text:
20.5.2014
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 L 150/252
 Europos Sąjungos ir Indonezijos Respublikos
 SAVANORIŠKOS PARTNERYSTĖS SUSITARIMAS
 dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos į Europos Sąjungą importuojamais medienos produktais
 EUROPOS SĄJUNGA,
 toliau – Sąjunga,
 ir
 INDONEZIJOS RESPUBLIKA,
 toliau – Indonezija,
 toliau kartu – Šalys,
 PRISIMINDAMOS Indonezijos Respublikos ir Europos bendrijos 2009 m. lapkričio 9 d. Džakartoje pasirašytą pagrindų susitarimą dėl visapusiškos partnerystės ir bendradarbiavimo;
 ATSIŽVELGDAMOS į glaudų Sąjungos ir Indonezijos bendradarbiavimą, visų pirma pagal 1980 m. Europos ekonominės bendrijos ir Indonezijos, Malaizijos, Filipinų, Singapūro bei Tailando (Pietryčių Azijos valstybių asociacijos (ASEAN) šalių narių) bendradarbiavimo susitarimą;
 PRISIMINDAMOS Rytų Azijos ir kitų regionų šalių įsipareigojimą, prisiimtą 2001 m. rugsėjo 13 d. Balio deklaracija dėl miškų teisės aktų vykdymo ir miškų valdymo (FLEG), nedelsiant imtis veiksmų siekiant stiprinti nacionalines pastangas ir dvišalį, regioninį ir daugiašalį bendradarbiavimą sprendžiant miškų teisės aktų pažeidimų klausimą ir kovojant su miškininkystės srities nusikalstumumu, ypač neteisėtu medienos kirtimu, su tuo susijusia neteisėta prekyba ir korupcija ir jų neigiamu poveikiu teisinei valstybei;
 ATKREIPDAMOS dėmesį į Komisijos komunikatą Tarybai ir Europos Parlamentui dėl Europos Sąjungos miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos mediena (FLEGT) veiksmų plano, kuriuo pirmiausia sprendžiama neatidėliotina neteisėto miškų kirtimo ir su juo susijusios prekybos problema;
 REMDAMOSI Indonezijos Respublikos Miškininkystės ministro ir už plėtrą bei aplinkos apsaugą atsakingų Europos Komisijos narių bendru pareiškimu, pasirašytu 2007 m. sausio 8 d. Briuselyje;
 ATSIŽVELGDAMOS į 1992 m. Teisiškai neįpareigojantį autoritetingą pareiškimą dėl pasaulinio konsensuso principų, susijusių su visų rūšių miškų valdymu, apsauga ir tvariu vystymusi, ir į Jungtinių Tautų Generalinės asamblėjos priimtą teisiškai neįpareigojančią priemonę, susijusią su visų rūšių miškais;
 SUVOKDAMOS 1992 m. Rio de Žaneiro aplinkos ir vystymosi deklaracijos principų reikšmingumą siekiant užtikrinti tvarų miškų valdymą, ypač 10 principo dėl visuomenės informuotumo ir dalyvavimo sprendžiant aplinkosaugos problemas ir 22 principo dėl esminio senųjų vietos gyventojų ir kitų vietos bendruomenių vaidmens valdant ir kuriant aplinką, svarbą;
 PRIPAŽINDAMOS Indonezijos Respublikos Vyriausybės pastangas skatinti gerą miškų valdymą, mištų teisės aktų vykdymą ir prekybą teisėta mediena, naudojantis ir Indonezijos medienos teisėtumo užtikrinimo sistema (MTUS) (Sistem Verifikasi Legalitas Kayu (SVLK)), parengta vykstant procesui, kuriame dalyvauja daug suinteresuotųjų šalių, ir laikantis gero valdymo, patikimumo ir reprezentatyvumo principų;
 PRIPAŽINDAMOS, kad Indonezijos MTUS siekiama užtikrinti visų medienos produktų teisinę atitiktį;
 PRIPAŽINDAMOS, kad FLEGT savanoriškos partnerystės susitarimo įgyvendinimu bus pagerintas tvarus miškų valdymas ir bus padedama kovoti su klimato kaita mažinant dėl miškų naikinimo ir nykimo susidarančių išmetamųjų teršalų kiekį ir skatinant gamtos išsaugojimą, tvarią miškotvarką ir anglies dioksido sankaupų miškuose didinimą (pagal REDD + procesą);
 ATSIŽVELGDAMOS į Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvenciją (CITES), ypač reikalavimą, kad leidimus eksportuoti I, II ar III prieduose išvardytų rūšių egzempliorius CITES konvencijos šalys išduotų tik tam tikromis sąlygomis, be kita ko į tai, kad šie egzemplioriai nebūtų įsigyti pažeidžiant tos šalies faunos ir floros apsaugos teisės aktų;
 PASIRYŽUSIOS, kad Šalys siektų kuo labiau sumažinti neigiamą poveikį vietos bendruomenėms ir skurstantiems gyventojams, kuris gali būti tiesiogiai susijęs su šio Susitarimo įgyvendinimu;
 ATSIŽVELGDAMOS į svarbą, kurią Šalys teikia tarptautiniu mastu sutartiems vystymosi tikslams ir Jungtinių Tautų Tūkstantmečio vystymosi tikslams;
 ATSIŽVELGDAMOS į svarbą, kurią Šalys teikia daugiašalių prekybos sistemų reglamentavimo principams ir taisyklėms, ypač 1994 m. Bendrajame susitarime dėl muitų tarifų ir prekybos bei kituose daugiašaliuose susitarimuose, kuriais įsteigiama Pasaulio prekybos organizacija (PPO), nustatytoms teisėms ir pareigoms, ir būtinybei juos taikyti skaidriai ir nediskriminuojant;
 ATSIŽVELGDAMOS į 2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2173/2005 dėl FLEGT licencijavimo schemos medienos importui į Europos bendriją sukūrimo ir 2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 995/2010, kuriuo nustatomos veiklos vykdytojų, pateikiančių rinkai medieną ir medienos produktus, pareigos;
 DAR KARTĄ PATVIRTINDAMOS abipusės pagarbos, suverenumo, lygybės ir nediskriminavimo principus ir pripažindamos naudą, kurią šalys gauna pagal šį Susitarimą;
 REMDAMOSI atitinkamais Šalių įstatymais ir kitais teisės aktais;
 SUSITARIA:
 1 straipsnis
 Tikslas
 1. Šio Susitarimo tikslas, atitinkantis Šalių bendrą įsipareigojimą tvariai valdyti visų rūšių miškus – sukurti teisinį pagrindą, kuriuo būtų užtikrinta, kad visi iš Indonezijos į Sąjungą importuojami medienos produktai, kuriems taikomas šis Susitarimas, būtų teisėtai pagaminti, ir taip skatinti prekybą medienos produktais.
 2. Šis Susitarimas taip pat yra Šalių dialogo ir bendradarbiavimo pagrindas, kuris padės ir paskatins visiškai įgyvendinti šį Susitarimą, pagerins miškų teisės aktų vykdymą ir miškų valdymą.
 2 straipsnis
 Apibrėžtys
 Šiame Susitarime vartojamų terminų apibrėžtys:
 a) importas į Sąjungą– medienos produktų išleidimas į laisvą apyvartą Sąjungoje, kaip apibrėžta 1992 m. spalio 12 d. Reglamento (EEB) Nr. 2913/1992, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, 79 straipsnyje; šie produktai negali būti laikomi „nekomercinio pobūdžio prekėmis“, kaip apibrėžta 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93, išdėstančio Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/1992, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas, 1 straipsnio 6 dalyje;
 b) eksportas– medienos produktų fizinis išvežimas arba paėmimas iš bet kurios Indonezijos geografinės teritorijos dalies;
 c) medienos produktai– IA ir IB prieduose išvardyti produktai;
 d) SS kodas– keturių arba šešių skaitmenų prekės kodas, pateiktas Suderintoje prekių aprašymo ir kodavimo sistemoje, nustatytoje Pasaulio muitinių organizacijos tarptautinėje Suderintos prekių aprašymo ir kodavimo sistemos konvencijoje;
 e) FLEGT licencija– Indonezijos patikrintas teisinis dokumentas („V-legal“), kuriuo patvirtinama, kad į Sąjungą eksportuojamą siuntą sudarantys medienos produktai pagaminti teisėtai. FLEGT licencija yra rašytinė arba elektroninė;
 f) licencijas išduodanti institucija– įstaiga, kurią Indonezija įgaliojo išduoti ir tvirtinti FLEGT licencijas;
 g) kompetentingos institucijos– institucijos, kurias Sąjungos valstybės narės paskyrė priimti, pripažinti ir tikrinti FLEGT licencijas;
 h) siunta– medienos produktų, kuriems išduota FLEGT licencija, kiekis, siunčiamas Indonezijos siuntėjo ir Sąjungos muitinės įstaigoje pateikiamas išleisti į laisvą apyvartą;
 i) teisėtai pagaminta mediena– iš nukirstos arba importuotos medienos laikantis II priede nurodytų teisės aktų nuostatų pagaminti medienos produktai.
