mays var. saccharata ) terade impordi suhtes ning CN-koodi ex 2005 80 00 (TARICi kood 2005 80 00 10) alla kuuluva, ilma äädika või äädikhappeta toiduks valmistatud või konserveeritud külmutamata suhkrumaisi ( Zea mays var. saccharata ) terade impordi suhtes (v.a rubriigi 2006 tooted), nõutakse lõplikult sisse. Vabastatakse tagatiseks antud summad, mis ületavad artikli 1 lõikes 2 sätestatud lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra.Artikkel 4Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaI LISAArtikli 1 lõikes 2 (TARICi lisakood A793) viidatud koostööd teinud valmistajate loetelu:Nimi | Aadress |Agro-On (Thailand) Co., Ltd. | 50/499-500 Moo 6, Baan Mai, Pakkret, Monthaburi 11120, Thailand |B.N.H. Canning Co., Ltd. | 425/6-7 Sathorn Place Bldg., Klongtonsai, Klongsan, Bangkok 10600, Thailand |Boonsith Enterprise Co., Ltd. | 7/4 M.2, Soi Chomthong 13, Chomthong Rd., Chomthong, Bangkok 10150, Thailand |Erawan Food Public Company Limited | Panjathani Tower 16th floor, 127/21 Nonsee Rd., Chongnonsee, Yannawa, Bangkok 10120, Thailand |Great Oriental Food Products Co., Ltd. | 888/127 Panuch Village, Soi Thanaphol 2, Samsen-Nok, Huaykwang, Bangkok 10310, Thailand |Kuiburi Fruit Canning Co., Ltd. | 236 Krung Thon Muang Kaew Bldg., Sirindhorn Rd., Bangplad, Bangkok 10700, Thailand |Lampang Food Products Co., Ltd. | 22K Building, Soi Sukhumvit 35, Klongton Nua, Wattana, Bangkok 10110, Thailand |O.V. International Import-Export Co., Ltd. | 121/320 Soi Ekachai 66/6, Bangborn, Bangkok 10500, Thailand |Pan Inter Foods Co., Ltd. | 400 Sunphavuth Rd., Bangna, Bangkok 10260, Thailand |Siam Food Products Public Co., Ltd. | 3195/14 Rama IV Rd., Vibulthani Tower 1, 9th Fl., Klong Toey, Bangkok, 10110, Thailand |Viriyah Food Processing Co., Ltd. | 100/48 Vongvanij B Bldg, 18th Fl, Praram 9 Rd., Huay Kwang, Bangkok 10310, Thailand |Vita Food Factory (1989) Ltd. | 89 Arunammarin Rd., Banyikhan, Bangplad, Bangkok 10700, Thailand |II LISAHinnakohustusega seotud kaupade müümisel ühendusse peab äriühing esitama faktuurarvel järgmised andmed:1. Pealkiri „KOHUSTUSEGA SEOTUD KAUBA FAKTUURARVE”.2. Faktuurarve väljastanud äriühingu nimi.3. Faktuurarve number.4. Faktuurarve väljastamiskuupäev.5. TARICi lisakood, mille all toimub arves kirjeldatud kaupade tollivormistus ühenduse piiril.6. Kaupade täpne kirjeldus, sealhulgas:- hinnakohustusega seotud tootekood (PCN – product code number ),- asjaomasele tootekoodile vastava toote kirjeldus lihtsas ja arusaadavas keeles,- äriühingu tootekood (CPC– company product code ),- TARICi kood,- kogus (tonnides).7. Müügitingimuste kirjeldus, sealhulgas:- tonnihind,- kohaldatavad maksetingimused,- kohaldatavad tarnetingimused,- kõik hinnaalandused ja mahahindlused.8. Ühenduses asuva importijana tegutseva äriühingu nimi, kellele äriühing esitab otse faktuurarve hinnakohustusega seotud kaupade kohta.9. Faktuurarve väljastanud äriühingu töötaja nimi ja järgmine allkirjastatud avaldus:“Mina, allakirjutanu, kinnitan, et käesoleva arvega hõlmatud kaupade müük otseimpordiks Euroopa Ühendusse toimub [ETTEVÕTJA NIMI] poolt võetud hinnakohustuse raames ning on heaks kiidetud Euroopa Komisjoni otsusega [otsus 2007/XXXX/EÜ]. Käesolevas arves esitatud andmed on täielikud ja õiged.”[1] EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2117/2005 (ELT L 340, 23.12.2005, lk 17).[2] ELT C 75, 28.3.2006, lk 6.[3] ELT L 364, 20.12.2006, lk 68.[4] 1994. aasta üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe VI artikli rakendamise leping.[5] WT/DS184/AB/R, 23.8.2001, USA – Teatavate Jaapanist pärit kuumvaltsitud terasetoodete suhtes kehtestatud dumpinguvastased meetmed.[6] Kohtuasi T-58/99 Mukand ja teised vs nõukogu [2001] ECR II-2521.[7] Määrus (EÜ) nr 658/2004, ELT L 104, 8.4.2004, lk 67 (põhjendus 115).[8] Määrus (EÜ) nr 1551/2006, ELT L 287, 18.10.2006, lk 3 (põhjendus 144).[9] Kohtuasi T-210/95 EFMA vs nõukogu , [1999] ECR II-3291 (artikkel 54 jj).[10] ELT L [INSERT].


