text:
Laurea Julkaisut I Laurea Publications. Suvi Sivén (toim.) YHTEISTOIMINTAMALLIT LOGISTIIKKA-ALUEILLA Case: ResLog-hanke - PDF
 Download "Laurea Julkaisut I Laurea Publications. Suvi Sivén (toim.) YHTEISTOIMINTAMALLIT LOGISTIIKKA-ALUEILLA Case: ResLog-hanke"
 1 Laurea Julkaisut I Laurea Publications Suvi Sivén (toim.) YHTEISTOIMINTAMALLIT LOGISTIIKKA-ALUEILLA Case: ResLog-hanke
 2 Laurea Julkaisut I Laurea Publications I 40 Suvi Sivén (toim.) Yhteistoimintamallit logistiikka-alueilla Case: ResLog-hanke
 3 Sisällysluettelo ResLog-hanke I Lahtinen & Sivén Toimintatutkimus I Oikkonen & Lahtinen Yhteistoimintamallit logistiikka- ja yritysalueilla I Lahtinen & Sivén Yritysten välinen yhteistyö I Lahtinen, Oikkonen & Sivén Alueellisen yhteistyön lähtökohtia ja kansainvälisiä esimerkkejä palveluyhtiöiden toiminnasta I Lahtinen & Sivén Yritysten tunnistamat yhteistyöteemat I Lahtinen ResLog-hankkeen teollisuusalueiden yhteistyö I Sivén & Lahtinen Alueellisen yhteistyön yhteydenpito I Sivén ResLog-hankkeessa tunnistetut yhteistyöteemat I Lahtinen Resurssitehokkuus I Ollikainen, Uotila, Heiskanen & Teirasvuo Copyright tekijät ja Laurea-ammattikorkeakoulu 2014 Kannen kuva: ISSN (verkko) ISBN (verkko)
 4 Keskeisinä toimenpiteinä ja aineistonkeruina hankkeessa toteutettiin sekä sähköisiä kyselyjä että haastatteluja molempien yritysalueiden toimijoille tammi kesäkuun 2014 aikana. Kyselyissä tarkennettiin yhteistyötä motivoivia ja estäviä elementtejä, yritysten kiinnostusta osallistua yhteiseen toteutukseen työpajoissa esitettyjen teemojen pohjalta sekä yhdistyksen perustamismahdollisuutta Hyvinkään Sahanmäessä. ResLog-hankkeessa esitettiin yhteistyökumppaneille ja hanket oimijoille uudenlaista ajattelua. Teemat itsessään eivät olleet uusia, mutta lähestymis- ja ajattelutapana hankkeen teemoissa on uutuusarvoa. ResLog hanke ja sen toiminta on herättänyt kiinnostusta muuallakin Suomessa, joka näkyy mm. yleisölle pitämissämme esityksissä (Taulukko 2) sekä muissa yhteydenotoissa. Taulukko 2. ResLog-hankkeeseen liittyvät ulkoiset esitykset Heikki Lahtinen & Suvi Sivén reslog-hanke Tilaisuuden nimi Päiväys Paikkakunta LIMOWA-jäsenseminaari Hyvinkää Tehola-Kullasvaaran alueyhdistyksen perustamiskokous Kouvola LIMOWA ry:n hallituksen kokous Hyvinkää Logistics 2014 Wanha Satama Helsinki Yhteistoimintamallit logistiikka-alueilla (ResLog) hanke toteutettiin Hankkeen projektikonsortion muodostivat Teknologiakeskus TechVilla Oy, joka toimii valtakunnallisesti vaikuttavan Logistiikka keskusklusteri LIMOWA ry:n isäntäyhtiönä, Suomen Ympäristöopisto SYKLI Oy ja Laurea-ammattikorkeakoulu Oy. Hankkeessa kartoitettiin ja edistettiin Hyvinkään Sahanmäen ja Nurmijärven Ilvesvuoren alueiden yritysten tarpeiden mukaisia yhteistoimintamalleja. Tavoitteena hankkeessa oli sekä ekologinen että taloudellinen toiminta. ResLog-hankkeessa järjestettiin tiedotus- ja kuulemistilaisuuksia työpajoina hankkeen kohteena olleilla Ilvesvuoren ja Sahanmäen teollisuusalueilla. Pidetyt tilaisuudet onnistuivat erittäin hyvin noin 50 eri organisaation edustajan voimin. Osallistujat ideoivat aktiivisesti erilaisia mahdollisia toimenpiteitä alueellisen yhteistyön edistämiseksi. Alla olevassa taulukossa (Taulukko 1.) on lueteltu kohdeyrityksille järjestetyt yleiset tilaisuudet. Huhtikuussa kohdealueilla toteutettiin aamukahvitilaisuudet, joissa Ilvesvuoren ja Sahanmäen yritysten ja organisaatioiden edustajille kerrottiin työpajojen pohjalta kevään 2014 aikana toteutetuista jatko selvityksistä. Lisäksi työpajoissa tarkasteltiin ja keskusteltiin välittömistä toimeksiannoista sekä suuntaviivoista jatkotoimenpiteiden edistämiseksi. Sahanmäen osalta keskeisenä jatkotoimenpiteenä toukokuussa 2014 esitettiin mahdollisuutta alueyhdistyksen perustamiseen, minkä kautta toimintaa voitaisiin edistää hankkeen päättymisen jälkeen. LIMOWA ry:n hallituksen kokous Vantaa Eurooppalaisen yrittäjyyden päivät Turku Hankkeen kokonaisbudjetti oli euroa ja päärahoittajana toimi Uudenmaan liitto 50 % osuudella. Lisäksi toimintaa rahoittivat toteuttajaorganisaatiot, Hyvinkään kaupunki, Nurmijärven kunta sekä Ilvesvuoren ja Sahanmäen teollisuusalueiden yritykset. Taulukko 1. ResLog-hankkeen kohdeyrityksille järjestämät tilaisuudet Tilaisuuden nimi Päiväys Isäntäorganisaatio Työpaja Sahanmäessä Onninen Oy Työpaja Ilvesvuoressa Sten & Co Oy Ab Aamukahvitilaisuus Sahanmäessä Rentto Oy Aamukahvitilaisuus Ilvesvuoressa Myllykukko Oy Iltapäiväkahvit Sahanmäessä Muuttohaukat Oy Kehittämisseminaari Hyvinkäällä Teknologiakeskus TechVilla Oy 6 Yhteistoimintamallit logistiikka-alueilla Case: ResLog-hanke 7
 5 tutkittavassa instituutiossa ovat itse mukana suunnittelussa ja tutkimuksen toteuttamisessa. (Kuula 1999,185). Perinteinen laadullinen tutkimus ei pyri vaikuttamaan toimintaan kuten toimintatutkimus. Toimintatutkimuksessa tavoitteena on muutos. Toimintatutkimuksen voidaan nähdä alkavan siitä, mihin laadullinen tutkimus päättyy. Taustalla on oltava laadullinen tutkimus, sillä ellei ilmiötä tai ongelmaa pystytä määrittelemään, ei myöskään pystytä esittämään ratkaisuja, saati pääsemään päämääränä olevaan muutoksen aikaansaamiseen. (Kananen 2009, ) Toimintatutkimuksessa voidaan käyttää sekä laadullisia eli kvalitatiivisia tai määrällisiä eli kvantitatiivisia tutkimusmenetelmiä, mutta oleellista toimintatutkimuksessa on pysyvään muutokseen tähtäävä toiminnan kehittäminen ja tutkimus. (Kananen 2009,11.) Tämän julkaisun artikkeleissa esitellyt hanketoteutukset on toteutettu toimintatutkimuksena. Toimenpiteitä, havaintoja, tuloksia ja johtopäätöksiä voidaan arvioida tästä lähtökohdasta käsin, ja se tuo oman perustelunsa työn tutkimukselliseen, laatuun ja luotettavuuteen. Petri Oikkonen & Heikki Lahtinen Toimintatutkimus Yksi toimintatutkimuksen tärkeimmistä menetelmistä on havainnointi. Havainnoinnin eri muodot voidaan jakaa piilo havainnointiin, suoraan havainnointiin, osallistuvaan havainnointiin sekä osallistavaan havainnointiin. (Kananen 2009, ) Laadullisen tutkimuksen havainnoinnin eri muodoista osallistuva havainnointi on lähimpänä toimintatutkimusta, sillä siinä tutkija on itse mukana tutkittavassa ilmiössä. (Kananen 2009, 25). Perinteisesti tutkimusmenetelmät on jaoteltu kvantitatiivisiin ja kvalitatiivisiin menetelmiin, mutta tosiasiassa tärkeintä olisi ensin ymmärtää käsillä olevan tutkimusongelman luonne tai varsinainen tutkimuskysymys. Perusolettamukset tieteellisen työn tunnusmerkeissä ovat mm. tutkijan riippumattomuus ja ulkopuolisuus, kausaaliset päätelmät, suuret otannat ja niistä tehtävät yleistykset. (Mangan 2004, ) Toimintatutkimuksen luojana pidetään saksalaissyntyistä psykologia Kurt Lewiniä ( ), joka luvuilla loi toimintatutkimuksen peruskäsitteet. Toimintatutkimuksella tavoitellaan muutosta, joka on pysyvä. Tarkoitus on tutkimuksen avulla saada kohde kehitettyä paremmaksi kuin mitä se aikaisemmin oli. Toimintatutkimus on tekijöistä tulevaa toimintaa, ei ulkoapäin annettuja ohjeita tai määräyksiä. Tässä on toimintatutkimuksen voima, sillä henkilöt, joita ongelma koskee, löytävät siihen ratkaisun yhdessä ja samalla sitoutuvat muutokseen. Toimintatutkimus on laadullisen tutkimuksen muoto, jossa tutkija on mukana sekä toiminnassa että tutkimuksessa. Usein katsotaan eduksi, jos tutkija on tutkittavan ilmiön kanssa tekemisissä tai hänellä on jonkinlainen kosketuspinta itse ilmiöön. (Kananen 2009, 13.) Tutkijalla pitää olla peruskäsitys kehitettävästä toiminnasta, jonka lähtökohtana on tieteen ja käytännön välille rakennettava toimiva yhteys. (Kananen 2009, 7 9.) Mäkinen (1987, 59-70) jakaa toiminta-analyyttisen paradigman tutkimustyypit neljään osaan: case-tutkimukseen, toimintatutkimukseen, kliiniseen tutkimukseen ja komparatiiviseen analyysiin. Rajanveto case-tutkimuksen ja toimintatutkimuksen välillä on käytännössä varsin häilyvä. Toimintatutkimuksessa painotetaan tutkijan aktiivista osallistumista ja kohteen käyttäytymisen muuttamista. Toimintatutkimus on reaalimaailmaa koskeva empiirinen tutkimus, joka konstruoi uutta todellisuutta. Konstruktiiviselle tutkimukselle on luonteenomaista uuden todellisuuden rakentaminen olemassa olevan tutkimustiedon pohjalta (Järvinen & Järvinen 1995, 9, 72). Toimintatutkimuksen tyypillisiä piirteitä ovat käytäntöihin suuntautuminen, muutokseen pyrkiminen ja tutkittavien osallistuminen tutkimusprosessin. Toimintatutkimus on pikemminkin tapa hahmottaa tutkimuksen ja tutkittavan todellisuuden välinen suhde, kuin oma erillinen koulukuntansa. Olennaista on tuottaa uutta tietoa ja pyrkiä tutkimuksen avulla reaaliaikaisesti parantamaan tai kehittämään tutkimuskohdetta muutoksen avulla. (Kuula 1999, 10-11). Toimintatutkimuksen valintaa käytettäväksi tutkimusotteeksi voidaan perustella kummankin toimijaosa puolen tutkija ja kohdeyritys kiinteän osallistumisen välttämättömyydellä. Tutkimuskohteena olevan yrityksen on hyödyttävä konkreettisesti tutkimuksesta, jotta panoksia kannattaa uhrata ja tutkimus voidaan ylipäätään toteuttaa. Tutkimusaihe sekä tutkimukselle asetetut tavoitteet puolestaan edellyttävät tutkimuskohteen aktiivista osallistumista. Toimintatutkimusta on kritisoitu ankaran tieteellisestä näkökulmasta. Jotta menetelmä voidaan luokitella tieteelliseksi, sen on oltava objektiivinen, julkinen ja itsensä korjaava (Haaparanta & Niiniluoto 1986, 14). Tässä yhteydessä julkisuusperiaatteeseen kuuluu, että pätevä henkilö voi ymmärtää tehdyt havainnot ja kokeet sekä toistaa ne. Voidaankin perustellusti kysyä, ovatko toimintatutkimuksella saavutetut tulokset toistettavissa eri organisaatiossa eri tutkijoiden ja osallistujien toimesta. Toimintatutkimusta on kritisoitu sen osallistuvan luonteen vuoksi. Kuinka kukaan voi väittää tutkimusta tieteelliseksi (tai edes aidoksi tutkimukseksi), mikäli ihmiset Toimintatutkimukselle ei ole olemassa mitään yksiselitteistä määritelmää, vaan se on yleisnimitys lähestymistavoille, joissa tutkimuskohteeseen pyritään tavalla tai toisella vaikuttamaan (Eskola & Suoranta 2005, ). Koska toimintatutkimuksessa on kyse osallistavasta tutkimuksesta ja kehittämisestä, menetelmien on oltava osallistavia (Ojasalo, Moilanen & Ritalahti 2009, 61). Toimintatutkimuksen avulla pyritään ratkaisemaan erilaisia käytännön ongelmia, parantamaan käytäntöjä sekä ymmärtämään niitä entistä syvällisemmin. Toimintatutkimus on tilanteeseen sidottua, osallistuvaa ja yleensä yhteistyötä vaativaa. (Metsämuuronen 2006, 102.) Toimintatutkimuksessa ideana on pyrkiä vastaamaan johonkin käytännön toiminnassa havaittuun ongelmaan tai kehittää olemassa olevaa käytäntöä paremmaksi (Metsämuuronen 2006, 102). Toimintatutkimuksessa tutkimuksen ongelma pyritään ratkaisemaan yhdessä yhteisön jäsenten kanssa eli tutkimukseen otetaan mukaan ihmiset, joita tutkimus koskettaa (Eskola & Suoranta 2005, ). Toimintatutkimuksessa muutoksen aikaansaanti edellyttää muutettavan kohteen tuntemista ja siihen vaikuttavien tekijöiden selvittämistä. Toimintatutkimus on syklinen prosessi, jossa yksi toimintatutkimuksen sykli pitää sisällään suunnittelun, toimeenpanon, havainnoinnin ja seurannan. Toimintatutkimus tähtää jatkuvaan muutokseen ja kehittämiseen. (Kananen 2009, 10.) Toimintatutkimus ei ole pelkkä tutkimusmenetelmä, vaan joukko tutkimusmenetelmiä. Tutkimusmenetelmillä lähestytään ja saadaan tietoa tutkimuksen kohteesta. Toimintatutkimus pohjautuu kuitenkin toisenlaiseen maailmankuvaan. Siinä tutkija voi osallistua tekemiseen ja siten vaikuttaa myös tekemisen kohteeseen. Tällöinhän kyse ei olekaan enää itsestään toimivasta systeemistä, jota tarkastellaan ulkopuolisena objektiivisena toimijana. Kuitenkin positivistisen lähestymistavan lisäksi uutta osaamista ja tietoa voidaan luoda myös tällaisen nk. konsulttiparadigman avulla. (Mangan 2004, ) Oleellinen kysymys tutkimustyössä on aina tutkimuksen täsmällisyys ja tarkoituksenmukaisuus. Objektiivisissa tarkasteluissa ei ole aina mahdollista päästä tarkoituksen mukaisiin kohteisiin käsiksi, vaikka se muuten menetelmällisesti voitaisiinkin hoitaa täsmällisesti. Kauppatieteissä onkin todettu viimeisen kahden vuosikymmenen aikana tarvetta toisenlaisiin lähestymistapoihin, joista tällainen konstrukvistinen uutta toimintamallia luova on yksi hyvä esimerkki. Logistiikkaan painottuva akateeminen tutkimus peräänkuuluttaa näiden menetelmien käyttöön ottamista. (Mangan 2004, ) Toimintatutkimus lähestymistapa voidaan jakaa ainakin kolmeen perustyyppiin: 1) yhteistoiminnallisesta tutkimuksesta, 2) osallistuvasta toimintatutkimuksesta ja 3) tavallisesta toimintatutkimuksesta. Lopulta näissäkin tutkija on vain tarkkailija ja tiedonkerääjä, vaikka rooliin voi kuulua ympäristön aktivointi ja toiminnan ylläpito. ResLogissa on ehkä eniten kyse osallistavasta toimintatutkimuksesta, mutta se voi tulevaisuudessa johtaa myös nk. yhteistoiminnalliseen tutkimukseen, jossa kohdealueiden yritykset myös tekisivät varsinaisia toimenpiteitä. (Mangan 2004, ). 8 Yhteistoimintamallit logistiikka-alueilla Case: ResLog-hanke 9