 3 straipsnis
 FLEGT licencijavimo schema
 1. Šio Susitarimo Šalys taiko viena kitai miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos licencijavimo schemą (toliau – FLEGT licencijavimo schema). Joje nustatomos procedūros ir reikalavimai, kuriais siekiama patikrinti ir patvirtinti, išduodant FLEGT licencijas, kad į Sąjunga siunčiami medienos produktai pagaminti teisėtai. Laikydamasi 2005 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2173/2005 Sąjunga priima tik tas iš Indonezijos į Sąjungą importuojamas siuntas, kurių FLEGT licencijos išduotos.
 2. FLEGT licencijavimo schema taikoma į IA priede išvardytiems medienos produktams.
 3. IB priede išvardyti medienos produktai negali būti eksportuojami iš Indonezijos ir negali būti išduotos tų produktų FLEGT licencijos.
 4. Šalys susitaria imtis visų būtinų priemonių FLEGT licencijavimo schemai įgyvendinti pagal šio Susitarimo nuostatas.
 4 straipsnis
 Licencijas išduodančios institucijos
 1. Licencijas išduodanti institucija tikrina, ar medienos produktai pagaminti teisėtai pagal II priede nurodytus teisės aktus. Licencijas išduodanti institucija išduoda teisėtai pagamintų medienos produktų eksporto į Sąjungą siuntų FLEGT licencijas.
 2. Licenciją išduodanti institucija neišduoda FLEGT licencijų, jei medienos produktus, kuriuos sudaro arba juose yra medienos produktų, iš trečiosios šalies į Indoneziją importuotų tokiu pavidalu, kuriuo draudžiama eksportuoti tos trečiosios šalies įstatymais, arba jei yra įrodymų, kad tie medienos produktai buvo pagaminti pažeidžiant šalies, kurioje medžiai buvo nukirsti, įstatymus.
 3. Licencijas išduodanti institucija laikosi FLEGT licencijų išdavimo procedūrų ir skelbia jas viešai. Be to, licencijas išduodanti institucija saugos įrašus apie visas siuntas, kurių FLEGT licencijos išduotos, ir, laikydamasi su duomenų apsauga susijusių nacionalinių teisės aktų, pateiks šiuos įrašus nepriklausomiems stebėtojams, kartu neatskleisdama konfidencialios eksportuotojų informacijos, susijusios su nuosavybe.
 4. Indonezija sukuria Licencijų informacijos skyrių, kuris bus kompetentingų institucijų ir licencijas išduodančių institucijų, kaip nustatyta III ir V prieduose, ryšių palaikymo punktas.
 5. Indonezija Europos Komisijai perduoda licencijas išduodančios institucijos ir Licencijų informacijos skyriaus kontaktinius duomenis. Šią informaciją Šalys skelbia viešai.
 5 straipsnis
 Kompetentingos institucijos
 1. Prieš išleisdamos siuntas į laisvą apyvartą Sąjungoje, kompetentingos institucijos patikrina, ar išduotos visų siuntų galiojančios FLEGT licencijos. Jei dėl FLEGT licencijos galiojimo kyla abejonių, siuntos išleidimas į laisvą apyvartą gali būti sustabdytas, o siunta sulaikyta.
 2. Kompetentingos institucijos registruoja ir kasmet viešai skelbia informaciją apie gautas FLEGT licencijas.
 3. Kompetentingos institucijos suteikia asmenims arba organizacijoms, paskirtiems nepriklausomais rinkos stebėtojais, galimybę susipažinti su atitinkamais dokumentais ir duomenimis, laikydamosi nacionalinių duomenų apsaugos teisės aktų.
 4. Kompetentingos institucijos nevykdo 5 straipsnio 1 dalyje aprašytų veiksmų medienos produktų, pagamintų iš CITES prieduose išvardytų rūšių medžių, siuntų atveju, nes jiems taikomos nuostatos dėl tikrinimo, nustatytos 1996 m. gruodžio 9 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 338/97 dėl laukinės faunos ir floros rūšių apsaugos kontroliuojant jų prekybą.
 5. Europos Komisija praneša Indonezijai kompetentingų institucijų kontaktinius duomenis. Šią informaciją Šalys skelbia viešai.
 6 straipsnis
 FLEGT licencijos
 1. Licencijas išduodanti institucija FLEGT licencijas išduoda siekdama patvirtinti, kad medienos produktai pagaminti teisėtai.
 2. FLEGT licencija rengiama ir pildoma anglų kalba.
 3. Bendru susitarimu Šalys gali sukurti elektronines FLEGT licencijų išdavimo, perdavimo ir priėmimo sistemas.
 4. Licencijos techninės specifikacijos nustatytos IV priede. FLEGT licencijų išdavimo procedūra nustatyta V priede.
 7 straipsnis
 Teisėtai pagamintos medienos tikrinimas
 1. Indonezija įgyvendina MTUS, skirtą patikrinti, ar siuntai skirti medienos produktai pagaminti teisėtai ir užtikrinti, kad į Sąjungą būtų eksportuojamos tik taip patikrintos siuntos.
 2. Sistema, naudojama siekiant patikrinti, ar medienos produktų siuntos paruoštos iš teisėtai pagamintų produktų, nustatyta V priede.
 8 straipsnis
 Siuntų, kurių FLEGT licencijos išduotos, išleidimas
 1. Siuntų, kurių FLEGT licencijos išduotos, išleidimo į laisvą apyvartą Sąjungoje procedūros aprašytos III priede.
 2. Kai kompetentingos institucijos turi pakankamą pagrindą įtarti, kad licencija negalioja, yra neautentiška arba neatitinka siuntos, kuriai ji skirta, gali būti taikomos III priede pateiktos procedūros.
 3. Jei konsultuojantis dėl FLEGT licencijų nuolat iškyla nesutarimų arba sunkumų, klausimas gali būti perduotas nagrinėti Jungtiniam Susitarimo įgyvendinimo komitetui.
 9 straipsnis
 Pažeidimai
 Šalys informuoja viena kitą, jei įtaria arba jei gauna įrodymų apie bet kokį vengimą taikyti FLEGT licencijavimo sistemą arba su ja susijusius pažeidimus, įskaitant:
 a)
 vengiama laikytis prekybos taisyklių, visų pirma prekybos srautus iš Indonezijos į Sąjungą nukreipiant per trečiąją šalį;
 b)
 FLEGT licencijas, skirtas medienos produktams, kurių sudėtyje yra medienos iš trečiųjų šalių, kuri, kaip įtariama, yra neteisėtai pagaminta; arba
 c)
 sukčiavimą įsigyjant arba naudojant FLEGT licencijas.
 10 straipsnis
 Indonezijos MTUS ir kitų priemonių taikymas
 1. Naudodamasi Indonezijos MTUS Indonezija tikrina ne į Sąjungos rinkas eksportuojamos medienos ir vidaus rinkoje parduodamos medienos teisėtumą ir siekia patikrinti, ar medienos produktų importas teisėtas, pasinaudodama, kai įmanoma, šiam Susitarimui įgyvendinti sukurta sistema.
 2. Remdama šias pastangas Europos Sąjunga skatina naudoti pirmiau minėtą sistemą prekybos kitose tarptautinėse rinkose ir su trečiosiomis šalimis atveju.
 3. Sąjunga įgyvendina priemones, skirtas užkirsti kelią pateikti Sąjungos rinkai neteisėtai nukirstą medieną ir iš jos pagamintus produktus.
 11 straipsnis
 Suinteresuotųjų šalių dalyvavimas įgyvendinant šį Susitarimą
 1. Indonezija reguliariai konsultuojasi su suinteresuotosiomis šalimis dėl šio Susitarimo įgyvendinimo, ir šiuo klausimu skatina taikyti atitinkamas konsultacijų strategijas, metodus ir programas.
 2. Sąjunga šio Susitarimo įgyvendinimo klausimais reguliariai konsultuojasi su suinteresuotosiomis šalimis, atsižvelgdama į įsipareigojimus pagal 1998 m. Konvenciją dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais (Orhuso konvenciją).
 12 straipsnis
 Socialinė apsauga
 1. Norėdamos kuo labiau sumažinti galimą neigiamą Susitarimo poveikį Šalys susitaria siekti geriau suprasti jo poveikį medienos pramonei ir poveikį atitinkamuose nacionaliniuose įstatymuose ir kituose teisės aktuose aprašytų senųjų vietos gyventojų bei vietos bendruomenių, kurioms gali būti daromas įtaka, gyvensenai.
 2. Šalys stebi šio Susitarimo poveikį šioms bendruomenėms ir kitiems 1 dalyje nustatytiems dalyviams, kartu imdamosi pagrįstų priemonių, kad sušvelnintų bet kokį neigiamą poveikį. Šalys gali susitarti dėl papildomų neigiamo poveikio mažinimo priemonių.
 13 straipsnis
 Su rinka susijusios skatinamosios priemonės
 Atsižvelgdama į savo tarptautinius įsipareigojimus, Sąjunga siekia skatinti medienos produktų, kuriems taikomas šis Susitarimas, patekimą į savo rinką. Tokios pastangos visų pirma apims priemones, kuriomis siekiama paremti:
 a)
 viešojo ir privataus pirkimo politiką, kuria pripažįstamas teisėtai nukirstų medienos produktų tiekimas ir užtikrinama tokių produktų rinka; taip pat
 b)
 palankesnę nuomonę apie produktus Sąjungos rinkoje, kurių FLEGT licencijos išduotos.