type: other

text:
Cirkus z migrantom v DZ: Lažni humanizem uničuje slovensko državo in njeno blaginjo!
 14/11/2017 - 14:05
 Ustavni pravnik in predsednik vlade Miro Cerar, ki je trdil, da je treba odločitve sodišč brezpogojno spoštovati, je požrl svojo besedo! Foto: Urban Cerjak
 Zdi se, kakor da bi gledali kakšen napet film: sirskega migranta Ahmada Šamija danes očitno še ne bodo deportirali na Hrvaško, bo pa vlada menda odločala o interesu države za izdajo dovoljenja za začasno prebivanje, ker so se predstavniki vlade in koalicije zavzeli proti njegovi deportaciji.
 Kot je znano, so danes nekateri poslanci SD in Levice sirskega migranta Ahmada Šamija pripeljali skrit celo v parlament, kamor policija brez naloga nima vstopa, da ne bi prišlo do njegove deportacije. Vsa zadeva je zelo podobna neupravičenemu in nezakonitemu izsiljevanju in zlorabi. Celo ustavni pravnik in predsednik vlade Miro Cerar, ki je še pred nedavnim zatrjeval, da je treba odločitve Ustavnega sodišča brezpogojno upoštevati, je zdaj požrl svojo besedo...
 Najdražji azilni dom
 Poslanec SDS mag. Branko Grims je na tiskovni konferenci povedal, da taka odločitev vlade v primeru sirskega migranta Ahmada Šamija ni v skladu z zavezami o spoštovanju pravnega reda, saj so o Šamijevi usodi odločala sodišča. Poudaril je, da se za slovenske državljane levičarji na tak način niso nikoli zavzeli. »Za koliko slovenskih mladih družin, ki so jih vrgli iz stanovanja in so ostale z otroki na cesti brez vsega, za koliko hudo bolnih slovenskih upokojencev, za koliko ubogih slovenskih sirot, otrok, ki so ostali brez vsega so se levičarji s celimi strankami in njihovimi poslanci, s predsednikom vlade Mirom Cerarjem, predsednikom državnega zbora Milanom Brglezom na čelu zavzeli na tak način, jih pripeljali v parlament, naredili iz tega vsedržavni problem?« se je vprašal Branko Grims (SDS). In odgovoril: »Meni ni znan niti en sam primer,« ter dodal: »Parlament je zdaj zgleda najdražji azilni dom v Sloveniji.« Grims je pojasnil, da je v primeru ilegalnega migranta Ahmada Šamija, ki je prišel v Slovenijo in zahteval azil, Evropsko sodišče ugotovilo, da to ni zadeva Slovenije, Vrhovno sodišče RS je pravnomočno odločilo, da se ga vrne na Hrvaško, Ustavno sodišče RS pa je ustavno pritožbo zavrnilo. »Nenadoma se zato napove sestanek vlade, se pripelje človeka v parlament, vzpostavijo se "izredne razmere",« je dejal poslanec SDS mag. Branko Grims.
 Smrt pravne države
 »Vse to pomeni, da je nekaj hudo narobe,« je dejal Grims. Spomnil je, da je vlada prisegla, da bo spoštovala pravni red in da smo od predstavnikov koalicije pogosto slišali, da je treba odločbe sodišča brezpogojno spoštovati. »Kolikokrat smo slišali, da je potrebno odločbe sodišča brezpogojno spoštovati? Od teh istih ljudi, ki danes v primeru Šamija napovedujejo, da bodo storili vse, da odločbe sodišča ne bodo spoštovane. Tudi kakšna sodnica je med njimi,« je dejal in dodal: »Ko gre za spoštovanje Ustavnega sodišča, smo slišali ustavnega pravnika Mira Cerarja, da je potrebno brezpogojno spoštovati in uresničevati odločbe Ustavnega sodišča. V tem primeru je Ustavno sodišče odločilo, zavrglo je pritožbo in pravnomočna sodba Vrhovnega sodišča je veljavna, izvršljiva in rok teče. Kje je sedaj tista pravna država, spoštovanje sodišč, sodnih odločb? Očitno je umrla. Velja za drugorazredne državljane, za prvorazredne, med katerimi so očitno tudi nelegalni migranti, pa ne velja. In to ni prav!« je bil kritičen mag. Grims.