 6 Tässä toimintatutkimuksessa on käytetty laadullisten aineistojen ja menetelmien lisäksi kvantitatiivisia aineistoja, joita on kerätty kohdealueiden yrityksille suunnatuin kyselyin. Nämä määrälliset aineistot eivät sinällään tee tutkimuksesta positivistista, vaan näidenkin tietojen käyttö osa toimintaa ja toimenpiteitä. (Mangan 2004, ) Mielenkiintoinen loppukaneetti on, että toimintatutkimus on tyypillinen esimerkki nk. kylätutkimuksesta, jossa kohteeksi on otettu jokin kylä, pyritty aktivoimaan sen toimintaa ja kasvattamaan kylän elinmahdollisuuksia perustamalla kylätoimikuntia jne. Juuri tähän ResLog-hankkeessa tehty työ saattaa nyt johtaa. Tämäkin on yksi esimerkki valitun lähestymistavan soveltumisesta käsillä olevaan tutkimusteemaan. (Mangan 2004, ) Lähteet Eskola, J., Suoranta, J Johdatus laadulliseen tutkimukseen. Tampere: Vastapaino, painos. Haaparanta, L., Niiniluoto, I Johdatus tieteelliseen ajatteluun. Helsingin yliopiston filosofian laitoksen julkaisuja 3/1986. Helsinki: Helsingin yliopisto, , korjattu painos Kuula, A Toimintatutkimus: Kenttätyötä ja muutospyrkimyksiä. Vastapaino, Tampere Mangan, J., Lalwani, C. & Gardner, B Combining quantitative and qualitative methodologies in logistics research. International Journal of Physical Distribution and Logistics Management, Vol. 34(7), Heikki Lahtinen & Suvi Sivén Yhteistoimintamallit logistiikka- ja yritysalueilla Järvinen, P., Järvinen A Tutkimustyön metodeista. Tampere: Tampereen Yliopisto. Kananen, J Toimintatutkimus yritysten kehittämisessä. Jyväskylän ammattikorkeakoulun julkaisuja 101. Tampere: Tampereen yliopistopaino Oy, Juvenes Print. Metsämuuronen, J Tutkimuksen tekemisen perusteet ihmistieteissä. Helsinki. International Methelp. Ojasalo, K., Moilanen, T. & Ritalahti, J Kehittämistyön menetelmät, Uudenlaista osaamista liiketoimintaan. Porvoo. WSOYpro. Yhteistyö on voimaa. Viimeisen kahden vuosikymmenen aikana yritykset ovat hakeneet kilpailukykyä mm. verkostoitumalla. Logistiikassa ja toimitusketjun hallinnassa edistetään arvoketjussa peräkkäin olevien toimijoiden välistä nk. vertikaalista yhteistyötä kehittämällä läpinäkyvyyttä ja poistamalla turhia viiveitä ja työvaiheita. Viime aikoina on tunnistettu mahdollisuus horisontaaliseen yhteistyöhön, jossa resurssitehokkaita ratkaisuja toteutetaan samalla toimialalla tai alueella olevien organisaatioiden kanssa esimerkiksi yhteishankinnoin tai tilojen, koneiden ja laitteiden yhteiskäytöllä. Horisontaalisen yhteistyön ennustetaan yleistyvän nopeasti erityisesti logistiikkaan liittyvissä toiminnoissa. Uudenlainen toimintamalli vaatii kykyä ajatella toisin ja uskallusta muuttaa toimintatapoja tarpeen vaatiessa. Jotta horisontaalinen yhteistyö voi toteutua yritysten kesken, täytyy niiden uudistaa olemassa olevaa toimintamalliaan. Mikään organisaatio ei voi realisoida synergiapotentiaalia yksinään, vaan toimiva yhteistyö vaatii usean toimijan saumatonta yhteistyötä kohti yhteistä tavoitetta. Logistiikkatoiminnoissa on mahdollisuus saavuttaa resurssitehokkuutta tekemällä yhteistyötä samalla alueella sijaitsevien muiden yritysten kanssa, mutta se vaatii toteutuakseen yhteistyömallin. Koska kyseessä on osittain uudenlainen lähestymistapa, ResLog-hankkeessa kasvatetaan kohdealueilla toimivien yritysten ja organisaatioiden tietoisuutta yhteistyön tuomista mahdollisuuksista ja esitetään konsepteja näiden synergiaetujen realisointiin. Kokonaisvaltaisessa resurssitehokkuusajattelussa tarkastellaan rajallisia luonnonvaroja ja muita resursseja. Globaali talous on etenemässä tilanteeseen, jossa useista keskeisistä resursseista tulee erittäin niukkoja. Yritysten kilpailukyvyn säilymiseksi yritysten tulee kehittää resurssiensa hyödyntämistä ja käyttöä. Niukkojen resurssien hinnat kohoavat merkittävästi kysynnän kasvaessa. Siksi yritysten on syytä ottaa heti kriittiseen tarkasteluun kaikki käyttämänsä resurssit ja etsiä toimintamalleja, joilla niiden käyttöä voidaan minimoida. Nykyinen taloudellinen hyvinvointi länsimaissa on muodostunut käytännössä työn tuottavuuden parantamisesta. Taloushistoria tuntee selkeät teolliset vallankumoukset ja tuottavuushypyt koneellistumisesta sähköistymiseen ja viime vuosikymmeninä ICT:n tehokkaaseen hyödyntämiseen (Kuvio 1). Seuraava tuottavuushyppy saattaa syntyä jostakin kehitteillä olevasta bio- tai nanoteknologiasta. Todennäköisin kehityspolku perustuu aikaisempien teknologioiden konvergenssiin ja niiden avulla tarjottaviin uusiin toimintamalleihin, jotka mahdollistavat resurssitehokkuuden toteutumisen. Pidemmällä aikavälillä koko ihmiskunnan olemassaolo ja hyvinvointi liittyvät keskeisesti resurssien järkevään hyödyntämiseen. Nykyisen sukupolven tarpeet on tyydytettävä siten, että tulevien sukupolvien mahdollisuus huolehtia omasta hyvinvoinnistaan ei vaarannu. Tämä Brundtlandin komission määritelmä ohjaa yritysten toimintaympäristöä. Ympäristö- ja talousasiat kytketään lainsäädännön kautta yhteen, niin että ympäristö- ja yhteiskunnallisia haittoja vähemmän aiheuttavat toimet ovat taloudellisesti edullisempia. Huomioi malla nämä teemat viimeistään nyt yrityksen strate giaan vaikuttavina tekijöinä turvataan samalla liiketoiminnan elinkelpoisuus ja tulevaisuus. 10 Yhteistoimintamallit logistiikka-alueilla Case: ResLog-hanke 11
 7 Kuvio 1. Talouden pitkät syklit (Allianz GL Capital) EU:n hankepainoalana vuoteen 2020 on määritelty resurssitehokkuus ja Sitra on Suomessa, kansallisella tasolla, toteuttanut nk. Teolliset symbioosit ohjelmaa ja TEM on käynnistänyt materiaalitehokkuusohjelman. Kuluttajien keskinäisissä toiminnoissa on havaittavissa kiinnostusta nk. jakamistalouteen, joten on syytä uskoa, että nyt käsillä olevat teemat ovat seuraavan uuden talouden tunnusmerkkejä. Nämä kaikki näkyvät yritysten ympäristö- ja muissa yhteiskuntavastuuteemoissa, mutta ehkä kaikkein oleellisinta ja motivoivinta yrityksille itselleen on hahmottaa näiden asioiden taloudellinen merkitys. Uusi eurooppalainen ALICE (Alliance for Logistics Innovation through Collaboration) tarkastelee logistiikkasektorin yhteistyötarvetta suuressa mittakaavassa näkemyksenään ja tavoitteenaan jopa miljardin euron säästöt sekä lisätuottoja yhteistyömallien avulla. Toinen trendi on nähtävissä logistiikkakeskusten kehittymisessä. Logistiikkakeskus on melko uusi käsite, joka voi tarkoittaa eri käyttäjille erilaisia asioita, mutta se on yhteiskunnan näkökulmasta uusi ilmiö. Logistiikkakeskuksen tarkoittama alue sisältää tuotteiden kuljetusta, varastointia ja jakelua koskevia toimintoja. Tällaisen alueen tunnusmerkkeinä ovat tyypillisesti 1. kuljetus- ja logistiikkaintensiivisten kuljetus-, logistiikka-, tuotanto- tai kaupallisten yritysten runsaus ja volyymi 2. liityntä vähintään kahteen eri kuljetusmuotoon ja 3. paikallisen kehittäjän hallinnointifunktio, joka edistää alueen organisaatioiden välistä yhteistyötä synergiaetujen saavuttamiseksi. Seuraava kuvio (Kuvio 2.) esittelee periaatetasolla tyyppiesimerkin logistiikkapalveluja sisältävästä alueesta. Italialaisessa Interporto Bolognassa on palveluyhtiö, joka tarjoaa alueelle sijoittuneiden yritysten kaipaamia palveluita ja edistää yritysten toimintaedellytyksiä. Alueelle on sijoittunut runsaasti kuljetus- ja varastotoimintaa sekä lisäarvo logistiikkaa eli toimitusketjussa viivästettyä jalostusta loppu asiakastarpeisiin. Kuviossa 2 näkyvät eri kuljetus muodot: rautatiet on merkitty sinisellä ja kumipyöräkuljetukset valkoisella ja punaisella. Joukkoliikenteen pysäkkejä kuvaavat punaiset täplät muistuttavat tärkeästä yhteiskunnallisesta ulottuvuudesta: työpaikkakeskittymistä ja niiden työmatkaliikenteen toimivuudesta. Kuvio 2. Interporto Bologna palveluyhtiön alueen logistiikkatoiminnot Suuria logistiikkakeskusalueita kehitetään systemaattisesti kilpailukyvyn ylläpitämiseksi. Suomessa tämä kehitys ei ole vielä toteutunut, mutta teema tiedostetaan ja kansallisen logistiikkakeskusklusterin jäseninä on runsaasti organisaatioita, joiden erityisenä fokuksena ovat tällaiset solmupisteet. Tyypillisiä esimerkkejä jo toiminnassa olevista tällaisista keskittymistä ovat mm. saksalaiset Güterverkehrszentrumit (GVZ) ja italialaiset Interportot. Vastaavaa kehitystä on nähtävissä monissa muissakin Euroopan maissa. Taulukko 1. Logistiikka-alueet kilpailukyvyn edistäjinä (ESLogC) Logistiikka-alueet edistävät kilpailykykyä: Logistiikkakeskusalueiden voidaan nähdä edistävän kilpailukykyä 1. toimimalla kuljetusjärjestelmän solmupisteinä, jotka mahdollistavat kaikkien kuljetusmuotojen ja tapojen optimaalisin käytön ja yhdistämisen 2. paikallisilla synergiaeduilla, kuten yhteishankinnoilla sekä koneiden, laitteiden ja toimitilojen yhteiskäytöllä ja 3. muilla positiivisilla kerrannaisvaikutuksilla, kuten uusien innovaatioiden syntymisellä ja yhteisellä oppimisella (Taulukko 1). 1) Liikennevirtojen solmukohtana Eri kuljetusmuodoilla omat erityspiirteensä - logistiikkakeskus mahdollistaa näiden optimaalisen yhdistämisen. Tulevaisuudessa yhdistettejen kuljetusten ja ydinverkon solmupisteiden merkitys korostuu entisestään. 2) Paikallisilla synergiaeduilla Logistiikka-alueella toimivat yritykset voivat tehdä yhteistyötä niin kuljetuksissa kuin muissakin toiminnoissa (henkilöstö, koneet, pienhankinnat, vartiointi) ja saavuttaa siten erilaisia synergiaetuja. 3) Muilla positiivisilla kerrannaisvaikutuksilla Yhteinen oppiminen, innovaatiot ja kehittyminen. Osaavan työvoiman saatavuus yhteisellä alueellisella vaikuttamisella. Sijoittumis- ja tehostamismahdollisuuksia erikokoisille yrityksille - tulevaisuuden ympäristö. Yhteistoimintamallit logistiikka-alueilla (ResLog) hankkeessa tunnistettiin ja edistettiin yritysten välisiä ratkaisuja. Selvityksen kohteena oli kaksi erilaista yritys- ja logistiikka-aluetta Hyvinkään Sahanmäki ja Nurmijärven Ilvesvuori, joissa toimivat yritykset ja organisaatiot osallistuivat aktiivisesti yhteistyömallien kehittämiseen. 12 Yhteistoimintamallit logistiikka-alueilla Case: ResLog-hanke 13