 14 straipsnis
 Jungtinis Susitarimo įgyvendinimo komitetas
 1. Šalys sukuria jungtinį mechanizmą (toliau – Jungtinis Susitarimo įgyvendinimo komitetas arba JĮK) šio Susitarimo įgyvendinimo ir peržiūros klausimams spręsti.
 2. Kiekviena šalis į komitetą paskiria savo atstovus. Komiteto sprendimai priimami bendru sutarimu. JĮK bendrai pirmininkauja vyresnieji pareigūnai – vienas iš Sąjungos ir vienas iš Indonezijos.
 3. JĮK nustato savo darbo tvarkos taisykles.
 4. JĮK renkasi ne rečiau kaip kartą per metus Šalių iš anksto sutartą dieną ir nagrinėja iš anksto sutartą darbotvarkę. Bet kurios Šalies prašymu gali būti rengiami papildomi posėdžiai.
 5. JĮK:
 a)
 svarsto ir priima bendras šio Susitarimo įgyvendinimo priemones;
 b)
 peržiūri ir stebi bendrą pažangą įgyvendinant šį Susitarimą, įskaitant MTUS ir su rinka susijusių priemonių veikimą, remdamasis su mechanizmais, nustatytais pagal 15 straipsnį, susijusiomis išvadomis ir ataskaitomis;
 c)
 įvertina naudą ir problemas, susijusias su šio Susitarimo įgyvendinimu, ir priima sprendimą dėl taisomųjų priemonių;
 d)
 išnagrinėja ataskaitas ir skundus, susijusius su FLEGT licencijavimo schemos taikymu kurios nors iš Šalių teritorijoje;
 e)
 susitaria dėl dienos, nuo kurios FLEGT licencijavimo schema pradės veikti po TLAS veikimo įvertinimo remiantis VIII priede nustatytais kriterijais;
 f)
 nustato bendradarbiavimo sritis šio Susitarimo įgyvendinimui paremti;
 g)
 prireikus sukuria pagalbines įstaigas darbui, kuriam reikia specialių žinių, atlikti;
 h)
 rengia, tvirtina, platina ir viešai skelbia metines ataskaitas, posėdžių ataskaitas ir kitus dokumentus, susijusius su savo darbu;
 i)
 vykdo bet kokias kitas užduotis, kurias jis gali sutikti vykdyti.
 15 straipsnis
 Stebėsena ir vertinimas
 Šalys sutaria naudoti su toliau nurodytais dviem mechanizmais susijusias ataskaitas ir išvadas šio Susitarimo įgyvendinimui ir veiksmingumui įvertinti.
 a)
 Indonezija, pasikonsultavusi su Sąjunga, naudojasi periodinio vertintojo paslaugomis VI priede nustatytoms užduotims atlikti.
 b)
 Sąjunga, pasikonsultavusi su Indonezija, naudojasi nepriklausomo rinkos stebėtojo paslaugomis VII priede nustatytoms užduotims atlikti.
 16 straipsnis
 Papildomos priemonės
 1. Bet kokie skiriami ištekliai, būtini taikant priemones, padedančias įgyvendinti šį Susitarimą, nustatytas pagal 14 straipsnio 5 dalies f punktą, turi būti nustatyti atsižvelgiant į bendradarbiavimui su Indonezija taikomus Sąjungos ir jos valstybių narių programavimo veiksmus.
 2. Šalys užtikrina, kad veikla, susijusi su šio Susitarimo įgyvendinimu, būtų derinama su dabartinėmis arba būsimomis vystymosi programomis ir iniciatyvomis.
 17 straipsnis
 Ataskaitos ir informacijos atskleidimas visuomenei
 1. Šalys užtikrina, kad JĮK veikla būtų kuo skaidresnė. JĮK darbo ataskaitos rengiamos bendrai ir skelbiamos viešai.
 2. JĮK viešai skelbia metinę ataskaitą, kurioje, inter alia, pateikiama informacija apie:
 a)
 medienos produktų, į Sąjungą eksportuotų pagal FLEGT licencijavimo schemą, kiekius pagal atitinkamas SS pozicijas;
 b)
 Indonezijos išduotų FLEGT licencijų skaičių;
 c)
 pažangą siekiant šio Susitarimo tikslų, ir klausimus, susijusius su jo įgyvendinimu;
 d)
 veiksmus, kuriais siekiama užkirsti kelią neteisėtai pagamintų medienos produktų eksportui, importui, pateikimui vietos rinkai arba pardavimui joje;
 e)
 medienos ir medienos produktų, importuojamų į Indoneziją, kiekius ir veiksmus, kuriais siekiama užkirsti kelią neteisėtai pagamintų medienos produktų importui ir išsaugoti FLEGT licencijavimo schemos patikimumą;
 f)
 FLEGT licencijavimo schemos reikalavimų nesilaikymo atvejus ir priemones, kurių imtasi jiems spręsti;
 g)
 medienos produktų, į Sąjungą importuotų pagal FLEGT licencijavimo schemą, kiekius pagal atitinkamas SS pozicijas, ir Sąjungos valstybę narę, kurioje įvykdytas importas į Sąjungą;
 h)
 Sąjungos gautų FLEGT licencijų skaičių;
 i)
 atvejų, kai buvo konsultuotasi pagal 8 straipsnio 2 dalį, skaičių ir su tais atvejais susijusį medienos produktų kiekį.
 3. Kad pasiektų tikslą pagerinti miškų sektoriaus valdymą ir skaidrumą ir stebėti šio Susitarimo įgyvendinimą ir jo poveikį Indonezijoje ir Sąjungoje, Šalys susitaria, kad informacija, nurodyta IX priede, būtų skelbiama viešai.
 4. Šalys susitaria neatskleisti konfidencialios informacijos, kuria keičiamasi pagal šį Susitarimą, laikydamosi savo atitinkamų teisės aktų. Šalys visuomenei neatskleidžia ir savo valdžios institucijoms neleidžia atskleisti informacijos, kuria keičiamasi pagal šį Susitarimą, susijusios su prekybos paslaptimis, ar konfidencialios verslo informacijos.
 18 straipsnis
 Pranešimas apie įgyvendinimą
 1. Už oficialius pranešimus apie šio Susitarimo įgyvendinimą atsakingi Šalių atstovai yra:
 Indonezijoje:
 Sąjungoje:
 Miškininkystės ministerijos Miškų naudojimo
 skyriaus generalinis direktorius
 Europos Sąjungos delegacijos
 Indonezijoje vadovas
 2. Šalys laiku perduoda viena kitai šiam Susitarimui įgyvendinti būtiną informaciją, įskaitant informaciją apie 1 dalies pakeitimus.
 19 straipsnis
 Teritorinis taikymas
 Šis Susitarimas Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo nustatytomis sąlygomis taikomas teritorijai, kurioje taikytina ši Sutartis, ir Indonezijos teritorijai.
 20 straipsnis
 Ginčų sprendimas
 1. Visus su šio Susitarimo taikymu arba aiškinimu susijusius ginčus Šalys stengiasi išspręsti, rengdamos neatidėliotinas konsultacijas.
 2. Jei per du mėnesius nuo pirminio prašymo konsultuotis pateikimo dienos ginčas negali būti išspręstas konsultuojantis, kiekviena Šalis ginčą gali perduoti nagrinėti Jungtiniam Susitarimo įgyvendinimo komitetui, kuris stengiasi jį išspręsti. JĮK suteikiama visa svarbi informacija, reikalinga nuodugniai ištirti padėtį, kad būtų rastas priimtinas sprendimas. Šiuo tikslu JĮK privalo išnagrinėti visas galimybes užtikrinti veiksmingą šio Susitarimo įgyvendinimą.
 3. Jei JĮK nepajėgia per du mėnesius išspręsti ginčo, Šalys gali kartu prašyti trečiosios šalies geranoriškos pagalbos ar tarpininkavimo.
 4. Jei ginčo nepavyksta išspręsti 3 dalyje nustatyta tvarka, bet kuri iš Šalių gali pranešti kitai Šaliai apie arbitro paskyrimą; tuomet kita Šalis per trisdešimt kalendorinių dienų nuo pirmojo arbitro paskyrimo turi paskirti antrąjį arbitrą. Per du mėnesius nuo antrojo arbitro paskyrimo Šalys kartu paskiria trečiąjį arbitrą.
 5. Arbitrų sprendimai priimami balsų dauguma per šešis mėnesius nuo trečiojo arbitro paskyrimo dienos.
 6. Arbitro sprendimas Šalims privalomas ir neskundžiamas.
 7. JĮK nustato arbitražo tvarką.
 21 straipsnis
 Sustabdymas
 1. Jeigu Šalis nori sustabdyti šio Susitarimo taikymą, ji apie savo ketinimą raštu praneša kitai Šaliai. Tada Šalys aptaria šį klausimą.
 2. Kiekviena Šalis gali sustabdyti šio Susitarimo taikymą. Apie sprendimą sustabdyti ir šio sprendimo priežastis raštu pranešama kitai Šaliai.
 3. Šio Susitarimo sąlygos nustoja galioti po trisdešimties kalendorinių dienų nuo pranešimo dienos.
 4. Šis Susitarimas vėl taikomas po trisdešimties kalendorinių dienų nuo tada, kai jo taikymą sustabdžiusi Šalis kitai Šaliai praneša, kad sustabdymo priežastys nebegalioja.