 Lažni humanizem
 Poslanec SDS mag. Branko Grims je zastavil še naslednje vprašanje: » »Katera slovenska povprečna družina je v nekaj mesecih dobila 50.000 evrov od te države? Koliko mislite, da je stalo bivanje g. Šamija in vsi postopki?« Z gotovostjo je mogoče reči, da je Ahmad Šami stal slovenske davkoplačevalce najmanj 50.000 evrov. »50.000 evrov je toliko denarja, kot ga en slovenski upokojenec ne vidi v desetletju.« ob tem opozarja, da gre zgolj za en primer. Čez Slovenijo je v migrantskem valu šlo pol milijona migrantov. Za Slovenijo torej ni relevanten samo primer Ahmada, ampak je tukaj še pol milijona drugih morebitnih primerov. »Povprečna slovenska družina, kjer sta dva zaposlena, v treh letih komaj dobi toliko denarja za svoje otroke, kolikor stane en postopek za enega Ahmada Šamija slovenske davkoplačevalce. S tem lažnim humanizmom se v resnici uničuje temelj slovenske države in njene blaginje,« je dejal poslanec in opozoril, da se v tem primeru ne smemo čuditi, če v tujino odhajajo desettisoči mladih, ki v takšni državi ne vidijo več svoje perspektive. »Njim je treba nameniti ta denar, ter podjetnikom z davčnimi olajšavami omogočiti, da z odpiranjem novih delovnih mest odprejo perspektivo za Slovenijo in njene državljanke in državljane, da bomo vsi skupaj živeli varneje in bolje,« je zaključil mag. Branko Grims. V primeru Šamija pa je treba spoštovati pravo in se mu zaželi srečno pot.«
 Državni interes?!?
 Ahmad Šami je v času begunske krize februarja 2016 v Sloveniji zaprosil za mednarodno zaščito, po postopkih na sodiščih pa so z ministrstva za notranje zadeve v ponedeljek sporočili, da so začeli s postopkom za deportacijo Šamija. Deportacija je bila predvidena za danes zjutraj, proti njej pa so v ponedeljek pozvali poslanci koalicije in Levice. Šami se je zjutraj sicer zglasil v azilnem domu, kamor sta ga pospremila tudi poslanca Jan Škoberne (SD) in Miha Kordiš (Levica), ki pa sta ga nato odpeljala v DZ. A postopek deportacije se ni začel izvajati, ker bo vlada zaradi »posebnih okoliščin« primera na eni prihodnjih sej odločala, ali obstaja interes države za izdajo dovoljenja za začasno prebivanje! Kakšen je lahko v tem primeru državni interes? »Gre za sirskega nezakonitega migranta, poudarjam nezakonitega migranta, ki je v Slovenijo dokazano nezakonito vstopil s Hrvaške februarja lani. Ker ga je že obravnavala Hrvaška, ki ga je tudi popisala, je naše notranje ministrstvo že lani izdalo odločbo o njegovi vrnitvi na Hrvaško. Ker se je pritožil, je naše Vrhovno sodišče zaprosilo za mnenje Evropsko sodišče, kako ravnati v takih primerih. Evropsko sodišče je odločilo, da je za obravnavo njegove prošnje za azil pristojna Hrvaška in da ga Slovenija lahko vrne na Hrvaško. Sledila je sodba našega Vrhovnega sodišča, ki je potrdilo odločitev notranjega ministrstva, da se nezakonitega migranta deportira na Hrvaško. To bi se moralo zgoditi danes dopoldan,« je za Novo24.si pojasnil dr. Vinko Gorenak, ki je obsodil nedopusten poseg Mira Cerarja dejal, ki je organe odločanja pozval, naj začasno zadržijo izvedbo deportacije. »Poudarjam, da za kaj takega Cerar nima ne pravne podlage ne pravice in da to njegovo početje predstavlja najnevarnejši napad na odločitev Vrhovnega sodišča in neposreden poziv k nespoštovanju sodne odločitve, kar pa pomeni seveda odprtje vrat kaosu in anarhiji v državi,« je še dejal dr. Vinko Gorenak.
 Kaznivo dejanje in zloraba
 Vinko Gorenak je še povedal, da sta poslanca Miha Kordiš in Jan Škoberne s tem, da sta migranta pripeljala v Državni zbor, storila kaznivo dejanje “zlorabe uradnega položaja in pravic” (257. člen KZ1), ne poznam okoliščin na kraju, a odvisno od tega lahko tudi kaznivo dejanje “preprečitve uradnega dejanja ali maščevanje uradni osebi” (299. člen KZ1). »Cerarja pa bi kazalo obravnavati za “napeljevanje” in “pomoč” (37. in 38. člen KZ1) pri storitvi obeh omenjenih kaznivih dejanj. Situacija je popolnoma jasna, si predstavljate, da bi poslanci SDS Janeza Janšo, ko je konec junija 2014 moral v zapor na Dobu, prepeljali v Državni zbor in sporočili, da ne dovolimo izvrševanja sodne odločitve. Bi policija preplavila Državni zbor? Zagotovo bi in prav bi bilo tako. Zato policijo pozivam, naj spoštuje zakon, prepreči izvrševanje kaznivih dejanj in takoj ukrepa zoper vse vpletene poslance in Cerarja. Tudi zadnje sporočilo Cerarja, da bo vlada razpravljala o “interesu države” za izdajo dovoljenja za bivanje v Sloveniji, je čista zloraba in novo kaznivo dejanje. Pozivam ministre, naj tega ne naredijo,« je za Novo24.tv še napisal dr. Vinko Gorenak.