 8 ResLog-hanke painottui erityisesti paikallisiin synergiaetuihin. Näitä voivat olla esimerkiksi yhteishankinnoilla saatavat edullisemmat hankintahinnat tai vähemmän henkilöstöresurssia sitovat hankintaneuvottelut. Resurssien käyttöä voidaan usein tehostaa runsaasti ja tätä synergiapotentiaalia nähdään mm. tilojen, koneiden sekä laitteiden yhteiskäytössä. Logistiikkakeskittymissä on mahdollisuuksia esimerkiksi kuljetustoimintojen rationalisoimiseen. Paikallisille ja alueellisille klustereille ovat tyypillisiä positiiviset kerrannaisvaikutukset, kuten yhteinen oppiminen, osaamisen kumuloituminen ja innovaatioiden syntyminen. Näitä on vaikea arvioida etukäteen. Klusteriajattelusta puhumista pidetään nykyisin Suomessa vanhentuneena ajatuksena ja uudet muotitermit innovaatioiden ja ekosysteemien ympärillä keräävät suurimman huomion. Kansainvälisiä tarkasteluja tehtäessä huomataan, että erityisesti logistiikkakentällä tunnistetaan ja panostetaan klusteritoimintamalleihin. Nykyisin Suomessa on kokemusta ja näkemystä klustereiden onnistuneeseen toteuttamiseen ja hyödyntämiseen. Logistiikkakeskittymän kehittämistä tulee siis tarkastella muutenkin kuin pelkästään kiinteistöliiketoimintana. Kuvio 3. Toimintaympäristö Uudenmaan liitto Lähteet EsLogC Viitattu TulevaisuudenLogistiikkakeskus/luokittelu.pdf Schotanus, F., Telgen, J. & de Boer, L Critical Success Factors for Managing Purchasing Groups. Journal of Purhasing & Supply Management, vol. 16, Yhteistoimintamallit logistiikka-alueilla ResLog-hankkeen aikana oli mielenkiintoista havaita, että yritykset aktivoituivat pohtimaan erilaisia ratkaisuja. Yritykset ja organisaatiot näkivät yhteistyössä runsaasti synergiapotentiaalia, jonka realisoiminen auttaa kehittämään toimintaa ja menestymään tulevaisuudessa. Organisaatiot toivat hankkeessa esiin runsaasti erilaisia käytännöllisiä tarpeita ja kehittämiskohteita sekä toteuttamisehdotuksia niiden organisoimiseksi. Taustalla vaikuttivat lyhyen aikavälin hinta- ja kustannuskannusteiden lisäksi yllättäen vahvasti epäsuorat tiedonhankinta- ja oppimisvaikutukset sekä vaikuttamismahdollisuudet. Alueellisella yhteistyöllä on suuret mahdollisuudet, mutta synergiaetujen realisoiminen vaatii selkeät yhdessä luodut yhteiset toimintamallit. Yhteenvetona esiin tulleisiin muutosilmiöihin on kuviossa (Kuvio 3.) esitetty hankkeen päärahoittajan Uudenmaan liiton näkemys toimintaympäristöstä. ResLog-hankkeessa selvitettiin ja otettiin kantaa useimpiin näistä. Jokaisen organisaation kannattaa arvioida näitä omaa toimintastrategiaansa päivittäessään. Uudenmaan liitto Uudenmaan maakuntaohjelma Uudenmaan liiton julkaisuja A Uudenmaan liitto Uudenmaan maakuntaohjelman toteuttamissuunnitelma Uudenmaan liiton julkaisuja B Williamson, O. E The Economics Institutions of Capitalism: Firms, Markets, Relational Contracting. New York, The Free Press. Heikki Lahtinen, Petri Oikkonen & Suvi Sivén Yritysten välinen yhteistyö Jatkuvasti kiristyvä kilpailu on johtanut toimitusketjussa peräkkäin olevien toimijoiden yhteistyön tiivistymiseen. Nykyään liikkeenjohto ymmärtää, että kilpailua käydään erityisesti toimitusketju toimitusketjua vastaan (Christopher 2011) eikä pelkästään yksittäisten yritysten välillä. Toimitusketjuyhteistyö ja esimerkiksi loppukysyntäinformaation jakaminen vertikaalisesti toimitusketjussa olevien toimijoiden välillä mm. piiskavaikutuksen hillitsemiseksi (Lee et al. 1998) on kiinnostanut viimeisen reilun vuosikymmenen aikana runsaasti niin akateemisia piirejä kuin käytännön liikkeenjohtoakin. Viime vuosina rinnalle on noussut tarve horisontaaliseen yhteistyöhön erityisesti hankinnoissa (Telgen et al.) ja logistiikassa (Cruijssen). Käytännössä tästä on toteutettu ensimmäisiä pilotteja mm. logistiikan edelläkävijämaissa kuten Hollannissa ja Belgiassa (EfT 2011). Jakamistalous on merkittävä teema niin yhteiskunnallisessa keskustelussa kuin erilaisissa yhteisöllisissä toimintamalleissa. ResLog-hankkeessa luotavat yhteistoimintamallit ovat tavallaan niitä peilaavia ratkaisuja yritysten välillä. Horisontaalinen yhteistyö on yritysten välistä yhteistyötä, jossa toteutetaan arvoketjun samaa vaihetta. Sen vuoksi se on koettu hankalana harmaana alueena kilpailun turvaamisen näkökulmasta (Wu & Haasis 2011). Porter (1998) käsittelee tätä laajemmin ja väljemmin paikallisina klustereina, joiden on todettu olevan paradoksaalisesti menestyviä globaalissa taloudessa, kuten Piilaakson esimerkki. Sheffi (2012) soveltaa tätä klusteriajattelua logistiikka-alue -tasolle ja tuo esiin viime vuosien hämmästyttävän nopean kehityksen mm. Zaragozassa ja Leipzig-Hallessa, jotka molemmat ovat tiiviisti yhteydessä LIMOWAn. ResLog-hankkeessa tarkasteltu yhteistyö tapahtui pääsääntöisesti läheisellä fyysisellä sijainnilla sijaitsevien toimijoiden välillä. Selkeimpiä käytännön toteutusten tavoitteita olivat esimerkiksi yhteistyö epäsuorissa hankinnoissa, kuljetusten ohjaamisessa sekä yhteisissä toiminnoissa ja resurssien käytössä (esim. vartiointi ja turvallisuus, kunnossapito- ja huoltolaitteet tms.). ResLog-hankkeen päätyttyä kohdealueiden toimijat ratkaisevat ja valitsevat toteutettavat teemat yhteistyössä keskenään itsenäisesti. Taloustieteissä ja strategisessa johtamisessa on oltu kiinnostuneita yrityksen teorioista. Miksi toiminnot muotoutuvat hierarkiaksi vapaan markkinavaihdannan sijaan tai päinvastoin? Coase (1937) muotoili nämä ensimmäisen kerran selkään muotoon (taloustieteen Nobel 1991) ja Williamson (1975, 1985) systematisoi ja tarkensi ne niin kutsutuksi transaktiokustannusteoriaksi (Nobel 2008). Kyseessä on siis malli siitä, miksi jokin toiminto on yrityksen rajojen sisäpuolella tai miksi jotain hankittaisiin ulkopuolelta (esim. ulkoistaminen). Eli yrityksen teoriat selittävät, miksi yritykset ovat olemassa, ja mitä ne sisältävät? Koska kyseessä ei ole todellisuudessa joko/tai päätös, tulee esimerkiksi ResLog-hankkeessa tunnistaa nk. hybridi ratkaisut, jotka ovat verkostojen teorioiden taustalla (Thorelli, 1986; Jarrillo, 1988). ResLog-hankkeen kannalta käyttö kelpoisin viitekehys on silti Kogutin (1988) klassikko vertikaalisen integraation syistä, kun organisaatiot Case: ResLog-hanke 15
 9 suunnittelevat yhteisen yrityksen (Joint Venture) perustamista tai vastaavanlaiseen konsortioon liittymistä. Vaikka ResLog-hankkeessa ei ole kyse yritysten integroitumisesta, niin yritykset ovat yhteistyössä virtuaalisesti yhdistämässä toimintojaan. Sen vuoksi kyseinen teoria ja näkökulma sopivat yksinkertaiseksi strategisen johtamisen viitekehykseksi Sahanmäen ja Ilvesvuoren kohdealueille. Kogut näkee vaihto ehtoisiksi, toisiaan täydentäviksi, lähestymistavoiksi tällaisten tilanteiden arvioimisessa 1. taloustieteellisesti transaktiokustannukset 2. liikkeenjohdollisesti strategisen kilpailukäyttäytymisen ja 3. organisaatioteoreettisesti oppimisen & kehittymisen. ResLog-hanke pidettiin käytännönläheisenä yritysten tarpeita palvelevana. Hankkeen taustalla on huolellisesti punnittua liikkeenjohdollista ajattelua ja teoreettisia klassikoita. Erilaisten liiketaloustieteellisten näkökulmien avulla Res- Log-hankkeessa voitiin tarkastella ja tulkita yritysten esiintuomia haasteita, tarpeita ja mahdollisuuksia sekä arvioida niiden toteuttamiskelpoisuutta ja järkevyyttä. Esiin tulleita tekijöitä tarkasteltiin ResLog-hankkeessa ensisijaisesti yritysten taloudellisista tarpeista ja mahdollisuuksista käsin. Saavutettavia hyötyjä arvioitiin muistakin resurssitehokkuuden näkökulmista ekologisen ja sosiaalisesti oikeudenmukaisten ratkaisujen löytämiseksi. Käsillä olevan ilmiön monipuolisesta ja tieteisyydestä johtuen tarkastelu vaati usean erilaisen osaamisalueen yhdistämistä. Wu & Haasis (2013) tarkastelivat tätä logistiikka-alueella yhdessä rakennettavan osaamisen soveltamista kestäväksi kehitykseksi, joka oli ResLog-hankkeen kokonaistavoitteena. Teoreettisia perusteita organisaatioiden yhteishankintojen motiiveille Edellä viitattiin transaktiokustannusteoriaan, jonka perusideana on, että organisaatioille aiheutuu erilaisten palveluiden käyttämisestä kustannuksia ja siksi organisaatiot pyrkivät tekemään yhteistyötä (Arnold 1996, 10). Trans aktiokustannuksilla tarkoitetaan markkinoilla toimimisesta aiheutuvia kustannuksia. Kustannukset voidaan jakaa neljään osan seuraavasti: 1. etsimisen kustannukset (search costs) 2. sopimuskustannukset (contracting costs) 3. tarkkailemisen kustannukset (monitoring costs) 4. voimaansaattamisen kustannukset (enforcement costs) (Dyer 1997, 536.) Coasen ajatuksen mukaan perussääntö on, että markkinoiden käytön transaktiokustannusten ollessa korkeammat kuin yrityksen toiminnasta aiheutuvat kustannukset, kuten hallintokustannukset, transaktio tulee organisoida yrityksen sisällä ja päinvastoin. (Coasen 1937, 390.) Transaktiokustannuksia syntyy, koska markkinat toimivat epätäydellisesti. Jones ja Hill (1988,160.) mukaan seuraavat kuusi seikkaa vaikuttavat markkinoiden epätäydellisyyteen: 1. rajallinen rationaalisuus (bounded rationality); ihmisen käyttäytymisen rationaalisuutta rajoittaa toimijan kyky prosessoida informaatiota 2. opportunismi; ihmiset ovat taipuvaisia toimimaan opportunistisesti, jolla tarkoitetaan oman edun vilpillistä tavoittelemista 3. epävarmuus ja monimutkaisuus; reaalimaailmassa on merkittävästi epävarmuutta ja kompleksisuutta 4. pienet määrät; reaalimaailmassa on usein pieni määrä transaktioita 5. informaation asymmetrian vaikutus; transaktiota tai transaktioita koskeva informaatio jakautuu usein epätasaisesti vaihdannan osapuolten kesken. Yhdellä osapuolella voi siten olla enemmän tietämystä kuin toisella 6. varantospesifisyys; tämä viittaa tietyn vaihdantasuhteen spesifisiin investointeihin. Jones & Hillin mukaan eri toimijoiden yhdistäminen aiheuttaa ongelmia transaktiossa. He mainitsevat esimerkiksi rajallisen rationaalisuuden yhdistämisen epävarmuuteen ja kompleksisuuteen tai opportunismin yhdistettynä pieneen transaktioiden määrään, joka voi vaikeuttaa tai heikentää markkinoiden toimimista tehokkaasti (Jones & Hill 1988, 160). Opportunistista käyttäytymistä voidaan ennakoida muun muassa partnering-sopimusten avulla. Transaktiokustannusteorian mukaan partnering-suhteet toimivat parhaiten sellaisissa tapauksissa, joissa transaktiot ovat toistuvia ja ympäristössä on jonkin verran epävarmuutta (Ellram & Edis 1996, 22). Iloranta & Pajunen-Muhonen (2008, 59) määrittelevät hankinnat kattamaan kaikkien yrityksen tarvitsemien tuotteiden ja palveluiden hankinnat, aina tuotannon vaatimista materiaaleista ulkopuolisen työvoiman vuokraukseen, asiantuntija- ja rahoituspalveluihin sekä käyttöomaisuuden hallintaan liittyviin palveluihin. Tämän määrittelyn ulkopuolelle jäisi siis käytännössä yritystoiminnan suorista kustannuksista ainoastaan välittömät palkat. Tällaisessa määrittelyssä on tärkeää huomioida, että erilaisia hankintoihin liittyviä tehtäviä hoidetaan organisaation eri osissa. (Iloranta & Pajunen- Muhonen 2008, 59.) Useamman organisaation tehdessä jotakin edellä mainituista hankintatoimista yhdessä, eli esimerkiksi hankkiessaan yhdessä tiettyjä tarvitsemiaan tuotteita tai palveluita, toteuttavat yhteishankintoja. Organisaatioita, jotka toimivat yhdessä näin, voidaan Schotanuksen & Telgenin mukaan kutsua hankintakonsortioksi. Hankintakonsortio koostuu heidän mukaansa siis itsenäisistä tai toisistaan riippuvaisista organisaatioista, jotka jakavat resursseja ja/ tai keräävät yhteen tarpeita saavuttaakseen yhteensopivia ja vaikeasti yksin saavutettavia tavoitteita. (Schotanus & Telgen 2010) Kilpailuetu on yrityksen suhteellinen etu kilpailijoihinsa ja potentiaalisiin kilpailijoihinsa nähden jossain liiketoiminnan menestykseen vaikuttavassa kyvyssä, toimintatavassa tai muussa menestystekijässä. (Barney, 1991; Grant, 2008). Yrityksen kilpailuetu pohjautuu siis asiakkaille tuotettavaan arvoon, jonka täytyy olla kilpailuetua saavuttaakseen suurempi, kuin sen aikaansaamiseen tarvittavat kustannukset. Arvo on se määrä, jonka asiakkaat eli ostajat ovat halukkaita maksamaan. (Porter 1985, 15.) Ylivertainen arvo perustuu joko siihen, että tarjottavat edut ovat samat kuin kilpailijoilla mutta hinta alhaisempi, tai siihen, että tarjotaan ainutlaatuisia etuja, jotka taasen korvaavat asiakkaalle eli ostajalle hinnan korkeuden. Kilpailuetua voidaan siis saavuttaa joko kustannusetuna tai differoinnin kautta saavutettuna etuna. (Porter 1985, 15.) Lorentzin & Väänäsen (2013) tutkimuksen mukaan yhteishankinnoille on olemassa tiettyjä kriittisiä menestystekijöitä. Kriittisillä menestystekijöillä ja niissä onnistumisella tarkoitetaan asioita tai asiatiloja, joissa onnistuminen tai epäonnistuminen vaikuttaa pitkällä aikavälillä välittömimmin ja ratkaisevimmin organisaation menestymiseen. Niiden kuvaamiseen ja tutkimiseen on olemassa erilaisia mittareita eli indikaattoreita, joilla niitä voidaan tutkia, ja ne vastaavat kysymykseen, missä asioissa organisaation on ehdottomasti onnistuttava, jotta päämäärät ja sitä kautta toiminnan visio voidaan saavuttaa. Kriittisiksi yhteis hankintojen menestystekijöiksi Lorenz & Väänänen (2013) listaavat neljä asiaa, jotka ovat: motivoitunut ja vapaaehtoinen osallistuminen yhteishankintoihin, ryhmän jäsenten (hankintakonsortion) välinen yhteistyö, yrityksen sitoutuminen yhteishankintoihin, johdon tuki sekä yhteishankintojen hyötyjen ja kustannusten oikeudenmukainen jakaminen. Porterin (1985, 107) mukaan eri toimipaikkojen keskinäinen sijainti vaikuttaa kuljetus-, varastointi- ja koordinaatiokustannuksiin, ja sijainti vaikuttaa myös yrityksen käytettävissä oleviin kuljetusmuotoihin ja kommunikaatiojärjestelmiin, mikä voi vaikuttaa kustannuksiin. (Porter 1985, 107.) 16 Yhteistoimintamallit logistiikka-alueilla Case: ResLog-hanke 17