 22 straipsnis
 Daliniai pakeitimai
 1. Kiekviena Šalis, norinti atlikti šio Susitarimo pakeitimus, tokį pasiūlymą pateikia ne vėliau kaip prieš tris mėnesius iki kito JĮK posėdžio. Komitetas išnagrinėja pasiūlymą ir, jei susitaria, pateikia rekomendaciją. Jei šalys sutinka su rekomendacija, jos ją patvirtina pagal savo vidaus tvarką.
 2. Visi pakeitimai, kuriuos minėtu būdu patvirtina Šalys, įsigalioja pirmąją mėnesio, einančio po mėnesio, kurį Šalys praneša viena kitai apie šiam tikslui būtinų procedūrų užbaigimą, dieną.
 3. JĮK gali priimti šio Susitarimo priedų pakeitimus.
 4. Pakeitimai diplomatiniais kanalais teikiami Europos Sąjungos Tarybos Generaliniam Sekretoriui ir Indonezijos Respublikos Užsienio reikalų ministrui.
 23 straipsnis
 Įsigaliojimas, galiojimo trukmė ir nutraukimas
 1. Šis Susitarimas įsigalioja pirmąją mėnesio, einančio po mėnesio, kurį Šalys raštu praneša viena kitai apie šiam tikslui būtinų atitinkamų procedūrų užbaigimą, dieną.
 2. Pranešimas diplomatiniais kanalais teikiamas Europos Sąjungos Tarybos Generaliniam Sekretoriui ir Indonezijos Respublikos Užsienio reikalų ministrui.
 3. Šis Susitarimas sudaromas penkerių metų laikotarpiui. Po to jis pratęsiamas dar penkeriems metams, nebent, likus ne mažiau kaip dvylikai mėnesių iki Susitarimo galiojimo pabaigos, viena Šalis atsisako jį pratęsti, apie tai raštu pranešdama kitai Šaliai.
 4. Bet kuri Šalis gali nutraukti šį Susitarimą, apie tai raštu pranešdama kitai Šaliai. Susitarimas baigiamas taikyti praėjus dvylikai mėnesių nuo tokio pranešimo dienos.
 24 straipsnis
 Priedai
 Susitarimo priedai yra neatskiriama šio Susitarimo dalis.
 25 straipsnis
 Autentiški tekstai
 Šis Susitarimas sudaromas dviem egzemplioriais anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, kroatų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, olandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų, vokiečių ir indoneziečių (Bahasa Indonesia) kalbomis, kurių tekstai yra autentiški. Skirtingo aiškinimo atveju redakcija anglų kalba yra viršesnė.
 TAI PATVIRTINDAMI, toliau nurodyti tinkamai įgalioti asmenys pasirašė šį Susitarimą.
 Съставено в Брюксел на тридесети септември две хиляди и тринадесета година.
 Hecho en Bruselas, el treinta de septiembre de dos mil trece.
 V Bruselu dne třicátého září dva tisíce třináct.
 Udfærdiget i Bruxelles den tredivte september to tusind og tretten.
 Geschehen zu Brüssel am dreißigsten September zweitausenddreizehn.
 Kahe tuhande kolmeteistkümnenda aasta septembrikuu kolmekümnendal päeval Brüsselis.
 Έγινε στις Βρυξέλλες, στις τριάντα Σεπτεμβρίου δύο χιλιάδες δεκατρία.
 Done at Brussels on the thirtieth day of September in the year two thousand and thirteen.
 Fait à Bruxelles, le trente septembre deux mille treize.
 Sastavljeno u Bruxellesu tridesetog rujna dvije tisuće trinaeste.
 Fatto a Bruxelles, addì trenta settembre duemilatredici.
 Briselē, divi tūkstoši trīspadsmitā gada trīsdesmitajā septembrī.
 Priimta du tūkstančiai tryliktų metų rugsėjo trisdešimtą dieną Briuselyje.
 Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenharmadik év szeptember havának harmincadik napján.
 Magħmul fi Brussell, fit-tletin jum ta’ Settembru tas-sena elfejn u tlettax.
 Gedaan te Brussel, de dertigste september tweeduizend dertien.
 Sporządzono w Brukseli dnia trzydziestego września roku dwa tysiące trzynastego.
 Feito em Bruxelas, em trinta de setembro de dois mil e treze.
 Întocmit la Bruxelles la treizeci septembrie două mii treisprezece.
 V Bruseli tridsiateho septembra dvetisíctrinásť.
 V Bruslju, dne tridesetega septembra leta dva tisoč trinajst.
 Tehty Brysselissä kolmantenakymmenentenä päivänä syyskuuta vuonna kaksituhattakolmetoista.
 Som skedde i Bryssel den trettionde september tjugohundratretton.
 Dibuat di Brussel, pada tanggal tiga puluh bulan September tahun dua ribu tiga belas.
 За Европейския съюз
 Por la Unión Europea
 Za Evropskou unii
 For Den Europæiske Union
 Für die Europäische Union
 Euroopa Liidu nimel
 Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
 For the European Union
 Pour l'Union européenne
 Za Europsku uniju
 Per l'Unione europea
 Eiropas Savienības vārdā –
 Europos Sąjungos vardu
 Az Európai Unió részéről
 Għall-Unjoni Ewropea
 Voor de Europese Unie
 W imieniu Unii Europejskiej
 Pela União Europeia
 Pentru Uniunea Europeană
 Za Európsku úniu
 Za Evropsko unijo
 Euroopan unionin puolesta
 För Europeiska unionen
 Untuk Uni Eropa
 За Република Индонезия
 Por la República de Indonesia
 Za Indonéskou republiku
 For Republikken Indonesien
 Für die Republik Indonesien
 Indoneesia Vabariigi nimel
 Για τη Δημοκρατία της Ινδονησίας
 For the Republic of Indonesia
 Pour la République d'Indonésie
 Za Republiku Indoneziju
 Per la Repubblica di Indonesia
 Indonēzijas Republikas vārdā –
 Indonezijos Respublikos vardu
 Az Indonéz Köztársaság részéről
 Għar-Repubblika tal-Indoneżja
 Voor de Republiek Indonesië
 W imieniu Republiki Indonezji
 Pela República da Indonésia
 Pentru Republica Indonezia
 Za Indonézsku republiku
 Za Republiko Indonezijo
 Indonesian tasavallan puolesta
 För Republiken Indonesien
 Untuk Republik Indonesia
 I PRIEDAS
 PRODUKTAI, KURIEMS TAIKOMA ŠI SUTARTIS
 Šio priedo sąrašas parengtas pagal Suderintą prekių aprašymo ir kodavimo sistemą, nustatytą Pasaulio muitinių sąjungos tarptautinės suderintos prekių aprašymo ir kodavimo sistemos konvencijoje.
 IA PRIEDAS
 SUDERINTI MEDIENOS IR MEDIENOS PRODUKTŲ, KURIEMS TAIKOMA FLEGT LICENCIJAVIMO SCHEMA, PREKIŲ KODAI
 44 skyrius
 SS Kodai
 Aprašymas
 Malkinė mediena, turinti rąstgalių, pliauskų, šakų, žabų kūlelių ir panašų pavidalą; medienos skiedros arba drožlės; pjuvenos, medienos atliekos ir atraižos, neaglomeruotos arba aglomeruotos ir turinčios rąstgalių, briketų, granulių arba panašų pavidalą.
 4401.21
 -
 Medienos skiedros arba drožlės – spygliuočių
 4401.22
 -
 Medienos skiedros arba drožlės – ne spygliuočių
 Ex.4404
 -
 Plonų juostelių pavidalo ir panaši mediena
 Ex.4407
 Mediena, kurios storis didesnis kaip 6 mm, išilgai perpjauta arba perskelta, nudrožta arba be žievės; obliuota, šlifuota arba sujungta galais.
 4408
 Vienasluoksnės faneros lakštai (įskaitant išpjautus drožiant sluoksniuotąją medieną), skirti klijuotinei fanerai arba panašiai sluoksniuotajai medienai gaminti, taip pat kita mediena, kurios storis ne didesnis kaip 6 mm, išilgai perpjauta, nudrožta arba be žievės, obliuota arba neobliuota, šlifuota arba nešlifuota, sujungta arba nesujungta galais:
 Mediena (įskaitant tarpusavyje nesujungtas parketlentes ir lentjuostes, skirtas parketo grindims), ištisai profiliuota (su spraudžiais, išdrožomis, įlaidais, nuožulnomis, V formos sąlaidomis, užkarpomis, išpjauta pagal šabloną, suapvalinta arba panašiai profiliuota) išilgai kurios nors briaunos, galo arba paviršiaus, obliuota arba neobliuota, šlifuota arba nešlifuota, sujungta arba nesujungta galais:
 4409.10
 -
 Spygliuočių
 4409.29
 -
 Ne spygliuočių (kita)
 4410
 Medienos drožlių plokštės, orientuotosios skiedrelių plokštės (OSB) ir panašios plokštės (pavyzdžiui, plostekių plokštės (waferboard)) iš medienos arba iš kitų panašių į medieną medžiagų, aglomeruotos arba neaglomeruotos dervomis arba kitais organiniais rišikliais.
 4411
 Medienos plaušo plokštės iš medienos arba iš kitų panašių į medieną medžiagų, surištos arba nesurištos dervomis arba kitomis organinėmis medžiagomis.