 10 Lähteet Arnold, U. 1996c. Purchasing Consortia: Theoretical Framework and Empirical Data. Revista de Economia e Direito. Vol 1, No 2, Barney, J. B Firm Resources and Sustained Competitive Advantage. Journal of Management 17:1, Kogut, B Joint Ventures: Theoretical and Empirical Perspectives. Strategic Management Journal, Vol.9, pg Lee, H., Padmanabhan, V. & Whang, S The Bullwhip Effect in Supply Chains. Sloan Management Review, 38(1), Christopher, M Logistics & Supply Chain Management, 4th Ed. Pearson Education Limited, UK. Coase, R The Nature of the Firm. Economica, vol. 4, Cruijssen, F., Dullaert, W. & Fleuren, H Horizontal Cooperation in Transportation and Logistics: A Literature Review. Transportation Journal, Summer, Dyer, J.H Effective Interfirm Collaboration: How Firms Minimize Transaction Costs and Maximize Transaction Value. Strategic Management Journal. Vol 18, No 7, EfT Eye For Transportation Horizontal Collaboration in Logistics Conference, Brussels. Ellram, L., Edis, O.R.V A Case Study of Successful Partnering Implementation. International Journal Of Purchasing and Materials Management. Vol 32, No 4, Grant, R Contemporary Strategy Analysis. Blackwell Publishing. Oxford. 6th Edition Iloranta, K., Pajunen-Muhonen, H Hankintojen Johtaminen 59. Jones, G.R., Hill, C.W.L Transaction Cost Analysis of Strategy-Sructure Choice. Strategic Management Journal, Vol 9, No 2, Lorentz, H., Väänänen, K Tutkimukseen perustuvia näkökulmia yhteishankintoihin. Hankintaosaaminen kasvun tueksi projekti. Tietoisku viitattu hankintaosaaminen/tietoiskut/ Porter, M.E Kilpailuetu; miten ylivoimainen osaaminen luodaan ja säilytetään; alkuteoksesta suomentanut Maarit Tillman. Weilin Göös. Porter, M.E Clusters and the new economics of competition. Harvard Business Review, November-December. Schotanus, F., Telgen, J. & De Boer, L Critical Success Factors of Managing Purchasing of Groups. Journal of Purchasing & Supply Management, 16, Sheffi, Y Logistics Clusters. Delivering Value and Driving Growth. The MIT Press, Cambridge, MA, USA. Thorelli, H.B Networks: Between Markets and Hierarchies. Strategic Management Journal, 7(1), Williamson, O Markets and Hierarchies. Analysis and Antitrust Implications. The Free Press, New York, NY, USA. Wu, J. & Haasis, H-D Knowledge-based stakeholder collaboration for sustainable development of freight villages. Heikki Lahtinen & Suvi Sivén Alueellisen yhteistyön lähtökohtia JA KANSAINVÄLISiä ESIMERKkejä PALVELUYHTIÖIDEN TOIMINNASTA ResLog-hankkeen taustatyönä tarkasteltiin erilaisten alueiden kuvauksia hankkeen teeman paremman ymmärryksen syventämiseksi. Molemmat Res- Log- hankkeen kohdealueet yllättivät monipuolisuudellaan ja yritysten lukumäärällään. Niihin oli sijoittunut selkeästi enemmän yrityksiä kuin ennakko-odotukset olivat alustavien tietojen mukaan. Ilvesvuoren odotettiin olevan kehittyvä teollisuusalue ja Sahanmäen kohdalla oli dynamiikkaa uusien toimijoiden ja kehittämissuunnitelmien muodossa. Marras joulukuussa 2013 kartoitettiin kohdealueilla toimineet yritykset ja organisaatiot, jotta hankeinfo ja erityisesti kutsut ensimmäisiin hankkeen työpajoihin pystyttiin toimittamaan kaikille kohdealueilla toimiville tahoille. Sekä Ilvesvuori että Sahanmäki ovat osa laajaa Keski-Uudenmaan logistiikkavyöhykettä ja lähellä yritysten erityisesti suosimaa logistiikkatoimintojen sijoittumisaluetta Helsinki-Hämeenlinna-Tampere kasvukäytävän varressa lähellä Kehä V liittymää. Suomen sisäisessä tarkastelussa voidaan todeta juuri valtateiden 3 ja 4 olevan selkeästi houkuttelevimpia ja kasvavimpia logistiikkatoimintojen sijoittumisalueita. Helsingin seudulla on nähtävissä samankaltaista kehitystä kuin muissakin eurooppalaisissa suurissa kaupungeissa: logistiikkatoiminnot siirtyvät yhä kauemmaksi kaupunkikeskustoista. Logistiikkakeskittymät ovat merkittäviä työpaikkojen sijaintialueita. Kaupunkikeskustat ovat suuria kulutuskysynnän pisteitä ja tavarakuljetukset niihin on kyettävä toteuttamaan tehokkaasti ja mahdollisimman vähän haittoja aiheuttaen. Logistiikkakeskuksen menestyminen edellyttää toimivia yhteyksiä muihin solmupisteisiin sekä sopivaa alueprofiilia ja palvelusisältöä. Vaikka Sahanmäki ja Ilvesvuori sijaitsevatkin lähellä toisiaan, ResLog hankkeessa ei käsitellä niiden keskinäistä yhteistyötä tai kuljetusyhteyksiä muiden keskittymien kanssa. Mitä laajempi ja suurempi logistiikkakeskittymä on, sitä vähäisempi on vastaavien keskusten lukumäärä. Maailmalta voidaan tunnistaa jopa 1. logistiikkavyöhykkeitä, joissa useita logistiikkakeskuksia tai logistiikka-alueita on sijoittunut lähekkäin saman kuljetuskäytävän varrelle. Suomessa tällaiseksi voidaan nimetä Vuosaaresta Hakkilaan ja Helsinki-Vantaan lentoaseman ympäristöön ulottuva alue 2. logistiikka-alueita voidaan tunnistaa kahta erilaista mallia: a. löyhästi muotoutuneet logistiikkaintensiivisten toimintojen alueet b. varsinaiset logistiikkakeskukset, joilla on selkeä yhtenäinen konsepti ja hallinnointitaho esimerkiksi Italian Interportot tai Saksan Güterverkehrszentrume 3. logistiikkapalvelukeskus, joka on tyypillisesti palveluntarjoajan terminaali, joka on avoin erilaisille asiakkaille 4. logistiikkakeskukset 5. jakelukeskukset ja varastot. (Eckhardt, Rantala 2011) Edellä olevassa luokittelussa molemmat ResLog-hankkeen kohdealueet ovat 2a tyyppisiä isohkoja alueita lukuisine 18 Yhteistoimintamallit logistiikka-alueilla Case: ResLog-hanke 19
 11 toimijoineen. Kohdealueilla ei ole 2b kohdalle tyypillistä yhtenäistä konseptia ja hallinnointitahoa, jotka ovat osoittautuneet hyödyllisiksi synergiaetujen saavuttamisessa ja siten kilpailukyvyn parantamisessa muualla maailmalla. ResLog-hankkeen aikana nousi esille Suomessa paikallisesti tehtävä horisontaalinen yhteistyö, joka voi auttaa synergiapotentiaalin realisoinnissa. 2b-tyyppiset vertailuesimerkit Saksasta ja Italiasta ovat vahvoja kuljetusjärjestelmän solmu pisteitä, joissa kuljetusmuotosiirtymä rautateiltä maanteille on mahdollista. Tätä ulottuvuutta ei kuitenkaan tarkasteltu kohdealueilla. Sahanmäki ja Ilvesvuori edustavat lähinnä luokkaa L1 (Taulukko 1.), vaikka Ilvesvuorta ei sellaiseksi vielä seuraavassa vuodelta 2010 olevassa kartassa luokiteltu (Kuvio 1). Ilvesvuoren kehitys on ollut sen jälkeen nopeaa. Taulukon 1 jaottelussa on syytä huomata, että Suomessa ei ole yhtään varsinaista logistiikka keskusta, jos kriteereinä käytetään yleisiä eurooppalaisia vertailuaineistoja. Nurmijärven Ilvesvuori Ilvesvuoren yritys- ja logistiikka-alue sijaitsee Helsinki-Tampere moottoritien kyljessä Nurmijärven kirkonkylän kohdalla. ResLog-hankkeen kohdealueena Ilvesvuori on mielenkiintoinen kohde, koska se on nuori näkyvällä paikalla oleva alue, johon on nopeasti sijoittunut lukuisa määrä toimijoita. Nurmijärven kirkonkylän rampin kohdalla on Myllykukon huoltoasema sekä palvelualue ja liittymän luoteispuolella on nk. Kuusimäen alue, jossa on yritysten pienempiä toimitiloja. Kuusimäki on sisällytetty ResLog-hankkeessa osaksi Ilvesvuoren aluetta. Ilvesvuoren kehitys on ollut taloudellisen taantumankin aikana vahvaa. Koko alue Myllykukosta etelään on lähes myyty ja sinne on sijoittunut runsaasti uusia toimijoita. Alueen kehittämisestä vastaava Nurmijärven kunta on panostamassa tulevat toimenpiteensä Ilvesvuoren pohjoisen alueeseen, jolloin Kuusimäkikin on entistä luontevampi osa yhtenäistä Ilvesvuorta. Taulukko 1. Logistiikkakeskusluokittelu (Pöyry & VTT 2011) Luokka Nimi Määrittely L0 Logistiikkavyöhyke Logistiikkakeskittymien, alueiden ja keskusten muodostama, usein pääväylien suuntainen vyöhyke. L1 Logistiikkakeskittymä Itsestään muodostunut logistiikkakeskusten ja -alueiden tiivis ryhmä, usean hallinnoima, useita toimijoita. L2 Logistiikka-alue Järjestäytyneesti muodostunut, logistiikkatoiminnoille tarkoitettu alue, freight village, jossa useita logistiikkakeskuksia, varastoja yms. logistiikkatoimintoja lisäpalveluineen. Useita toimijoita. L3 Logistiikkapalvelukeskus Kaikille asiakkaille avoin logistiikkakeskus. Tietyn tahon hallinnoima, mahdollisesti useita toimijoita. L4 Logistiikkakeskus Suljetun piirin eli tietyn kauppaketjun tai teollisuusyrityksen oma logistiikkakeskus tai keskusvarasto, josta tavaraa toimitetaan vain ko. yrityksen omiin tarpeisiin. L5 Varasto, Terminaali Yksityisten omistamia varastoja yms., pinta-ala alle m2. Tyypillisiä esimerkkejä varsinaisista logistiikkakeskuksista ovat saksalaiset GVZ, italialaiset Interportot jne. Toisaalta suuremmat kooltaan ja lukumäärältään vähäisemmät logistiikkakeskukset eivät ole automaattisesti parempia, vaan logistiikkakeskus tulee perustaa markkinoiden tarpeisiin. Seuraavassa kuviossa (Kuvio 1.) oleva Etelä-Suomen tilannetta kuvaava kartta toimii yhteenvetona logistiikkakeskittymien sijoittumiseen. Ne ovat selkeästi lähellä suuria kaupunkeja ja satamia suurten valtateiden risteysalueilla. Erityisen vahvoina näkyvät valtatiet 3 ja 4 HHT käytävänä, jonka varrella ovat molemmat ResLog-hankkeen kohdealueet. Kuvio 2. Nurmijärven Ilvesvuoren sijoittuminen kartalla Ilvesvuoresta muotoutuu näin 150 hehtaarin kokoinen alue. Ilvesvuoressa on onnistuttu muodostamaan toimitilainvestointia suunnitteleville yrityksille houkuttelevia tarjouksia, joita on ollut nopea toteuttaa. Tällä hetkellä alueella toimii jo yli 60 eri yritystä. Hyvinkään Sahanmäki Hyvinkään Sahanmäen teollisuusalue sijaitsee Hyvinkään kaupungin Sahanmäen asutusalueen pohjoispuolella hyvien kuljetusyhteyksien moottoritie numero 3 läheisyydessä. Teollisuusalueella on pitkät perinteet yritystoiminnasta ja se on muotoutunut vuodesta 1908 lähtien, jolloin perustettiin Sahanmäen alueelle ensimmäinen yritys Ahlgrenin saha. (Mustonen 2008). Hyvinkään kaupungin mukaan Sahanmäen teollisuusalueella oli hieman alle 200 työpaikkaa vuonna 2010 ja työpaikat painottuivat jalostuksen (63 %) ja palvelujen (37 %) aloille. (Hyvinkää 2013) Hyvinkää ja Sahanmäen maantieteellinen sijainti suhteessa logistisiin solmukohtiin ja pääkaupunkiseutuun mahdollistavat Sahanmäen teollisuusalueen yrityksille ja organisaatioille pienen kaupungin edut ja metropolialueen mahdollisuuksin. Hyvinkää vakavaraisena kaupunkina on yrityksille ja organisaatioille haluttu, koska kaupungin painopisteinä ovat mm. koulutus sekä yritystoiminnan kehittäminen. Hyvinkäällä elinkeinoelämän ja logististen sekä teollisuusalueiden kehittämiseen osallistuu esimerkiksi YritysVoimala Oy sekä Teknologiakeskus TechVilla Oy. (Hyvinkää 2014). ResLog-hankkeessa Sahanmäen alue rajattiin seuraavan kartan (Kuvio 3.) kuvaamalla tavalla Hyvinkään kaupunginosaluettelon mukaisesti. Alue rajoittuu Pohjoisesta kehätiestä etelään pääradan itäpuolelle, josta ulkopuolelle jäävät lentokenttäalue, VR:n konepaja-alue sekä kaupunginosaan kuuluva asuinalue. Kuvio 1. Etelä-Suomen logistiikkakeskuksia (Pöyry 2011). Rajauksena on toiminut Etelä-Suomen Aluekehitysrahaston (EAKR) laatima alue. 20 Yhteistoimintamallit logistiikka-alueilla Case: ResLog-hanke 21
 12 Kuvio 3. Hyvinkään Sahanmäen alue Sahanmäen alueella on perinteisiä opastetauluja ja kylttejä (Kuva 1.) mutta ne eivät anna todellista kuvaa alueen toimijoiden lukumäärästä ja monipuolisuudesta. Kattavimmassa teollisuusalueen opastetaulussa oli nimettynä vain 20 organisaatiota, kun alueen yritysten kartoituksessa ilmeni alueella olevan asemoituneena 110 eri toimialueilla toimivaa yritystä ja organisaatiota, jotka edustavat esimerkiksi kiinteistönhoitoa, sisustuspalveluja, hautaustoimistoja, metalli tuotteiden valmistusta ja leipomoja. Kuva 1. Sahanmäen teollisuusalueen opastetaulu Sahanmäen organisaatioiden nykytila ja yhteistyöhalukkuus ResLog-hankkeen koordinoimana Sahanmäen teollisuusalueen yrityksille ja organisaatioille tehtiin tammikuussa 2014 kysely yhteistyömahdollisuuksista. Kyselyn yksi osa käsitteli yritysten ja organisaatioiden näkemyksiä Sahanmäen nykytilasta ja alueen sisäisestä yhteistyöstä. Tähän kyselyyn 32 vastanneesta teollisuusalueella vaikuttavista toimijasta puolet oli liikevaihdoltaan pieniä, liikevaihdoltaan alle 0,5 milj. euroa. Neljän vastanneen yrityksen liikevaihto oli välillä 0,5-2 miljoonaa euroa ja kuudella yrityksellä liikevaihto oli yli 11 miljoonaa euroa. Henkilökuntamäärä vastanneista puolella oli alle neljä henkeä, 5-20 henkeä työllistäviä yrityksiä oli 13. Nämä tukevat liikevaihdoista saatua tietoa, että suurin osa tutkimukseen vastanneista yrityksistä oli pk-yrityksiä. Kyselyyn vastanneiden keskuudessa eniten painottuivat toimi aloina teollisuus, sähkö-, kaasu- ja lämpöhuolto, jäähdytysliiketoiminta ja muu palvelutoiminta. Loput yritykset jakautuivat useammalle toimialalle esimerkiksi majoitus- ja ravitsemistoimintaan, informaatioon ja viestintään, tukku- ja vähittäiskauppaan, kiinteistöalaan sekä sosiaali- ja terveyspalveluihin. Kyselyyn vastanneista yrityksistä ja organisaatioista nykytilan ja tulevaisuuden näkymät tammikuussa 2014 näkivät melko hyviksi, kun keskiarvo