 4412
 Klijuotinė fanera, faneruotosios plokštės ir panaši sluoksniuotoji mediena
 4413
 Tankioji mediena, turinti blokų, plokščių, lentjuosčių arba profilių pavidalą
 4414
 Mediniai paveikslų, fotografijų, veidrodžių ir panašių daiktų rėmai:
 4415
 Medinės dėžės, dėžutės, grotelinės dėžės, būgnai ir panaši tara; mediniai kabelių būgnai; padėklai, dėžiniai padėklai ir kiti mediniai krovimo skydai; mediniai padėklų apvadai:
 4416
 Medinės statinės, statinaitės, kubilai, puskubiliai ir kiti kubilių gaminiai bei jų dalys, įskaitant statinių šulus
 4417
 Mediniai įrankiai, įrankių korpusai, įrankių rankenos, šluotų, šepečių ir teptukų korpusai ir kotai; mediniai kurpaliai ir kailiamaučiai
 4418
 Statybiniai stalių ir dailidžių gaminiai iš medienos, įskaitant akytosios medienos plokštes, sumontuotas grindų plokštes, malksnas ir skalas:
 Ex.4421.90
 -
 Mediniai grindų blokai
 47 skyrius
 SS Kodai
 Aprašymas
 Medienos arba kitų pluoštinių celiuliozinių medžiagų plaušiena; perdirbti skirtas popierius arba kartonas (atliekos ir liekanos)
 4701
 -
 Mechaninė medienos plaušiena
 4702
 -
 Cheminė medienos plaušiena, tirpiosios rūšys
 4703
 -
 Cheminė medienos plaušiena, natroninė arba sulfatinė, išskyrus tirpiąsiarūšis:
 4704
 -
 Cheminė medienos plaušiena, sulfitinė, išskyrus tirpiąsias rūšis:
 4705
 -
 Medienos plaušiena, gauta derinant mechaninį ir cheminį medienos plaušienos gavimo procesus
 48 skirsnis
 SS Kodai
 Aprašymas
 4802
 Nepadengtas popierius ir kartonas, naudojami rašyti, spausdinti ir kitiems grafinio atvaizdavimo tikslams, neperforuotas perforuotųjų kortų ir perforuotųjų juostų ritininis arba stačiakampiais (įskaitant kvadratinius) lakštais popierius, išskyrus popierių, klasifikuojamą 4801 arba 4803 pozicijoje; rankų darbo popierius ir kartonas:
 4803
 Žaliavinis popierius, naudojamas tualetiniam popieriui, veido servetėlėms, rankšluosčiams arba vystyklams gaminti ir panašus popierius, naudojamas buitinėms arba higieninėms reikmėms, celiuliozinė vata ir celiuliozės pluoštų klodai, krepinis arba nekrepinis, klostytas arba neklostytas, įspaustinis arba neįspaustinis, perforuotas arba neperforuotas, dažytu arba nedažytu, dekoruotu arba nedekoruotu paviršiumi, su atspaudais arba be atspaudų, ritininis arba lakštinis:
 4804
 Nepadengtas ritininis arba lakštinis kraftpopieris ir kartonas, išskyrus klasifikuojamus 4802 arba 4803 pozicijoje:
 4805
 Kitas nepadengtas ritininis arba lakštinis popierius ir kartonas, toliau neapdorotas ir neperdirbtas, išskyrus šio skirsnio 3 pastaboje nurodytus būdus:
 4806
 Augalinis pergaminas, riebalams nelaidus popierius, kalkės, blizgusis pergamentinis popierius ir kitas blizgusis, skaidrus arba pusiau permatomas ritininis arba lakštinis popierius:
 4807
 Kombinuotas ritininis arba lakštinis popierius ir kartonas (pagamintas adhezyvu suklijuojant plokščius popieriaus arba kartono sluoksnius), nepadengtu paviršiumi arba neįmirkytas, viduje sutvirtintas arba nesutvirtintas:
 4808
 Gofruotas ritininis arba lakštinis popierius ir kartonas (su priklijuotais plokščiais paviršiniais lakštais arba be jų), krepiniai, klostyti, įspaustiniai arba perforuoti, išskyrus popieriaus rūšis, aprašytas 4803 pozicijoje:
 4809
 Anglinis popierius (kalkė), savaiminio kopijavimo popierius ir kitas kopijavimo arba atspaudimo ritininis arba lakštinis popierius (įskaitant padengtą arba įmirkytą popierių, naudojamą kopijavimo aparatų matricoms arba ofsetinėms plokštėms), su atspaudais arba be atspaudų:
 4810
 Popierius ir kartonas, iš vienos arba abiejų pusių padengtas kaolinu ar kitomis neorganinėmis medžiagomis, su rišikliais arba be jų, nepadengti jokiais kitais apvalkalais, dažytu ar nedažytu, dekoruotu ar nedekoruotu paviršiumi, su atspaudais arba be atspaudų, bet kokio dydžio ritiniais arba stačiakampiais (įskaitant kvadratinius) lakštais:
 4811
 Popierius, kartonas, celiuliozinė vata ir celiuliozės pluoštų klodai, įmirkyti, padengti, dažytu paviršiumi, dekoruotu paviršiumi arba su atspaudais, bet kokio dydžio ritiniais arba stačiakampiais (įskaitant kvadratinius), išskyrus prekes, aprašytas 4803, 4809 arba 4810 pozicijoje:
 4812
 Filtravimo blokai, plokštės ir plokštelės iš popieriaus plaušienos
 4813
 Rūkomasis popierius, supjaustytas arba nesupjaustytas pagal nustatytus matmenis, taip pat knygelių arba tūtelių pavidalo:
 4814
 Popieriniai apmušalai ir panašios sienų dangos; permatomos popierinės langų dangos:
 4816
 Anglinis popierius (kalkė), savaiminio kopijavimo popierius ir kitas kopijavimo arba atspaudimo popierius (išskyrus klasifikuojamus 4809 pozicijoje), popierinės kopijavimo aparatų matricos ir popierinės ofsetinės plokštės, supakuoti arba nesupakuoti dėžėse:
 4817
 Vokai, kortelės laiškams, paprastieji atvirlaiškiai ir susirašinėjimo kortelės iš popieriaus arba kartono; dėžutės, maišeliai, aplankai ir rašymo rinkiniai iš popieriaus arba kartono su popieriniais raštinės reikmenimis:
 4818
 Tualetinis popierius ir panašus popierius, celiuliozinė vata arba celiuliozės pluoštų klodai, skirti naudoti buityje arba sanitarijos tikslams, susukti į ritinėlius, kurių plotis ne didesnis kaip 36 cm, arba supjaustyti pagal nustatytus matmenis arba formą; nosinės, higieninės servetėlės, rankšluosčiai, staltiesės, stalo servetėlės, kūdikių vystyklai, tamponai, paklodės ir panašūs buitiniai, higieniniai arba ligoninėse naudojami dirbiniai, drabužiai ir drabužių priedai iš popieriaus plaušienos, popieriaus, celiuliozinės vatos arba celiuliozinių pluoštų klodų:
 4821
 Visų rūšių etiketės iš popieriaus arba kartono, su atspaudais arba be atspaudų:
 4822
 Ritės, šeivos, verpimo šeivos ir panašūs laikikliai iš popieriaus plaušienos, popieriaus arba kartono (perforuoti arba neperforuoti, sukietinti arba nesukietinti):
 4823
 Kitas popierius, kartonas, celiuliozinė vata ir celiuliozės pluoštų klodai, supjaustyti pagal nustatytus matmenis arba formą; kiti dirbiniai iš popieriaus plaušienos, popieriaus, kartono, celiuliozinės vatos arba celiuliozinių pluoštų klodų:
 94 skyrius
 SS Kodai
 Aprašymas
 Kiti sėdimieji baldai su mediniais karkasais:
 9401.61.
 -
 Apmušti
 9401.69.
 -
 Kiti
 Kiti baldai ir jų dalys:
 9403.30
 -
 Mediniai biuro baldai:
 9403.40
 -
 Mediniai virtuvės baldai:
 9403.50
 -
 Mediniai miegamųjų baldai
 9403.60
 -
 Kiti mediniai baldai:
 Ex. 9406.00.
 -
 Surenkamieji mediniai statiniai
 IB PRIEDAS
 SUDERINTI MEDIENOS, KURIĄ DRAUDŽIAMA EKSPORTUOTI PAGAL INDONEZIJOS TEISĘ, PREKIŲ KODAI
 44 skyrius
 SS Kodai
 Aprašymas
 4403
 Padarinė mediena, nuo kurios nuskusta arba nenuskusta žievė ir brazdas, kuri grubiai aptašyta suformuojant kvadrato skerspjūvį arba neaptašyta:
 Ex. 4404
 Lankinė mediena; perskelti mediniai poliai; medinės kartys, kuolai, stulpeliai ir mietai, nusmailintu galu, bet išilgai neperpjauti; medinės lazdos, grubiai aptašytos, bet nenutekintos, lenktos arba kitais būdais apdorotos, tinkamos naudoti lazdų, skėčių, įrankių rankenoms arba panašiems gaminiams gaminti.
 4406
 Mediniai geležinkelio arba tramvajaus bėgių pabėgiai:
 Ex. 4407
 Mediena, kurios storis didesnis kaip 6 mm, išilgai perpjauta arba perskelta, nudrožta arba be žievės; neobliuota, nešlifuota arba nesujungta galais.
 II PRIEDAS
 TEISĖTUMO APIBRĖŽTIS
 Įžanga
 Indonezijos mediena laikoma teisėta, kai patikrinus nustatoma, kad jos kilmė ir gamybos procesas, taip pat paskesnė perdirbimo, transportavimo ir prekybos veikla atitinka visus taikomus Indonezijos įstatymus ir kitus teisės aktus.
 Indonezijoje yra penki pagrindiniais įstatymais ir kitais teisės aktais bei procedūromis paremti teisėtumo standartai, nustatyti kaip principai, kriterijai, rodikliai ir tikrinimo kriterijai.
 Šie penki standartai yra:
 —
 Teisėtumo standartas Nr. 1. Koncesijų gamybinio miško zonose valstybei priklausančioje žemėje standartas;
 —
 Teisėtumo standartas Nr. 2. Standartas, taikomas želdinamiems bendruomenių miškams ir bendruomenių miškams, esantiems gamybinių miškų zonose valstybei priklausančioje žemėje
 —
 Teisėtumo standartas Nr. 3. Privatiems miškams taikomas standartas
 —
 Teisėtumo standartas Nr. 4. Ne miško zonose valstybei priklausančioje žemėje esančios medienos naudojimo teisių standartas
 —
 Teisėtumo standartas Nr. 5. Pirminių ir vartotojų grandies medienos produktų pramonės standartas
 Šie penki teisėtumo standartai taikomi skirtingų rūšių medienos leidimams, kaip nustatyta šioje lentelėje:
 Leidimo rūšis
 Aprašymas
 Žemės nuosavybė / išteklių valdymas arba naudojimas
 Taikomas teisėtumo standartas
 IUPHHK-HA/HPH
 Leidimas naudoti natūralių miškų produktus
 Valstybės nuosavybė / valdoma įmonės
 1
 IUPHHK-HTI/HPHTI
 Leidimas sukurti ir valdyti gamybinį želdinamą mišką
 Valstybės nuosavybė / valdoma įmonės
 1
 IUPHHK-RE
 Leidimas atkurti miško ekosistemą
 Valstybės nuosavybė / valdoma įmonės
 1
 IUPHHK- HTR
 Bendruomenės želdinamų miškų leidimas
 Valstybės nuosavybė / valdoma bendruomenės
 2
 IUPHHK-HKM
 Bendruomenės miško valdymo leidimas
 Valstybės nuosavybė / valdoma bendruomenės
 2
 Privati žemė
 Leidimas nereikalingas
 Privati nuosavybė / privatus naudojimas
 3
 IPK/ILS
 Leidimas naudoti medieną iš ne miško zonų
 Valstybės nuosavybė / privatus naudojimas
 4
 IUIPHHK
 Leidimas įsteigti ir valdyti pirminio perdirbimo įmonę
 Netaikoma
 5
 IUI Lanjutan arba IPKL
 Leidimas įsteigti ir valdyti antrinio perdirbimo įmonę
 Netaikoma
 5
 Šie penki teisėtumo standartai ir susiję tikrinimo kriterijai pateikti toliau.
 II PRIEDAS. TEISĖTUMO STANDARTAS NR. 1. KONCESIJŲ GAMYBINIO MIŠKO ZONOSE STANDARTAI
 Nr.
 Principai
 Kriterijai
 Rodikliai
 Tikrinimo kriterijai
 Susiję reglamentai (1)
 1
 P1.
 Teritorijos teisinis statusas ir teisė ja naudotis
 K1.1
 Administracinis miško valdymo vienetas (koncesininkai) yra gamybinio miško zonoje.
 1.1.1
 Leidimo turėtojas gali įrodyti, kad medienos naudojimo leidimas (IUPHHK) yra galiojantis
 Teisę naudoti mišką pagal koncesijos sutartį patvirtinantis sertifikatas
 Vyriausybės reglamentas PP72/2010
 Miškininkystės ministro reglamentas P50/2010
 Miškininkystės ministro reglamentas P12/2010
 Įrodymas, kad sumokėtas mokestis už medienos produktų naudojimo leidimą.
 2.
 P2.
 Medžių kirtimo sistemos reikalavimų ir procedūrų laikymasis.
 K2.1
 Leidimo turėtojas turi kirtavietės medžių kirtimo planą, kurį patvirtino kompetentingos administracinės institucijos.
 2.1.1
 Kompetentinga administracinė institucija patvirtino darbo plano dokumentus: pagrindinį planą, metinį darbo planą, įskaitant jų priedus.
 Patvirtintas pagrindinis planas ir priedai parengti remiantis išsamia miško inventorizacija, kurią atliko techniškai kompetentingi darbuotojai.
 Patvirtintas metinis darbo planas, parengtas pagal pagrindinį planą.
 Techniškai kompetentingų darbuotojų sudaryti žemėlapiai, kuriuose pateiktas darbo plane nurodytų teritorijų išdėstymas ir pažymėtos jų ribos
 Miškininkystės ministro reglamentas P62/2008
 Miškininkystės ministro reglamentas P56/2009, Miškininkystės ministro reglamentas P60/2011
 Žemėlapis, kuriame pažymėtos metiniame darbo plane nurodytos zonos, kuriose medžiai nekertami, taip pat įrodymai, kad laikomasi reikalavimų darbų vykdymo vietoje.
 Medžių kirtimo vietos (blokai arba kvartalai) yra aiškiai pažymėtos žemėlapyje ir patikrintos darbų vykdymo vietoje.
 K2.2
 Darbo planas yra galiojantis
 2.2.1
 Miško kirtimo leidimo turėtojas turi galiojantį darbo planą, parengtą laikantis taikytinų reglamentų reikalavimų
 Medienos produktų naudojimo pagrindinis planas ir priedai (gali būti priimtinos ir rengiamos paraiškos).
 Miškininkystės ministro reglamentas P62/2008
 Miškininkystės ministro reglamentas P56/2009
 Miškininkystės ministro reglamentas P60/2011
 Vieta teritorijose, kuriose numatyti medžių kirtimo darbai, ir numatytas išvežti natūralaus miško rąstų kiekis atitinka nurodytuosius darbo plane.
 2.2.1
 Visos medžių kirtimo įrangos naudojimo leidimai yra galiojantys ir gali būti patikrinti darbų vykdymo vietoje (netaikoma valstybinei miško ruošos įmonei)
 Įrangos naudojimo ir perkėlimo leidimas
 Miškininkystės ministro reglamentas P53/2009
 3.
 P3.
 Transportavimo arba apvalių rąstų nuosavybės pakeitimo teisėtumas.
 K3.1
 Leidimo turėtojai užtikrina, kad visi rąstai, transportuojami iš rąstų saugyklos miške pirminių miško produktų pramonės subjektui arba registruotam prekiautojui rąstais, įskaitant transportavimą per tarpinę rąstų saugyklą, yra praktiškai nustatyti ir kartu pateikti galiojantys dokumentai.
 3.1.1
 Visi didelio skersmens nukirstų medžių rąstai arba komerciniais tikslais išvežti rąstai nurodyti medienos gamybos ataskaitoje
 Patvirtinti su medienos gamybos ataskaita susiję dokumentai
 Miškininkystės ministro reglamentas P55/2006
 3.1.2
 Bet kokiai medienai, išvežtai iš teritorijų, kurioms suteiktas leidimas, pateiktas galiojantis transportavimo dokumentas.
 Galiojantys transportavimo dokumentai ir priedai pateikiami transportuojant rąstus iš rąstų saugyklos pirminių medienos produktų pramonės subjektui arba registruotam prekiautojui rąstais, įskaitant transportavimą per tarpinę rąstų saugyklą
 Miškininkystės ministro reglamentas P55/2006
 3.1.3
 Apvalūs rąstai atvežti iš teritorijų, kurioms suteiktas leidimas kirsti mišką
 Medienos administracija ženklina rąstus tam tikru ženklu ir (arba) brūkšniniu kodu (PUHH).
 Miškininkystės ministro reglamentas P55/2006
 Leidimo turėtojas medieną ženklina sistemingai.
 K3.2
 Leidimo turėtojas sumokėjo taikytinus mokesčius už medienos išvežimą komerciniais tikslais
 3.2.1
 Leidimo turėtojas pateikia įrodymą, kad sumokėjo mokestį Miškų atkūrimo fondui ir (arba) miško išteklių mokestį, kuris nustatytas pagal apdorotų rąstų kiekį ir taikytiną tarifą.
 Mokėjimo pavedimai miškų atkūrimo fondams ir (arba) miško išteklių mokesčio sumokėjimas.
 Vyriausybės reglamentas PP22/1997
 Vyriausybės reglamentas PP 51/1998
 Miškininkystės ministro reglamentas P18/2007
 Prekybos ministro reglamentas 22/M-DAG/PER/4/2012
 Vyriausybės reglamentas PP59/1998
 Įrodymas, kad mokestis Miškų atkūrimo fondui ir (arba) miško išteklių mokestis buvo sumokėtas, bei atsiskaitymo lapeliai.
 Mokestis, sumokėtas Miškų atkūrimo fondui, ir (arba) miško išteklių mokestis nustatytas pagal paruoštų rąstų kiekį ir taikytiną tarifą.