oli 2,78 asteikon 1 4 välillä (1 = huono & 4 = hyvä). Vastaajat tarkentavat mm. seuraavia syitä tulevaisuuden näkymiin: hyvä tilauskanta aktiivinen kysyntä hyvä liiketoiminnan perusta: hyvät asiakassuhteet ja vakavaraisuus tasapainossa liiketoiminnan kasvu kehittyvän teknologian sekä sähköisten työvälineiden kysynnän ja käytön kasvu pk-yritysten ketteryys ja joustomahdollisuudet elinkaariajattelun ja uusien innovaatioiden tuomat mahdollisuudet asiakaslähtöinen toimintatapa kannattavaa muuttuva lainsäädäntö esim. jätehuollossa tuo uusia näkökulmia investointiherkkyys vaimeaa kova kilpailutilanne lama & heikko kasvuennuste paljon tehtävää pienillä resursseilla raaka-aineiden ja työvoimakustannusten nousu. Alueen yritykset tekivät suhteellisen paljon yhteistyötä asiak kaidensa kanssa. Vastauksien keskiarvo oli hieman yli 4 asteikolla 1-6 (1 ei lainkaan, 6 paljon yhteistyötä asiakkaiden kanssa). Neljä yritystä kertoi tekevänsä erittäin paljon yhteistyötä asiakkaidensa kanssa. Läheinen yhteistyö alihankkijoiden, tavarantoimittajien tai muiden yhteistyökumppaneiden kanssa arvioitiin keskimäärin arvoksi 4. Sen sijaan muu yhteistyö, esimerkiksi tavallinen tilaus-toimitusketjuyhteistyö Sahanmäen alueella toimivien muiden yritysten kanssa oli vähäistä ja määriteltiin arvoksi 2. ResLog-kyselyn vastausten perusteella vastaajat kokivat, että yhteistyöverkoston vahvistaminen on yksi menestystekijä. Vastauksissa oli jonkin verran hajontaa, kun seitsemän vastaajaa ei pitänyt yhteistyön vahvistamista menestystekijänä tai piti sitä hyvin vähän tärkeänä (asteet 1 2) menestystekijänä. Vastausten mukaan alueellinen panostus yhteistyöhön sekä yhteistyöverkostoihin Sahanmäessä yritysten kesken oli keskimäärin 3, joten vastaajat eivät siten panostaneet yhteistyöhön tai verkostoitumiseen alueen yritysten kanssa. Interporto Bologna palvelumallina Italialainen Interporto Bologna perustettiin vuonna 1971 lisäämään paikallisten kuljetusliikkeiden ja logistiikkaoperaattorien kilpailukykyä, kehittämään intermodaalisia junakuljetuksia sekä siirtämään raskaat logistiikkatoiminnot kaupungin ulkopuolelle. Tämä sisämaan logistiikkakeskusalue on edelleen toiminnassa ja se vastaa samoihin tarpeisiin kuin perustettaessa. Interportoa voidaan hyvällä syyllä pitää edelläkävijänä ja uranuurtajana nykyaikaisessa logistiikkakeskuskehityksessä: esimerkiksi intermodaalisuuden edistämisessä ja ruuhkien vähentämisessä sekä ICT:n hyödyntämisessä alue on ollut aikaansa edellä. Bolognan keskittymä on yksi parhaista esimerkeistä hyvin organisoiduista ja toteutetuista logistiikka-alueista Euroopassa. Alueella toimii yhteensä 118 kuljetus- ja logistiikkaalan yrityksen toimipistettä, jotka työllistävät yli 2500 henkeä alueella. Interporto Bologna on julkis-yksityis-omisteinen yritys. Sen omistuksesta vastaavat Bolognan kaupunki, joka on yhtiön pääomistaja 35 % osuudella, sekä Bolognan provinssi ja pankit, jotka omistavat yhtiöstä yhteensä 40 %. Muita omistajia yrityksellä ovat mm. Trenitalia (Italian kansallinen rautatieyhtiö), vakuutusyhtiöitä, alueen yrityksiä sekä Bolognan kauppakamari. Italiassa on noin 25 samantyyppistä Interportoa, ja kokonaisuutena niitä pidetään erittäin merkittävinä logistiikan kilpailukyvyn turvaamisessa. ResLog-hankkeen kannalta erityisen mielenkiintoista on alueen hallinta- ja palveluyhtiön toiminta. Interporto Bolognan, keskittymän kanssa samannimisen hallintayhtiön, päätehtävinä ovat logistiikan tutkiminen ja kehittäminen, logistiikka-alueen palveluiden ja intermodaalitoimintojen hallinta mukaan lukien lisäarvopalvelujen tuotto sekä kiinteistöjen ja maa-alueiden suunnittelu, rakentaminen ja hallinta. Itse logistiikka-alue koostuu kolmesta eri sisäisestä logistiikka-alueesta sekä yhdestä ratapihasta, jolla on kolme erilaista terminaalia. Näiden yhteenlaskettu pinta-ala on hieman yli 400 hehtaaria. Italialaiset ovat saaneet mahdutettua suhteellisen pienelle alueelle erittäin paljon kansallisesti ja kansainvälisesti merkittäviä logistiikkatoimintoja. Hallinnointiyhtiö omistaa maa-alueet, joita se voi myydä tai vuokrata tontteja tarvitseville kilpailukykyisin ehdoin. Systemaattisen kehityksen turvaamiseksi on välttämätöntä, että Interporto Bologna koordinoi kehitystä eikä yksittäisiä tontteja keskittymästä jaeta esimerkiksi spekulatiivisille kiinteistösijoittajille ja rakentajille, vaan nimenomaan todelliseen käyttöön ja tarpeeseen pohjautuvalle investoinnille. Malli eroaa jonkin verran vastaavasta saksalaisesta konseptista, jossa tonttien luovutuspolitiikka ei ole yhtä selkeä. Interporto Bologna on sisämaan kuivasatama, jossa isäntäyhtiö omistaa maan ja vuokraa sitä tarvitsijoille, niin että hallinnointiyhtiö kykenee harjoittamaan tällä toimintakulunsa kattavaa liiketoimintaa. Keskittymässä on varastorakennuksia m2 ja kaksi uutta suurta ( m2) toimitilaa. Pihavarastointiin sopiva alueita on m2, käsittelykenttiä m2 ja pysäköintialueita m2. Näin mittavassa kokonaisuudessa toimistotilaa on m2. Vaikka keskittymä on kohtuulliseen tiivis, siellä on tilaa viheralueille, liikkumiseen ja virkistäytymiseen. 22 Yhteistoimintamallit logistiikka-alueilla Case: ResLog-hanke 23
 13 Kuva 2. Interporto Bolognan sisäiset logistiikka-alueet sekä rautatieterminaalit. Koko alue on aidattu ja sinne rakennetaan tällä hetkellä toista automaattiseen tunnistukseen nojautuvaa sisääntuloaluetta. Interporto Bologna kuvaa hyvin yleisellä tasolla useita logistiikassa viimeisten vuosikymmenien aikana tapahtuneita muutoksia. Esimerkkinä 1980-luvun taitteessa rakennettu 1. osa (Kuva 2) sisältää pääsääntöisesti pitkiä ehkä noin 7m korkeita halleja, ja uudempi 2. osa puolestaan korkeampia (~12 m) ja laajempia rakennuksia, joissa on enemmän varastointia ja muita lisäarvoa tuottavia toimintoja. Laajat piha-alueet on valaistu valomastoilla, jotka ovat tonttien kulmilla olevilla viheralueilla. Tällaisella ratkaisulla voidaan vähentää mm. tarpeettomia törmäyksiä. Työmatkaliikennettä varten Interportoon kulkee kaksi ilmaista bussilinjaa, joita Interporto Bologna tukee eurolla vuodessa. Bussilinjat kulkevat lähinnä aamuisin ja iltapäivisin työaikojen pohjalta. Pysäkkejä on keskittymässä paljon, jotta työntekijöiden on helppo käyttää bussiyhteyttä halutessaan, kun jalankulkukäytäviä ja pyöräteitä ei ole. Palveluyhtiön toiminnasta Interporto Bolognan organisoimia yhteishankintoja on mahdollista hyödyntää alueella tarvittaviin tukitoimintoihin. Logistiikkakeskusalueiden yksi hyöty yrityksille on, että tukitoimintoja voidaan organisoida yhteisesti mittakaava etuun perustuen. Suomessa logistiikka-alueiden tuomia etuisuuksia ei ole hyödynnetty näin laajamittaisesti kuin Italiassa. ResLog-hankkeen tavoitteena on tehostaa yritysten välistä yhteistyötä logistiikka-alueilla ja edesauttaa kohde alueiden yritysten kilpailuetujen lisäystä. Interporto Bologna kuuntelee alueelleen sijoittuneita yrityksiä ja tällä hetkellä keskusteluissa ja suunnitteilla on mm. päiväkoti ja supermarket sekä muita alueelle lisäarvoa tuovia palveluita. Alueella on jo mm. itsepalveluravintola Tavola Amica, kahvila, ruokapalveluautomaatti, joukkoliikenne, posti, saniteettitilat, tulli ja kauppakamari. Ajoneuvoja varten on tankkaus- ja pesupiste, pysäköintialueita sekä vaunujen korjaamo. Huolto-osasto varmistaa yleisten alueiden kunnon, turvallisuuden ja viihtyvyyden. Hallintayhtiössä itsessään on 14 työntekijää ja se palvelee keskittymässä toimivia yrityksiä. Alueella on lukuisia ICT-palveluita, jotka näkyvät erityisesti alueelle saapuvien ajoneuvojen tunnistamisessa. Interporto Bologna kilpailuttaa ja ostaa esimerkiksi Internet-yhteydet alueen yritysten puolesta yhteisesti. Näin kilpailutukseen saadaan mittakaavaetua ja palvelut saadaan ostettua kustannustehokkaasti sekä todennäköisesti laadukkaampina kuin yksittäin hankittaessa. Koko alueella on sekä kattava valokuitu- että langaton verkko tukiasemineen. Interporto Bologna on ollut kehittämässä liikenteen raportointijärjestelmää, joka helpottaa, nopeuttaa ja tehostaa sitä käyttävien yritysten toimintaa. ICT-palvelualueeseen kuuluvat myös yhtenäinen elektroninen valvonta, murto- ja palohälytysten tekeminen sekä viestinvälityspalvelut ja erilaisten julkisten tietokantojen hyödyntämismahdollisuus. Kestävän kehityksen tarpeet ja erityisesti paineet ekologisuuden kehittämiseen näkyvät intermodaalisuuden lisäksi monessa muussa yksityiskohdassa. Useiden rakennusten katolla ovat aurinkopaneelit, jotka keräävät aurinkoenergiaa noin m2 peitolla ja kokonaiskapasiteetti on liki kwh. Keskittymän reunoille on rakennettu kolme meluvallia maa-aineksia siirtämällä siten, että niiden yhteispituudeksi tuli 2 km. Pääväylät on pinnoitettu meluamattomalla asfaltilla ja alueella on oma sadevesiallas sekä keräysjärjestelmä sadevesiä varten. Myrkkyvuotomahdollisuuksia tarkkaillaan jatkuvasti. Vastapainoksi alueelle on istutettu uutta puuta eli noin 30 ha metsää. Alueen yrityksillä on käytössään van sharing palvelu vähäpäästöisemmän kaupunkijakelun toteuttamiseksi. Interporto Bolognan hallinta- ja palveluyhtiö on aktiivinen toimija t&k hankkeissa. Hankkeiden tavoitteena on alueen tunnettavuuden parantaminen sekä alueen liittäminen osaksi markkinoita ja fyysisen markkinoille pääsyn varmistaminen kuljetusverkostojen avulla. Cargo Center Graz (CCG) aluetoimintamallina Cargo Center Graz CCG on erittäin mielenkiintoinen kohde monella eri tavalla. Se on Itävallan ensimmäinen järjestelmällisesti rakentunut logistiikkakeskus ja se on toteutettu julkisen ja yksityisen sektorin tiiviissä yhteistyössä PPP (Public-Private-Partnership) toimintamallilla. ResLog-hankkeessa mukana olleita Ilvesvuoren ja Sahanmäen alueen toimijoita voivat hyvinkin kiinnostaa juuri aluetta hallinnoiva organisaatio ja sen tarjoamat palvelut. Itävaltalainen Cargo Center Graz (CCG) (Kuva 3) on menestynyt hyvin eurooppalaisten logistiikkakeskusten rankingissa. Euroopan 2011 tilastoissa se rankattiin sijalle 13, kun valtaosa kärki sijoista, TOP-20, menevät Italian Interportoille, Saksan GVZ:lle ja Espanjan Logistica Plataformille (Nestler & Nobel 2011). Graz on osa Deutsche Guterverkehrzentrum Gesellschaftia. Keskittymän sijaintia voidaan pitää erinomaisena rautatien ja moottoritien solmukohdassa. Se on osa kahta TEN-T käytävää yhdistäen mm. Adrianmeren ja Itämeren. Graz on lähellä Slovenian rajaa, joten se on ollut perustettaessa EU:n ja kolmansien maiden markkinoiden rajalla. Kuva 3. Cargo Center Graz Grazin keskittymässä on vahva hallinnoiva organisaatio, joka tuottaa kaikki alueen yritysten tarvitsemat oheispalvelut, kuten siivouksen, energian hankinnan (pl. sähkö), turvallisuuspalvelut paloasemineen ja keskusvalvomoineen sekä kiinteistönhuoltopalvelut lumenaurauksineen. Hallinnointiyhtiössä työskentelee 14 henkilöä, joista kuusi henkilöä hoitaa on alueen fasiliteettien ylläpitoon liittyviä tehtäviä ja kahdeksan henkeä hoitaa itse hallinto- ja johtamistoimintoja. Intermodaaliterminaalissa on neljäkymmentä työntekijää ja koko alueella toimivissa yrityksissä liki kaksi tuhatta. Palvelut on hinnoiteltu erikseen eivätkä ne sisälly suoraan toimitilojen vuokriin. Tarjolla olevien palveluiden käyttäminen on vapaaehtoista. Kaikki alueelle sijoittuneet yritykset kuitenkin hyödyntävät niitä, koska palvelut ovat heille hyödyllisiä ja yhteisesti tuotettuna ne ovat laadukkaita, joustavia sekä erittäin kustannuskilpailukykyisiä. Yhdessä toteutettuna yksikkökustannukset tulevat niin mataliksi, että yritysten on paljon järkevämpi käyttää näitä kuin hankkia tai toteuttaa vastaavia toimintoja itse. Palveluyhtiö avustaa työmatkaliikenteessä tarjoamalla siirtymisen läheisen paikallisjuna-aseman ja logistiikka-alueen välillä. Itse logistiikkakeskuksessa ei ole kevyen liikenteen väyliä, vaan shuttle - bus tuo työntekijät työpaikoilleen. Keskittymän sydän on intermodaaliterminaali. Terminaali toimii viikon jokaisena päivänä ympäri vuorokauden. CCG on rakennuttanut meluvallit logistiikka- ja asuinalueiden väliin sekä istuttanut uutta metsää korvaamaan rakennettuja alueita. Hallinnointiyhtiö osti aluksi muutamia omakotitalokiinteistöjä keskittymän liepeiltä meluvallin läheltä, mutta asukkaiden kanssa ei ole ongelmia. Rautatien meluntorjunta on auttanut kehittämään alueen asukasviihtyvyyttä ja rakentamispotentiaalia edelleen. 24 Yhteistoimintamallit logistiikka-alueilla Case: ResLog-hanke 25