 K3.3
 Transportavimas tarp salų ir prekyba jose
 3.3.1
 Rąstus transportuojantys leidimo turėtojai yra registruoti prekybą mediena tarp salų vykdantys prekiautojai (PKAPT).
 Tarp salų vykdomos prekybos mediena (PKAPT) dokumentai
 Pramonės ir prekybos ministro reglamentas 68/2003
 Bendras miškininkystės ministro, transporto ministro ir pramonės ir prekybos ministro reglamentas 22/2003
 3.3.2
 Laivas, kuriuo transportuojami apvalūs rąstai, plaukioja su Indonezijos vėliava ir turi galiojantį leidimą veiklai vykdyti.
 Registracijos dokumentai, kuriuose nurodyti laivo duomenys, ir galiojantis leidimas.
 Pramonės ir prekybos ministro reglamentas 68/2003
 Bendras miškininkystės ministro, transporto ministro ir pramonės ir prekybos ministro reglamentas 22/2003
 4.
 P4.
 Reikalavimų, susijusių su medžių kirtimui būdingais aplinkos ir socialiniais aspektais, laikymasis
 K4.1
 Leidimo turėtojas turi patvirtintą poveikio aplinkai vertinimo (PAV) dokumentą ir įgyvendino šiame dokumente nurodytas priemones.
 4.1.1
 Leidimo turėtojas turi kompetentingų institucijų patvirtintus PAV dokumentus, kurie taikomi visam vykdomų darbų plotui.
 PAV dokumentai
 Vyriausybės reglamentas PP27/1999
 Miškininkystės ir miškų želdinimo ministro reglamentas 602/1998
 4.1.2
 Leidimo turėtojas turi aplinkos valdymo plano ir aplinkos stebėsenos plano įgyvendinimo ataskaitas, kuriose nurodyta, kokių priemonių imtasi siekiant sumažinti poveikį aplinkai ir sukurti socialinę naudą.
 Aplinkos valdymo plano ir aplinkos stebėsenos plano dokumentai
 Vyriausybės reglamentas PP27/1999
 Aplinkos valdymo plano įgyvendinimo ir didelio poveikio aplinkai bei socialinio poveikio stebėsenos įrodymas
 5.
 P5.
 Darbo teisės aktų ir reglamentų reikalavimų laikymasis
 K.5.1
 Darbuotojų saugos ir sveikatos (DSS) reikalavimų vykdymas
 5.1.1
 Parengtos DSS procedūros ir jų įgyvendinimas
 DSS procedūrų įgyvendinimas
 Darbo jėgos ir migracijos ministro reglamentas 01/1978
 Miškininkystės ministro reglamentas P12/2009
 Darbuotojų saugą ir sveikatą užtikrinanti įranga
 Įrašai apie sužeidimus darbe
 K.5.2
 Darbuotojų teisių paisymas
 5.2.1
 Darbuotojų asociacijų laisvė
 Darbuotojai yra profsąjungų nariai arba įmonės politika, suteikianti galimybę darbuotojams įkurti profsąjungas arba dalyvauti jų veikloje
 Teisės aktas Nr. 21/2000
 Darbo jėgos ir migracijos ministro reglamentas 16/2001
 5.2.2
 Sudarytos kolektyvinės darbo sutartys
 Kolektyvinės darbo sutartys arba dokumentai, susiję su įmonės politika dėl darbo teisių taikymo
 Teisės aktas Nr. 13/2003
 Darbo jėgos ir migracijos ministro reglamentas 16/2011
 5.2.3
 Įmonė neįdarbina nepilnamečių darbuotojų
 Nepilnamečių darbuotojų nėra
 Teisės aktas Nr. 13/2003
 Teisės aktas Nr. 23/2003
 Teisės aktas Nr. 20/2009
 TEISĖTUMO STANDARTAS Nr. 2 STANDARTAS, TAIKOMAS ŽELDINAMIEMS BENDRUOMENIŲ MIŠKAMS IR BENDRUOMENIŲ MIŠKAMS, ESANTIEMS GAMYBINIŲ MIŠKŲ ZONOSE
 Nr.
 Principai
 Kriterijai
 Rodikliai
 Tikrinimo kriterijai
 Susiję reglamentai
 1.
 P1.
 Teisinis teritorijos statusas ir teisė ja naudotis
 K1.1
 Miško valdymo vienetas yra gamybinio miško zonoje.
 1.1.1
 Leidimo turėtojas gali įrodyti, kad medienos naudojimo leidimas (IUPHHK) yra galiojantis.
 Teisę naudoti mišką pagal koncesijos sutartį patvirtinantis sertifikatas
 Miškininkystės ministro reglamentas P55/2011
 Miškininkystės ministro reglamentas P37/2007
 Miškininkystės ministro reglamentas P49/2008 ir Miškininkystės ministro reglamentas P12/2010
 Dokumentas, kuriuo patvirtinama, kad mokestis už leidimą naudoti medienos produktus buvo sumokėtas.
 2.
 P2.
 Medžių kirtimo sistemos reikalavimų ir procedūrų laikymasis
 K2.1
 Leidimo turėtojas turi medžių kirtimo planą, taikomą teritorijai, kurį patvirtino kompetentingos administracinės institucijos
 2.1.1
 Kompetentinga administracinė institucija patvirtino metinio darbo plano dokumentą.
 Patvirtintas metinio darbo plano dokumentas.
 Miškininkystės ministro reglamentas P62/2008
 Žemėlapis, kuriame pažymėtos metiniame darbo plane nurodytos zonos, kuriose medžiai nekertami, taip pat įrodymai, kad laikomasi reikalavimų darbų vykdymo vietoje.
 Medžių kirtimo vieta (blokai) yra aiškiai pažymėta ir gali būti patikrinta darbų vykdymo vietoje.
 K2.2
 Darbo planas yra galiojantis
 2.2.1
 Miško kirtimo leidimo turėtojas turi galiojantį darbo planą, parengtą laikantis taikytinų reglamentų reikalavimus.
 Medienos produktų naudojimo pagrindinis planas ir priedai (gali būti priimtinos ir rengiamos paraiškos)
 Miškininkystės ministro reglamentas P62/2008
 Vieta miško teritorijoje, kurioje numatyti medžių kirtimo darbai, ir numatytas išvežti rąstų kiekis turi atitikti nurodytus darbo plane.
 2.2.2
 Visos medžių kirtimo įrangos naudojimo leidimai yra galiojantys ir gali būti praktiškai patikrinti darbų vietoje.
 Įrangos naudojimo ir perkėlimo leidimai.
 Miškininkystės ministro reglamentas P53/2009.
 K2.3
 Leidimo turėtojai užtikrina, kad visi rąstai, transportuojami iš miške esančios rąstų saugyklos pirminių miško produktų pramonės subjektui arba registruotam prekiautojui rąstais, įskaitant transportavimą per tarpinę rąstų saugyklą, yra praktiškai nustatyti ir kartu pateikti galiojantys dokumentai.
 2.3.1
 Visi didelio skersmens nukirstų medžių rąstai arba komerciniais tikslais išvežti rąstai nurodyti medienos gamybos ataskaitoje.
 Patvirtinti su medienos gamybos ataskaita susiję dokumentai
 Miškininkystės ministro reglamentas P55/2006
 2.3.2
 Pateiktas teisinis visų rąstų, transportavimo iš teritorijos, kuriai suteiktas leidimas, dokumentas.
 Teisiniai transportavimo dokumentai ir susiję priedai, kuriais patvirtinamas transportavimas iš rąstų saugyklos į tarpinę rąstų saugyklą ir iš tarpinės rąstų saugyklos pirminės produkcijos pramonės subjektui ir (arba) registruotam prekiautojui rąstais.
 Miškininkystės ministro reglamentas P55/2006
 2.3.3
 Apvalūs rąstai atvežti iš teritorijų, kurioms suteiktas leidimas kirsti mišką
 Medienos administracija ženklina rąstus tam tikru ženklu ir (arba) brūkšniniu kodu (PUHH).
 Miškininkystės ministro reglamentas P55/2006
 Leidimo turėtojas medieną ženklina sistemingai.
 2.3.4
 Leidimo turėtojas gali įrodyti, kad transportuojant rąstus iš rąstų saugyklos buvo pateikti rąstų transportavimo dokumentai.
 Rąstų transportavimo dokumentas ir kartu pateiktas rąstų sąrašas.
 Miškininkystės ministro reglamentas P55/2006
 K2.4
 Leidimo turėtojas sumokėjo taikytinus mokesčius, kurie privalomi norint išvežti medieną komerciniais tikslais
 2.4.1
 Leidimo turėtojai pateikia įrodymą, kad sumokėjo miško išteklių mokestį, nustatytą pagal paruoštų rąstų kiekį ir taikytiną tarifą.
 Miško išteklių mokesčio mokėjimo pavedimas
 Miškininkystės ministro reglamentas P18/2007
 Prekybos ministro reglamentas 22/M-DAG/PER/4/2012
 Įrodymas, kad miško išteklių mokestis sumokėtas
 Miško išteklių mokestis nustatytas pagal paruoštų rąstų kiekį ir taikytiną tarifą.
 3.
 P3.
 Reikalavimų, susijusių su medžių kirtimui būdingais aplinkos apsaugos ir socialiniais aspektais, laikymasis
 K3.1
 Leidimo turėtojas turi patvirtintą poveikio aplinkai vertinimo (PAV) dokumentą ir įgyvendino jame nurodytas priemones.