 14 Rautateitse tulee ja lähtee vain 25-30% volyymistä, joten pääpaino on kumipyöräliikenteessä. Lähellä Itävallan ja Slovenian rajaa moottoritie ei ole kovin ruuhkainen, minkä vuoksi maantieliikennettä on helppo toteuttaa. Alueella olevia toimijoita ovat kansainväliset logistiikkapalveluntarjoajat, kuten Panalpina, DHL, DB Schenker, K&N etc. sekä kaupan alan jättiläiset Aldi-ketjun paikallinen versio Hofer ja Lidl. Tämä on Lidlin yksi kolmesta eurooppalaisesta non-food tuotteiden jakelukeskuksesta, joten volyymien voi uskoa olevan suuria. Lidl oli laajentamassa edelleen nykyistä toimintaansa ja osa Schenkerin käyttämistä tiloista allokoidaan Lidlille. Schenker puolestaan siirtyy alueen pohjois reunaan ja tarjoaa mm. vaarallisten aineiden varastointia alueen muille toimijoille. Aivan alueen eteläreunassa toimii pakkausyritys esimerkkinä lisäarvopalveluista, joita logistiikka-alueilla tarvitaan. Ohessa on kuva (Kuva 4.) alueen turvallisuutta valvovasta yksiköstä ja sen käytössä olevasta pelastuskalustosta. Heikki Lahtinen Yritysten tunnistamat yhteistyöteemat Kuva 4. Gargo Center Graz turvallisuusyksikön operatiivinen keskus ja kalustoa ResLog-hankkeen aikana tuotiin esille kehittämismahdollisuuksia Hyvinkään Sahanmäen ja Nurmijärven Ilvesvuoren alueille resurssitehokkuuden näkökulmasta. Painopisteet olivat yhteistyössä ja prosessien kestävään kehitykseen Lähteet Cargo Center Graz. Viitattu Eckhardt, J. & Rantala, J Analysis and Classification of Logistics Centers in Global Supply Networks. Logistics Research Network Conference Southampton, the UK. EsLogC Viitattu fi/images/stories/tulevaisuudenlogistiikkakeskus/ logistiikkakeskittymien%20tulevaisuus_hankekortti_final. pdf EsLogC Viitattu Hyvinkää Karttapalvelu. Viitattu kartta.hyvinkaa.fi/# liittyvien toimien parantamisessa. Näiden avulla tavoiteltiin kannattavuuden sekä kilpailuetujen kasvattamista mm. synergiaetujen ja prosessien järkeistämisen kautta. Hyvinkää Antinsaari. Viitattu maank%c3%a4ytt%c3%b6/antinsaari_yrittysalue_esite. pdf. Interporto Bologna. Viitattu interporto.it/download.asp#simple5 Mustonen, S Sahanmäen teollisuusalue. Viitattu sahanmaen_teollisuusalue-htm. Nurmijarvi Ilvesvuoren yritysalue. Viitattu esitysmaeriaalit/ilvesvuoren_esittely_ pdf Ilvesvuoren ja Sahanmäen yritykset olivat aktiivisia pohtimaan ja etsimään sellaisia liiketoiminnan kehittämiskohteita, joita voitaisiin ratkaista alueellisen yhteistyön keinoin. Näitä keinoja kartoitettiin molemmilla alueilla tammikuussa 2014 pidetyissä työpajoissa, joissa yritykset sekä tutustuivat toisiinsa että ideoivat mahdollisia yhteistyöteemoja. ResLog-hanke pidettiin käytännöllisenä ja yrityslähtöisenä, jonka vuoksi työryhmä toimi fasilitaattorina, jotta se mahdollistaisi yritysten omien tarpeiden ja ideoiden keräämisen. Alueilla pidetyissä työpajoissa oli tietysti lyhyt johdantoteema. Niissä esiteltiin Interporto Bolognan palveluyhtiön tarjonta, mutta tarkoituksena ei ollut johdatella kopioimaan ideoita aiheeseen, vaan käsitellä aihealueita omasta näkökulmasta käsin. Kutsukirjeessä oli mainittu muutamia yhteistyövaihtoehtoja, jotka nousivat esille aikaisemmissa keskusteluissa LIMOWA ry:n toiminnassa. ResLog-hankkeessa esitetyt yhteistyöteemat ovat kuitenkin alueen yritysten itsensä kuvaamia ja ehdottamia, eikä tässä ole käynnistetty yhteistyötä jostakin tietystä teemasta hanketyöntekijöiden toimesta. Mahdollisia yhteistyöteemoja voisi tarkastella kansainvälisistä esimerkeistä käsin. EfT (2011) on järjestänyt horisontaaliseen yhteistyöhön painottuvan logistiikkaseminaarin. Mm. Hollannissa ja Belgiassa muutamat edelläkävijät ovat havainneet merkittävän potentiaalin liiketoiminnan tehostamiseen siten, että ne toteuttavat kuljetuksia yhteistyössä. Tätä on pilotoitu keskenään muuten kilpailevien yritysten välillä hyvin tuloksin. Logistiikkakeskusalueet toimivat kuljetusjärjestelmän solmupisteinä ja tällainen toimintamalli sopii luontevasti niille, mutta se ei synny itsestään ilman huolellista suunnittelua ja koordinaatiota. (Ghaderi et al. 2012). Aikaisemmassa projektissamme, jossa tarkasteltiin Turun kehätien varrella toimivaa Avanti Tuulissuo - Littoinen yritys- ja logistiikka-aluetta, ilmeni erityinen tarve pienlähetysten yhteiseen koordinoimiseen. Nämä eivät välttämättä näy isoissa kuljetusjärjestelmämalleissa merkittävinä tonni kilometreinä, mutta käytännössä ne voivat työllistää ja aiheuttaa merkittävästi kustannuksia pk- toimijoille, ja siksi niidenkin rationalisoinnille on tarvetta. Yhteistyö lähekkäin sijaitsevien yritysten kesken antaa siihen mahdollisuuksia. (Hietaranta et al. 2012). Lähekkäin sijaitsevat yritykset voivat jakaa myös muita resursseja. Hypoteettisesti voidaan väittää, että kapasiteetin käyttöä voidaan tehostaa esimerkiksi jakamalla toimitiloja tai käytettäviä nosto- ja siirtolaitteita. Yhteistoimintaa voi edelleen jatkaa työvoiman välitykseen ja vuokraukseen jonkinlaiseen työvoimapooliin sesonkivaihteluihin vastaamiseksi, ja monenlaisiin muihin yhteisratkaisuihin esimerkiksi alueen opasteissa ja markkinoinnissa. Tieteellinen kirjallisuus tuntee kohtuullisen paljon yhteishankintaesimerkkejä ja käytännön tasolla meille ovat tuttuja yritysten yhteishankintarenkaat. Niissä on tyypillistä ulkopuolinen palvelu, joka on usein yrityksille epäsuorahankinta tai tukitoimi, ja hankintarenkaassa mukana oleva yritys joko käyttää tai jättää käyttämättä kyseistä yhteishankintaa. Tässä hankkeessa tuli kuitenkin ilmeni resurssien käytön tehostamista, jossa alueella toimiva yritys voisi jakaa jo olemassa olevaa omaisuuttaan muiden käyttöön. Kyse ei ole pelkästään kysynnän poolaamisesta, vaan myös tarjonnan tarkastelusta ja näiden välillä sopivien tarpeiden tasapainottamisesta. 26 Yhteistoimintamallit logistiikka-alueilla Case: ResLog-hanke 27
 15 Ensisijaisesti tavoiteltavat edut ovat kustannussäästöjä, jotka eivät synny välttämättä pelkästään suurempien hankintavolyymien avulla saaduista alemmista yksikköhinnoista, vaan myös muista hankintojen hallinnointiin liittyvistä kuluista. Yhteistyö voi tuoda tuottoja ja jopa luoda uutta osaamista ja innovaatioita. Taloudellisten seikkojen lisäksi on tietysti muistettava ekologisen kuormituksen keveneminen ja muut mahdolliset vaikutukset. Sahanmäen yritysten ehdottamat kehittämiskohteet ja toteutusmallit Noin kolmekymmentä Sahanmäessä toimivien yritysten edustajaa kokoontui Onnisen logistiikkakeskukseen ideoimaan erilaisia yhteistyövaihtoehtoja alueen ja oman toiminnan kehittämiseksi. Torstaina pidetyssä tilaisuudessa oli mahdollisuus myös vaihtaa kuulumiset naapurissa toimivan yrityksen kanssa, ja pohjustaa siten vapaamuotoisestikin tulevaa yhteistyötä. Sahanmäessä on runsaasti palveluita ja siellä on hyvä toimia, mutta työpajoissa löydettiin runsaasti erilaisia kehittämistarpeita, joita yritykset voivat yhteistyössä ratkaista. Lyhyen aikavälin kehittämisideoita luonnosteltiin mm.: pienkuljetusten ja kuriiripalveluiden rationalisoimiseksi työvoima- ja muun resurssipoolin luomiseksi pienempien yhteishankintojen ja sähkön kilpailutuksen toteuttamiseksi sekä alueen yhteisen tiedotusportaalin luomiseksi. Pienkuljetusten ongelma tuntui koskevan erityisesti lähteviä pikatoimituksia. Esimerkiksi Itellan pudotuspiste on nykyisin Kauppakeskus Willassa, ja lähetysten toimittaminen sinne iltapäiväruuhkassa vie aikaa ja aiheuttaa kustannuksia. Noutopalvelun aika on taas liian varhain ennen puoltapäivää, jotta asiakastarpeisiin voitaisiin riittävästi vastata. Osa yrityksistä koki ongelmaksi myös sen, että noutoja voi olla liian paljon päivän aikana. Toinen kuljetuspuolen haaste liittyi Helsingin suuntaan kulkevissa iltapäivän pikakuljetuksissa. Onnisen edustajat kertoivat lähettävänsä matkaan pelkästään ajoneuvoa iltapäivisin, ja käytännössä niissä voisi olla vapaata kapasiteettia hyödynnettäväksi tällaista ratkaisua varten. hinta tietojen keräämistä ja vertailua. Muissa energia-asioissa esillä oli kaukolämmön hinnoittelu ja jopa alueellinen energiantuotantoratkaisu. Pienhankinnoissa yrityksiä vaivasivat mm. pientoimituslisät, ja moni toimija ajatteli, että yhteishankinnoissa volyymit ovat varmasti riittävän suuria. Alueen toimijat olivat kiinnostuneita myös tiedottamaan yhdessä. Jo yksinkertaisella Internet-sivustolla voitaisiin saada paljon aikaiseksi, kun tunnetaan paremmin oman alueen yrityksiä kontaktihenkilöineen ja palveluineen. Samaan ratkaisuun voisi sisällyttää sähköisen kauppapaikan, jolla resursseja voi varata ja jakaa. Käytännöllisenä esimerkkinä voi toimia vaikkapa Kanttiinin neuvottelutila. Sopivan applikaation avulla yritys voisi varata sen kokoustilakseen ja sopia samalla myös mahdollisista tarjoiluista. Näin yrityksen ei tarvitse itse investoida vierailijoita varten toteutettavaan neuvottelutilaan tai järjestellä erikseen sopivia tarjoiluja. Yritykset huomioivat myös monia muita yhteistyötarpeita esimerkiksi sujuvuuteen ja viihtyvyyteen liittyen. Yhteishenkeä ja alueen toimijoiden tuntemista voitaisiin edistää vaikka yhteisillä tyky-toiminnoilla esim. organisoimalla yhdessä bussikuljetukset joihin jääkiekko-otteluihin tai Salpausselän kisoihin. Työterveyshuoltoa, osaamisen kehittämistä, trukki-, tulityö- jne. kortteja voisi myös hankkia yhdessä. Ilvesvuoren alueelle, mutta työpajoissa löydettiin runsaasti erilaisia kehittämistarpeita, joita yritykset voivat yhteistyössä ratkaista. Tiistaina pidetyssä tilaisuudessa oli mahdollisuus myös vaihtaa kuulumiset useiden alueelle sijoittuneiden yritysten kanssa, ja monet eivät olleet ennestään tavanneet tai tunteneet toisiaan tai edes edustamiensa yritysten palveluita. Kuva 3. Puheenvuoro ResLog-hankkeen työpajassa Nurmijärven Ilvesvuoressa. Kuva 1. ResLog-hankkeen ensimmäisen työpajan tavoitteiden esittely Sahanmäessä Hyvinkäällä. Koko iltapäivän kestäneessä tilaisuudessa kuultiin myös Onnisen terveiset ja saatiin tutustua yhdessä heidän logistiikkakeskukseensa. Yhteistyötilaisuuden keskeinen osa oli ResLog-hanketta hoitavan työryhmän koordinoima työpaja, jossa Sahanmäen yritykset pääsivät kertomaan ajatuksensa kehittämistarpeista, niiden ratkaisemisesta yritysten välisellä yhteistyöllä sekä ideoimaan myös sitä, kuinka nämä toteutettaisiin. Vaikka moni alueen yrityksistä on toiminut Sahanmäessä jo pidempään, tilaisuudessa oli silti aistittavissa positiivinen tunnelma, kun yritykset oppivat tuntemaan myös toisiaan. Kokonaisuutena voidaan todeta myös se, että projektitoimijoiden ja alueen yritysten välillä on selkeästi avoin ja luottamuksellinen ilmapiiri. Nämä ovat varmasti tarpeen myös tulevaisuudessa yhteistyötä toteutettaessa. Kuva 2. ResLog hankkeen työpaja. Alueella olevilla toimijoilla on paljon resursseja, jotka eivät ole jatkuvasti käytössä. Esimerkiksi nosto- ja siirtolaitteissa ja varastotiloissa on tällaisia mahdollisuuksia. Erityisen kiinnostava yhteistyöteema oli ehdotus alueen oman henkilöstöpoolin perustamisesta. Alueen toimijat käyttävät tällä hetkellä jonkin verran henkilöstöpalveluyritysten vuokratyövoimaa, mutta sitä ei koeta usein kovin hyvin toimivaksi ratkaisuksi. Sahanmäessä ideoitiin erityisesti alueellisen laitosmiespörssin perustamista ja henkilöstöpoolaus ei tuntunut muutenkaan koskevan pelkästään suhdannevaihteluiden tasaamista suorittavan tason työntekijöille. Esille nousi mm. tarve kouluttaa ja työllistää osaavia TIG-hitsaajia. Myös yhteishankinnat kiinnostivat yrityksiä. Sähkönhankinnan kilpailuttamisella uskotaan saatavan säästöjä aikaan. Yksi konkreettinen ehdotus koski nykyisten kulutus- ja Vahvimpana ratkaisuvaihtoehtona yhteistyön toteuttamiseksi nähtiin yhteisen toimielimen tai organisaation muodostamista. Se voisi olla esimerkiksi alueyhdistys. Samalla tavalla kuin kauppiasyhdistys voi edistää jäsentensä asiaa, myös alueyhdistys voisi toimia yhteisenä koordinoijana. Yhdistys voisi ottaa hoitaakseen myös nettisivuston ylläpidon, ja tämä taas mahdollistaisi yritysten keskinäisten resurssien helpomman ja tehokkaamman jakamisen. Työpajan päättänyt loppukeskustelu vahvisti edelleen näitä teemoja. Yritykset haluavat pelkän kokeilun ja projektitoiminnan sijasta luoda toimintamallin, jonka avulla yhteistyötä voidaan tehdä tulevaisuudessa. Myöhemmin voi syntyä myös merkittävämpiä tuloksia, jotka tukevat yritysten toimintaedellytyksiä ja kilpailukykyä. Ilvesvuoren yritysten ehdottamat kehittämiskohteet ja toteutusmallit Noin 25 Ilvesvuoressa toimivien yritysten edustajaa kokoontui Sten & Co Oy Ab:lle ideoimaan erilaisia yhteistyövaihtoehtoja alueen ja oman toiminnan kehittämiseksi. Ilvesvuoren alue on kehittynyt nopeasti, ja uusia toimijoita on tullut alueelle runsaasti. Vaikuttaa siltä, että yritykset ovat pääsääntöisesti tyytyväisiä ja ylpeitä sijoittumisestaan Kuva 4. ResLog-hankkeen ja Ilvesvuoren ensimmäiseen työpajaan osallistuneiden pohdintahetki. Ilvesvuoren yritykset ideoivat alueen kehittämispotentiaalia Stenin tiloissa. Sten & Co Ab yhdessä saman omistuspohjan omaavan Kimet Oy:n kanssa ovat hyvä esimerkki alueelle sijoittuneesta uudesta toimijasta. Koko iltapäivän kestäneessä tilaisuudessa kuultiin myös Stenin toiminnan esittely ja saatiin tutustua yhdessä heidän teräspalvelukeskukseensa. Yhteistyötilaisuuden keskeinen osa oli kuitenkin ResLog-projektia hoitavan työryhmän koordinoima työpaja, jossa Ilvesvuoren yritykset pääsivät kertomaan ajatuksensa kehittämistarpeista, niiden ratkaisemisesta yritysten välisellä yhteistyöllä sekä ideoimaan myös sitä, kuinka nämä toteutettaisiin. Lyhyen aikavälin kehittämisideoita luonnosteltiin mm.: alueen turvallisuuden ja vartiointipalveluiden parantamiseksi energia- ja jätekysymysten tehostamiseksi ravintola- ja kokoustilapalveluiden edistämiseksi työvoima- ja muun resurssipoolin toteuttamiseksi sekä alueen yhteisen tiedotusportaalin luomiseksi. 28 Yhteistoimintamallit logistiikka-alueilla Case: ResLog-hanke 29
 16 Vaikka Ilvesvuori markkinointinimenä ja logistiikka-alueena onkin erittäin nuori, myös tällä alueella on perinteikkäitä toimijoita. Lisäksi tarkastelussa on ollut mukana Ilvesvuoren alueen kupeessa oleva Kuusimäki, joka Ilvesvuoren laajentuessa tulevaisuudessa pohjoiseen jääkin Ilvesvuoren alueen sisään. Koska kulkeminen Kuusimäen alueella tapahtuu nykyisinkin Ilvesvuoren liittymien kautta, oli sen sisällyttäminen tähän selvitykseen perusteltua. Kuusimäen alueen yritykset sekä muut alueen luoteiskulmauksen toimijat toivatkin ensimmäisen selkeän kehittämiskohteen: turvallisuutta ja toimintaedellytyksiä voitaisiin kehittää hankkimalla vartiointipalveluita yhdessä. Tätä perusteltiin konkreettisesti: murrot ja vahingonteot ovat olleet yleisiä, ja käytännössä tekijöitä ei saada koskaan kiinni ja vahinkoa korvattua. Moneen yritykseen oli murtauduttu viime vuosina. Suuremmissa aidatuissa kiinteistöissä, kuten Schenkerillä ja Stenillä ei ollut, mutta tällaisetkin toimijat kokivat teeman tärkeäksi ja mahdollisuuden hyötyä yhteisistä turvallisuusratkaisuista. Vartiointiliikkeiden kilpailuttaminen yhteistyössä koettiin helpoksi ja nopeaksi ratkaisuksi, mutta sekään ei välttämättä takaa haluttua kehitystä. Itse asiassa vartiointiliikkeet koettiin tällä hetkellä hieman etäisiksi eikä esimerkiksi Helsinkiin meneviä hälytyksiä koettu riittävän nopeiksi. Yritykset eivät usko, että hälytystilanteessa vartiointiliike välttämättä pystyisi pitämään kiinni antamastaan palvelulupauksesta vasteaikojen suhteen. Yhdessä hankitulla ja tuotetulla palvelulla tämä puute todennäköisesti korjaantuisi, vaikka teknisessä valvonnassa esim. kameroiden osalta olisikin viranomaislupiin ja lainsäädäntöön liittyviä haasteita. Samalla tavalla kuin Sahanmäen kohdalla, myös Ilvesvuoressa nähtiin mahdollisuus yhteishankintoihin mm. kilpailuttamalla sähkösopimuksia yhdessä. Sähkön ja energian lisäksi myös jäteasiat herättivät kiinnostusta. Tällä hetkellä toiminta tuntui vielä sangen keskeneräiseltä, ja yksittäiset yritykset mahdollisesti maksavat riittävillä määrillä hyödynnettävien tai edelleen myytävien jätteiden hakemista jätemaksuja. Nopeasti kehittyneellä alueella oli tarvetta myös kokoustilaja ravintolapalveluiden kehittämiseen. Nurmijärven kirkonkylän tarjonta nähtiin riittämättömäksi. Ilvesvuoren alueella toimiva Myllykukko pitää sisällään monenlaista tarjontaa, mutta se on kuluttajalähtöisempää kuin yritysasiakkaalle sopivaa. Tilannetta kuitenkin tarkkaillaan, mutta hyvätasoisen ravintolapalvelun kannattava ylläpitäminen vaatii kohtuullisen suuren volyymin, jota Ilvesvuori ei välttämättä nykyisellään vielä tarjoa. Kuva 5. Ilvesvuoren työpaja Myös henkilöstötarpeiden tasapainottamiseen oli tarvetta Ilvesvuoressa. Painopiste oli jonkin verran erilainen kuin Sahanmäessä. Suorittavan tason varastotyöntekijöitä kaivattiin jonkin verran, mutta eniten keskustelua nousi talouspäällikköpalveluista. Yksittäisen yrityksen ei välttämättä kannata palkata täysiaikaista talouspäällikköä ja vastaavasti palvelun ulkoistamista tilitoimistoon ei koettu jokaisessa tilanteessa sopivaksi ratkaisuksi. Kahden tai kolmen yrityksen yhteinen asiantuntija olisi riittävän hyvin perillä kunkin organisaation erityistarpeista, mutta kustannukset jakautuisivat kuitenkin useamman organisaation kesken. Monet osallistujat toivat esiin myös ICT-osaajien tarpeen. Alueella tarvittaisiin yhteistä mikrotukihenkilöä. Muita esiin tulleita teemoja olivat mm. kiinteistönhuoltopalvelut sekä koneiden ja laitteiden yhteiskäyttö. Yksi hyvä esimerkkikin oli jo tarjota, kun yritys käytti satunnaisesti naapurillaan olevaa suurempaa vastapainotrukkia pihalla tapahtuviin nosto- ja siirtotöihin. Pienemmille tarpeille, kuten pakettiautojen ja peräkärryjen vuokraamiseen alueella oli tarjontaa. Kiinteistönhuoltopalveluista oli myös alueella tarjontaa, mutta ei kovin yhtenäistä. Ehdotukset sisälsivät vierekkäisten kiinteistöjen huoltotoiminnan yhdistämistä ja alueen viihtyvyyden parantamista mm. viheraluein ja istutuksin. Yritykset ideoivat myös mahdollisuutta yhdistää vartiointi- ja turvallisuuspalvelut kiinteistönhuoltotoimenpiteisiin, mutta ainakaan tällä hetkellä alueen kiinteistöhuoltotoimija ei nähnyt tätä ehdotusta riittävän houkuttelevana. Viimeisenä nopeasti toteuttavana kehittämisehdotuksena esitettiin alueen yhteinen nettisivusto, joka lisäisi tunnettavuutta ja kaupallisuutta. Nurmijärven kunta ylläpitää aluetta esittelevään - sivustoa, mutta yritykset näkivät tarpeen sille, että nettisivusto itsessään olisi ratkaisu yhteistyön toteuttamiseen. Sen kautta voidaan tiedottaa ja jakaa tarvittavia tai vapaana olevia resursseja. Tämä on ehkä suurin ero edellä kuvattuun Sahanmäen työpajaan. Vaikka nettisivusto ja muut kehittämiskohteet ovat pääsääntöisesti samoja, Ilvesvuoressa uskotaan sähköisen ratkaisun riittävän myös yhteistyöelimenä toimintojen toteuttamisessa. Lähteet EfT EyeForTransportation Horizontal Collaboration in Logistics Conference, Brussels. Ghaderi, H., Darestani, S.A., Leman, Z. & Ismail, M.Y Horizontal collaboration in logistics: a feasible task for group purchasing, Int. J. Procurement Management, Vol. 5, No. 1, Hietaranta, J., Kangas, A., Lahtinen, H. & Pulli, J Achieving Resource-Efficiency through Intercompany Collaboration Case: Avanti-Tuulissuo-Littoinen Industrial & Logistics Park. 30 Yhteistoimintamallit logistiikka-alueilla Case: ResLog-hanke 31
 17 Suvi Sivén & Heikki Lahtinen ResLog-hankkeen teollisuusalueiden yhteistyö Kuvio 1. ResLog-hankkeen kumppanien yhteistyön tasoja ResLog hankkeessa tammikuussa 2014 toteutettu kysely kiinnittyi transaktiokustannus- ja organisaatio teoreettisiin lähestymistapoihin ja paino piste oli ensisijaisesti transaktiokustannusnäkökulmassa. Strateginen kilpailukäyttäytyminen näkyi yritysten ja organisaatioiden kommentoinneissa ja raportoinnissa sekä pitkällä aikavälillä esimerkiksi yritysten sijoittumispäätöksissä tällaisille alueille. Transaktiokustannusteorian mukaan toiminto tehdään yrityksen sisällä, jos se on edullisempaa kuin hankkia vastaava osio markkinoilta. Tässä hankkeessa tarkasteltiin alueella tehtäviä ja tarvittavia toimintoja kysymyksin: onko yritysten järkevämpää tehdä niitä yhdessä vai erikseen? Transaktiokustannuksiin sisältyvät niin itse kohteen hinta kuin kaupan teon kustannus, luottamus sekä epävarmuus toimijoiden välillä (bounded rationality, rajoittunut rationalisuus ). Näihin kustannuksiin voidaan vaikuttaa sopivan yhteistyömuodon valinnalla ja siten saada yhteistyö kannattavaksi ja toimivaksi. Organisaatioteoreettisessa lähestymistavassa on hyvä ymmärtää, että alueen yritysten välinen yhteistyö saattaa edistää oppimista ja innovaatioita, ja siten avata kokonaan uusia mahdollisuuksia lähitulevaisuudessa. ResLog-hankkeen kyselyn pohjalta Ilvesvuoren ja Sahanmäen alueiden yritykset ja organisaatiot tekivät tiivistä yhteistyötä asiakkaiden, alihankkijoiden, tavarantoimittajien sekä muiden yhteistyökumppaneidensa kanssa. Tilannetta verrattaessa oman alueen sisällä tehtävään yhteistyöhön tilanne muuttui. Kyselyyn vastanneista yrityksistä ja organisaatioista vain viisi teki jonkinlaista yhteistyötä oman alueen yritysten ja organisaatioiden kanssa. Nämä kyselyn vastaukset vahvistivat ResLog-hankkeen työpajoissa tammikuussa 2014 esitettyjä kommentteja ja osatekijöitä alueiden organisaatioista, joihin työpajoihin osallistuneet yritykset ja organisaatiot esittivät haluavansa tarkennuksia ja täsmennyksiä. Näistä työpajoista esitetyistä tekijöistä ja kyselyn vastausten perusteella yhtenä vaikuttavimmista tekijöistä pidettiin tietoa, mitkä yritykset ja organisaatiot alueilla vaikuttavat, ja millaisia palveluita, toimintoja ja tuotteita alueen sisäisesti voitaisiin hyödyntää liiketoiminnallisen kannattavuuden parantamiseksi ja mm. ketteryyden lisäämiseksi. Oheisessa kuviossa (Kuvio 1) näkyvät tarkemmat vastausosuudet Sahanmäen ja Ilvesvuoren organisaatioiden vastauksista yhteistyön tasoista suhteessa asiakkaisiin, omiin muihin aktiivisiin yhteistyökumppaneihin sekä alueen organisaatioiden ja yritysten kanssa olevaan yhteistyöhön. ResLog-hankkeen Sahanmäellä ja Ilvesvuoressa 2014 pidettyjen työpajojen alueiden yritysten ja organisaatioiden edustajien keskusteluissa esiin nousi yhteistyön ja yhteistyöverkostojen merkitys. Sen vuoksi tammikuussa 2014 ResLog-hankkeen yhteydessä tehdyn kyselyn yhtenä osana käsiteltiin ja kysyttiin teollisuusalueiden yritysten ja organisaatioiden näkemystä yhteistyöstä ja yhteistyöverkostoista sekä niihin panostamisesta alueilla kyselyn hetkellä. Näiden keskeisten tekijöiden oltua viime vuosina julkisuudessa ja mediassa vahvastikin esillä oletuksena vastauksien osalta oli, että verkostoyhteistyö ja niihin panostaminen yritysten ja organisaatioiden kohdalla on vahvaa ja sitä kautta on jo haettu selkeitä synergia-, kilpailu- ja kannattavuushyötyjä. Oheisessa kuviossa (kuvio 2) molempien alueiden yritysten ja organisaatioiden vastausten perusteella yhteistyön ja yhteistyöverkostojen hyödyntäminen kyselyn hetkellä ei ollut niin suurta kuin ResLog-hankkeen toimijat etukäteen olettivat yleisen julkisuudessa olleiden sekä työpajoissa ilmenneiden keskustelujen pohjalta. Yhteistyöverkostojen vahvistaminen menestystekijänä jakautuu vastauksissa kohtalaisen tasaisesti ei lainkaan - näkemyksestä erittäin paljon näkemykseen (Kuvio 2). Vastaajista pieni enemmistö näkee yhteistyöverkostojen vahvistamisen menestystekijänä tarpeellisena. Merkittävää oli, että lähes puolet vastaajista ei pitänyt yhteistyöverkostojen vahvistamista oleellisena tekijänä liiketoimintansa kannalta. Tätä näkemystä verrattaessa alueelliseen yhteistyöhön ja yhteistyöverkostoihin panostamiseen todettiin vastausten yhteneväisyys. Vastausten perusteella yritykset ja organisaatiot eivät panostaneet alueelliseen yhteistyöhön tai yhteistyöverkostoihin niin paljon kuin he näkivät yhteistyöverkostojen vahvistamisen menestystekijänä. Alueellista yhteistyötä ja yhteistyöverkostoja ei ole kyselyyn mennessä (Kuvio 2) ajateltu ja koettu potentiaalisena tekijänä liiketaloudellisen kannattavuuden parantamisessa. Esimerkiksi alueellisen yhteistyön ja yhteistyöverkostojen kautta saavutettavia synergiaetuja, ketteryyttä, joustavuutta ja toiminnallisen nopeuden kautta saavutettavia laadullisia tekijöitä ei vastausten perusteella ole vastanneiden taustaorganisaatioissa pohdittu käytännön tasolla. Kuvio 2. ResLog-hankkeen yhteistyön ja verkostojen merkityksen kokeminen 32 Yhteistoimintamallit logistiikka-alueilla Case: ResLog-hanke 33
 18 Yritysten ja organisaatioiden resurssit ja niiden todellinen tarve olivat vallitsevan globaalin ja lokaalin taloustilanteen vuoksi pohdinnan kohteina ResLog hankkeessakin. Res- Log hankkeen yhtenä tavoitteena oli lisätä Sahanmäen ja Ilvesvuoren teollisuusalueiden kannattavuutta nostamalla olemassa olevien resurssien käyttöä ketterällä ja nopealla alueellisella yhteistyöllä tarvittavien ja käytettävien palveluiden ja tuotteiden suhteen. Tähän liittyvän kyselyn perusteella organisaatioilla oli mahdollisuus tarjota omia resurssejaan teollisuusalueen muiden yritysten ja organisaatioiden käyttöön ja vahvistaa sekä tehostaa näin omaa liike toimintaansa. Huomioitavaa on, että alueella oli kyselyn vastausten perusteella (Kuvio 3) jonkin verran yrityksiä, joille resurssien tarjoaminen alueen yrityksille ja organisaatioille ei ollut lainkaan ajankohtaista, kannattavaa tai jostain muusta syystä kiinnostavaa. Yritysten ja organisaatioiden näkemys teollisuusalueiden sisäisestä yhteistyöstä oli kiinnostava, koska selkeästi yli puolet kyselyyn vastanneista piti alueen resurssien hyödyntämistä hyvänä vaihtoehtona ja halusivat hyödyntää alueen organisaatioiden resursseja (Kuvio 3). Sama yhtä vahva tendenssi ei ilmennyt liiketoiminnan laajentamisen yhteydessä tai yhteistyössä tehtyjen sopimusten ja tarjousten kohdalla, vaikka yli puolet kyselyyn vastanneista yrityksistä ja organisaatioista haluaisikin laajentaa liiketoimintaansa alueel lisen yhteistyön avulla sekä hyödyntämällä alueellisesti yhteistyössä tehtyjä sopimuksia ja tarjouksia (Kuvio 3). Nämä vastauk set olivat suhteessa tammikuun työpajojen keskusteluissa saatuihin kommentteihin ja toiveisiin alueellisen yhteistyön kehittämisen ja oman liiketoiminnan suhteen. Kuvio 4. Osaaminen ja tieto osana ResLog-hankkeen organisaatioiden kehittämistä Kuvio 3. ResLog-hankkeen organisaatioiden näkemyksiä yhteistyöstä Tässä ResLog-hankkeen kyselyssä tarkasteltiin erilaisia liiketoiminnallisia tekijöitä osana alueellista yhteistyötä väittämien avulla. Yllättävää vastausten perusteella oli, että osa kohdealueiden yrityksistä ja organisaatioista ei halunnut pienentää riskejä, jakaa kustannuksia, parantaa kilpailuasemaa tai kasvattaa neuvotteluvoimaa (Kuvio 5). Kyselyn vastausten pohjalta nousivatkin vastauksia kaipaavat asiat kuten: miksi näitä tekijöitä ei nähty tärkeinä, tai niihin ei haluttu paneutua ja niiden avulla nostaa kannattavuutta vai nähdäänkö nämä osatekijät jo huippuunsa hiottuina osa-alueina, joita ei pystytä kehittämään enempää. Alueellisella yhteistyöllä, yhteistyöverkostoilla ja yhteishankinnoilla näihin osuuksiin voidaan vaikuttaa erityisesti pk-yritysten mutta myös suurten yritysten näkökulmasta. Teollisuusalueen yritysten ja organisaatioiden yhteistyöllä sekä yhteistyöverkostolla rakentuvan yhteistoimintaa edesauttavan toimijan tai hallinnoijan avulla yhteis hankinnat hyödyttävät kaikkia osapuolia kustannusten ja riskien jakautuessa kasvattaen samalla neuvotteluvoimaa ja kilpailuasemaa liiketoimintaympäristössä. Ohessa olevista kyselyn vastauksista nähdään, että kaikissa selkeä enemmistö oli väittämien kanssa samaa mieltä ja haluaa parantaa näiden liiketoiminnallisten tekijöiden tilannetta. Näistä neljästä riskien alentaminen ja kustannusten jakaminen saivat hieman enemmän kannatusta kuin neuvotteluvoiman ja kilpailu aseman parantaminen (Kuvio 5). Kyselyn yhtenä osana kysyttiin osaamisen ja tiedon jakamisen ja laajentamisen merkitystä (Kuvio 4). Nämä osa-alueet keskittyvät selkeästi näkemyksiin henkilöstön osuudesta lähitulevaisuuden ja tulevaisuuden liiketoimintaan sekä sen kehittämiseen ja tuottavuuden sekä kannattavuuden kasvattamiseen. Osaamisen kehittäminen ja tiedon jakaminen vahvistavat resursseja sekä niiden hyödyntämismahdollisuuksia ja kasvattavat liiketoiminnan kannattavuutta. ResLog hankkeen kyselyyn vastanneista yrityksistä ja organisaatioista huomattava osa halusi saada ja jakaa tietoa sisäisesti teollisuusalueella (Kuvio 4). Kyselyssä ei otettu kantaa siihen, mitä tämä tieto olisi mutta yleisesti ottaen tiedon jakaminen ja saaminen teollisuusalueella lisäävät mahdollisuuksia resurssein optimointiin sekä liiketoiminnan kehittämiseen. Tammikuussa 2014 olleissa työpajoissa esiintyneet kommentoinnit ja keskustelut liittyen tiedon jakamiseen ja saamiseen keskittyivät suurimmaksi osaksi teollisuusalueen yritysten ja organisaatioiden resurssitarpeisiin sekä tarjontaan alueellisesti. Tämä näkemys on suoraan verrannollinen jo aiemmin esitettyihin vastauksiin resurssien hyödyntämisen ja tiedon jakamisen sekä saamisen suhteen. Kyselyyn liittyvän osaamisen laajentamisen ja oppimisen diagrammia tarkasteltaessa havaitaan, että alueen organisaatioilta haluttiin oppia uutta ja osaamista laajentaa. Tämä antaa indikaation tavoitteesta kehittää henkilöstön resursseja ja nostaa sen avulla liiketoiminnan kannattavuutta sekä kasvattaa mahdollisien osaamisen kasvattamisen kautta tulevien innovaatioiden tai uusien tehokkaiden toimintatapojen määrää. Kuvio 5. Liiketoiminnallisten tekijöiden merkitys ResLog-hankkeen organisaatioilla 34 Yhteistoimintamallit logistiikka-alueilla Case: ResLog-hanke 35
 19 Tammikuussa 2014 tehdyssä ResLog hankkeen kyselyssä kiinnitettiin huomiota eri liiketoimintatekijöiden tärkeyteen Sahanmäen ja Ilvesvuoren teollisuusalueiden yritysten ja organisaatioiden taholta. Näiden tekijöiden alueellisella tärkeydellä haettiin näkökulmaa alueella toimivien erikokois ten ja eri liiketoimintaympäristöissä toimivien yritysten ja organisaatioiden näkemyksiin suhteessa mahdollisesti hankkeessa alustavasti organisoitavaan alueelliseen yhteistyöhön ja mahdollisiin yhteishankintoihin. Ohessa näkyvistä kyselyn vastauksista ilmenee, että lähes puolet vastaajista, pitää luotettavaa kumppania erittäin tärkeänä tekijänä (Kuvio 6). Sen sijaan pitkiä maksuaikoja ei pidetä niin tärkeänä ja erittäin tärkeänä pitkiä maksuaikoja pitää vastaajista vain kahdeksan. Hankintahintaa, lisätuottoja, riskienhallintaa sekä hankintojen helppoutta ja hallittavuutta pidetään lähes yhtä tärkeinä tekijöinä. Näitä kyselyyn vastanneet yritysten ja organisaatioiden edustajista yli puolet piti tärkeinä. Ennakko-oletuksista poiketen vastaajien joukossa on edustajia, jotka eivät pidä näistä mitään tekijää tärkeänä. Erityisesti pitkien maksuaikojen kohdalla huomio kiinnittyy siihen, että viisi vastaajaa ei pidä pitkiä maksuaikoja lainkaan tärkeänä tekijänä, vaikka yleinen taloudellinen tilanne on epävakaa. Tämän lisäksi muutamat vastaajat eivät pidä tärkeänä hankintojen helppoutta ja hallittavuutta. Liiketoiminnan kannattavuuden, tuottavuuden ja tehokkuuden näkökulmasta näiden tekijöiden avulla olisi helpohkoa mallintaa esimerkiksi taustaprosessit ja optimoida kokonaisprosesseja sekä hankintoja osana kokonaisliiketoimintaa ja saada näin nostettua kannattavuutta. Hallittavuus ja helppous indikoivat toistensa kanssa ja ovat suoraan verrannollisia tehokkuuteen ja sitä kautta tuottavuuteen ja kannattavuuteen. Kuvio 7. Liiketoimintatekijöiden tärkeys ResLog-hankkeen organisaatioissa Tarkasteltaessa tärkeyden arvottamista pientoimitus lisien välttämisen, resurssien käytön tehostamisen, yhteistyöhän panostamisen ja kokonaisuuksien toteuttamisen avaimet käteen periaatteella huomio kiinnittyi siihen, että yhteistyöhön panostaminen ei noussut selkeästi muita tärkeämmäksi tekijäksi (Kuvio 8). Resurssien käytön tehostaminen ei ollut tärkeää 15 vastaajan mielestä. Vastausten pohjalta herää kysymys, ovatko kyseisten yritysten ja organisaatioiden resurssit niin hyvin hyödynnettyjä, ettei niiden tehostamiseen ollut tarvetta. Oliko liiketoiminnan tuottavuus ja kannattavuus olivat kyseisillä yrityksillä ja organisaatioilla parhaalla mahdollisella tasolla ja optimoituja huippuunsa liiketoimintakokonaisuudessa? Pientoimituslisien välttäminen lienee varsinkin pk-sektorin yrityksille ja organisaatioille tärkeää, jotta pienet ylimääräiset kustannukset saataisiin karsittua ja toisaalta taas suurten yritysten kohdalla tämä korostuu mahdollisten pientoimituslisien lukumäärässä ja tärkeys korreloituu. Kuvio 6. Liiketoimintatekijöiden tärkeys ResLog-hankkeen organisaatioissa Liiketoiminnan kilpailutekijöinä ResLog-hankkeen kyselyssä käsiteltiin laatua, nopeutta, joustavuutta/ketteryyttä, volyymien kasvua sekä kilpailutusta. Vastaajilta kysyttiin, kuinka tärkeä tekijä on. Vastauk sista huomataan, että laatu ja joustavuus ovat vastaajien mielestä näistä viidestä tekijästä tärkeimmät (Kuvio 7). Joustavuus, ketteryys ja laatu olivat 45 vastaajan mielestä tärkeä tekijä ja nämä korreloivat nopeuden kanssa, joka oli tärkeä tekijä 43 vastaajan mielestä. Yli puolet vastaajista oli sitä mieltä, että volyymien kasvu ja kilpailutus ovat tärkeitä tekijöitä. Nämä vastaukset ovat suorassa suhteessa kohde alueiden pienten pk-yritysten tarjoamiin kilpailuetuihin sekä toisaalta kaikkien kohdealueiden tarpeisiin suhteessa omiin kilpailuetuihinsa sekä mahdollisesti alueellisen yhteistyön, verkostoyhteistyön tai yhteishankintojen kautta välillisesti tai välittömästi saataviin hyötyihin. Kuvio 8. Liiketoimintatekijöiden tärkeys ResLog-hankkeen organisaatioissa 36 Yhteistoimintamallit logistiikka-alueilla Case: ResLog-hanke 37
 20 ResLog hankkeen kyselyn vastausten perusteella huomattava osa kohdealueiden yrityksistä ja organisaatioista piti tärkeänä tai erittäin tärkeänä liiketoiminnan kehittämistä ja uuden tiedon sekä osaamisen hankkimista. Sen sijaan riskien hallinnan tehostamista ei koettu niin tärkeänä (Kuvio 9). Globaalin ja lokaalinkin taloudellisen epävarmuuden vallitessa henkilöstön osaamiseen ja tiedon hallintaan kiinnitettävä huomio todennäköisesti kasvattaa välillisesti yritysten ja organisaatioiden tuottavuutta, edesauttaa innovatiivisia, tuoreita kehittämissuuntia ja toimia liiketoiminnassa sekä tuotekehityksessä. Lisääntyvän ajantasaisen tiedon, osaamisen sekä käytännön toimien yhdistäminen sekä hyödyntäminen liiketoimintaympäristön vaatimalla optimaalisella tavalla keventävät lähtökohtaisesti yritysten ja organisaatioiden kustannusrakenteita. Tämä nostaa yritysten ja organisaatioiden kannattavuutta ja tehostaa niiden toimintaa. Samanaikaisesti henkilöstön koulutukseen ja osaamiseen panostettaessa työhyvinvointi paranee ja henkilöstö kokee saavansa vastinetta oman henkilökohtaisen kehittämisen alueelle liiketoiminnan kehittämisen yhteydessä. Näiden tekijöiden lomittuessa ja tukiessa toisiaan liiketoiminnan tuottavuuden taso pysyy ja hyvät panostukset kertautuvat liiketoimintaympäristössä luoden parempia lähtökohtia tulevaan kehittämiseen sekä liiketoiminnan kannattavaan toimintaan. Riskien hallinta on muotoutunut eri organisaatioille kunkin liiketoimintaympäristön vaatimalla tavalla. Liiketoiminnallisten riskien hallinnan lisäksi ResLog hankkeen kohdealueilla toimivien yritysten ja organisaatioiden keskuudessa osana liiketoiminnan riskejä olivat esimerkiksi konkreettiset ongelmajätteiden kannalta huomioitavat riskit sekä tuotteiden ja palvelujen herkkyydestä johtuvat tulipaloihin sekä raskaisiin kuormiin liittyvät riskit. Uuden osaamisen ja tiedon hankkimisen kautta riskienhallinta tehostuu. Suvi Sivén Alueellisen yhteistyön yhteydenpito ResLog-hankkeessa tammikuussa 2014 pidetyissä työpajoissa ja sen aikana olleissa keskusteluissa kohdealueiden yritykset ja organisaatiot pohtivat yhteydenpitotapaa keskinäisessä kanssakäymisessä ja yhteistyössä. Tässä yhteydessä esiin nousivat erityisesti mahdollisuudet alueelliseen, ketterään ja joustavaan yhteistyöhön esimerkiksi kapasiteettivajauksen kattamiseksi tai ylimääräisen kapasiteetin realisoituessa sen tarjoamiseen. Kysymys tässä yhteydessä oli, mistä tietää mahdollisen vaivattomasti, olisiko kyseisellä teollisuusalueella toimijaa, joka voisi vastata ilmenneeseen tarpeeseen nopeasti. Res- Log-hankkeen työpajoissa käytyjen keskustelujen pohjalta kokeiltavaksi ratkaisumalliksi nousi jonkinlaisen portaalin tai verkkosivun kattamien mahdollisuuksien testaaminen. Tämä koettiin mutu-tuntumalla sopivan tehokkaaksi ja kaikkia alueella toimivia yrityksiä sekä organisaatioita riittävästi palvelevaksi kanavaksi ja työkaluksi. Vahvistusta tähän työpajoissa esiin tulleeseen mielipiteeseen haettiin vielä varmuudeksi kohdealueiden kaikille yrityksille ja organisaatioille lähetetyssä alueen yhteistyötä käsittävässä kyselyssä tammikuussa Kyselyn vastaajista (Kuvio 1. ja Kuvio 2.) suurin osa kannattaa yhteistyön organisointia ulkopuolisen organisaation ylläpitämän työvälineen kautta. Kuvio 9. Liiketoiminnallisten tekijöiden merkitys ResLog-hankkeen organisaatioissa Kuvio 1. Sahanmäen yhteistyön organisointitapa 38 Yhteistoimintamallit logistiikka-alueilla Case: ResLog-hanke 39
 RESURSSITEHOKAS LOGISTIIKKA-ALUE Forssan seudulle sijoittuvan logistiikkakeskittymän mahdollisuuksien tarkastelua Heikki Lahtinen TIIVISTELMÄ Tekijä Heikki Lahtinen Vuosi 2014 Työn nimi Resurssitehokas