 3.1.1
 Leidimo turėtojas turi poveikio aplinkai vertinimo (PAV) dokumentus, kuriuos patvirtino kompetentingos institucijos ir kurie taikomi visam vykdomų darbų plotui.
 PAV dokumentai
 Miškininkystės ir miškų želdinimo ministro reglamentas 622/1999
 3.1.2
 Leidimo turėtojas turi aplinkos apsaugos valdymo ir stebėsenos priemonių įgyvendinimo ataskaitas, kurios parengtos siekiant sumažinti poveikį aplinkai ir sukurti socialinę naudą.
 Susiję aplinkos apsaugos valdymo ir stebėsenos dokumentai
 Vyriausybės reglamentas PP27/1999
 Įrodymas, kad yra įgyvendinamos aplinkos apsaugos valdymo ir didelio poveikio aplinkai bei socialinio poveikio stebėsenos priemonės
 TEISĖTUMO STANDARTAS Nr. 3. PRIVATIEMS MIŠKAMS TAIKOMAS STANDARTAS
 Nr.
 Principai
 Kriterijai
 Rodikliai
 Tikrinimo kriterijai
 Susiję reglamentai
 1.
 P1.
 Galimybė patikrinti, ar mediena priklauso nuosavybės teise
 K1.1
 Nuosavybės teisės į žemę, susijusios su medžių kirtimo plotu, suteikimo teisėtumas.
 1.1.1
 Privatus žemės arba miško savininkas gali įrodyti, kad žemė ar miškas jam priklauso nuosavybės teise arba kad jis gali pasinaudoti teisėmis į žemę.
 Galiojantys žemės nuosavybės arba žemės valdymo dokumentai (kompetentingų institucijų pripažinti nuosavybės teisės į žemę dokumentai)
 Teisės aktas Nr. 5/1960
 Miškininkystės ministro reglamentas P33/2010
 Vyriausybės reglamentas PP12/1998
 Prekybos ministro reglamentas 36/2007
 Prekybos ministro reglamentas 37/2007
 Teisės aktas Nr. 6/1983
 Teisės aktas Nr. 13/2003
 Teisės aktas Nr. 23/2003
 Teisės aktas Nr. 20/2009
 Žemės įdirbimo teisė.
 Įmonės įsteigimo aktas
 Prekybos veiklą vykdančių įmonių verslo licencija (SIUP)
 Įmonės įregistravimas (TDP)
 Mokesčių mokėtojo įregistravimas (NPWP)
 Privataus miško ploto žemėlapis, kuriame nurodytos miške nubrėžtos ribos.
 1.1.2
 Valdymo vienetai (nuosavybės teise priklausantys vienam asmeniui arba grupei) pateikia galiojančius medienos transportavimo dokumentus.
 Medienos kilmės sertifikatas arba rąstų transportavimo dokumentas
 Miškininkystės ministro reglamentas P30/2012
 Sąskaita faktūra ir (arba) kasos čekis ir (arba) pažyma apie sumokėtą krovinių vežimo mokestį.
 1.1.3
 Valdymo vienetai pateikia įrodymą, kad prieš perduodant žemės valdymo teises sumokėjo su medžiais susijusius taikytinus mokesčius.
 Įrodymas, kad buvo sumokėtas mokestis Miškų atkūrimo fondui ir (arba) miško išteklių mokestis ir kad valstybei buvo sumokėta nenukirsto miško vertę atitinkanti kompensacija.
 Miškininkystės ministro reglamentas P18/2007
 2.
 P2.
 Reikalavimų, susijusių su medžių kirtimui būdingais aplinkos ir socialiniais aspektais, laikymasis kai teritorijoje naudojamasi žemės įdirbimo teisėmis.
 K2.1
 Leidimo turėtojas turi patvirtintą poveikio aplinkai vertinimo (PAV) dokumentą ir įgyvendino jame nurodytas priemones.
 2.1.1
 Leidimo turėtojas turi PAV dokumentus, kuriuos patvirtino kompetentingos institucijos ir kurie taikomi visam vykdomų darbų plotui.
 PAV dokumentai
 Vyriausybės reglamentas PP27/1999
 Miškininkystės ir miškų želdinimo ministro reglamentas 602/1998
 3.
 P3.
 Darbo teisės aktų ir reglamentų reikalavimų laikymasis, kai teritorijoje naudojamasi žemės įdirbimo teisėmis.
 K3.1
 Darbuotojų saugos ir sveikatos (DSS) reikalavimų vykdymas
 3.1.1
 Parengtos DSS procedūros ir jų įgyvendinimas
 DSS procedūrų įgyvendinimas
 Darbo jėgos ir migracijos ministro reglamentas 01/1978
 Miškininkystės ministro reglamentas P12/2009
 Darbuotojų saugą ir sveikatą užtikrinanti įranga
 Įrašai apie sužeidimus darbe
 K.3.2
 Darbuotojų teisių paisymas
 3.2.1
 Darbuotojų asociacijų laisvė
 Darbuotojai yra profsąjungų nariai arba įmonės politika, suteikianti galimybę darbuotojams įkurti profsąjungas arba dalyvauti jų veikloje
 Teisės aktas Nr. 21/2000
 Darbo jėgos ir migracijos ministro reglamentas 16/2001
 3.2.2
 Sudarytos kolektyvinės darbo sutartys
 Kolektyvinės darbo sutartys arba dokumentai, susiję su įmonės politika dėl darbo teisių taikymo
 Teisės aktas Nr. 13/2003
 Darbo jėgos ir migracijos ministro reglamentas 16/2011
 3.2.3
 Įmonė neįdarbina nepilnamečių darbuotojų
 Nepilnamečių darbuotojų nėra
 Teisės aktas Nr. 13/2003
 Teisės aktas Nr. 23/2003
 Teisės aktas Nr. 20/2009
 TEISĖTUMO STANDARTAS Nr. 4. NE MIŠKO ZONOSE VALSTYBEI PRIKLAUSANČIOJE ŽEMĖJE ESANČIOS MEDIENOS NAUDOJIMO TEISIŲ STANDARTAS
 Nr.
 Principai
 Kriterijai
 Rodikliai
 Tikrinimo kriterijai
 Susiję reglamentai
 1.
 P1.
 Teisinis teritorijos statusas ir teisė ja naudotis
 K.1.1.
 Medžių kirtimo leidimas, galiojantis ne miško zonoje, kuriuo teisinis miško statusas nekeičiamas.
 1.1.1
 Medžių kirtimo darbus leidžiama vykdyti nuomojamoje teritorijoje pagal kitą teisėtą leidimą (ILS) ir (arba) žemės panaudojimo leidimus (IPK).
 Kiti teisėti leidimai ir (arba) žemės panaudojimo leidimai, išduoti medžių kirtimo darbams vykdyti nuomojamoje teritorijoje.
 Miškininkystės ministro reglamentas P18/2011
 Žemėlapiai, pateikti kartu su kitais nuomojamoje teritorijoje galiojančiais teisėtais leidimais ir (arba) žemės panaudojimo leidimais, ir įrodymai, kad darbų vykdymo vietoje laikomasi reikalavimų.
 K1.2
 Medžių kirtimo leidimas, galiojantis ne miško zonoje, kuriuo pakeičiamas teisinis miško statusas.
 1.2.1
 Medžių kirtimo darbus leidžiama vykdyti pagal žemės panaudojimo leidimą (IPK).
 Verslo leidimas ir kartu pateikti žemėlapiai (šis reikalavimas taikomas ir žemės panaudojimo leidimo turėtojams, ir verslo leidimo turėtojams)
 Miškininkystės ministro reglamentas P14/2011
 Miškininkystės ministro reglamentas P33/2010
 Žemės panaudojimo leidimas, galiojantis žemės panaudojimo teritorijose
 Žemėlapiai, pateikti kartu su žemės panaudojimo leidimu
 Dokumentai, kuriais suteikiamas leidimas keisti teisinį miško statusą (šis reikalavimas taikomas ir žemės panaudojimo leidimo turėtojams, ir verslo leidimo turėtojams)
 K1.3
 Leidimas išvežti medienos produktus iš valstybinio miško teritorijos, skirtos želdinti mišką miško atkūrimo tikslu
 1.3.1.
 Medžių kirtimo darbus leidžiama vykdyti pagal leidimą išvežti medienos produktus iš miško atkūrimo tikslu želdinamų miškų, esančių teritorijose, skirtose želdinti miškus miško atkūrimo tikslu.
 Leidimas išvežti medienos produktus iš miško atkūrimo tikslu želdinamų miškų
 Miškininkystės ministro reglamentas P59/2011
 Žemėlapiai, pateikti kartu su leidimu išvežti medienos produktus iš miško atkūrimo tikslu želdinamų miškų ir įrodymai, kad darbų vykdymo vietoje laikomasi reikalavimų
 2.
 P2.
 Teisinių medžių kirtimo ir rąstų transportavimo sistemų ir procedūrų reikalavimų laikymasis
 K2.1
 Žemės panaudojimo leidimų ir (arba) kitų teisėtų leidimų išdavimo planas ir plano įgyvendinimas atitinka žemės naudojimo planavimo reikalavimus.
 2.1.1
 Patvirtintas darbo planas, skirtas teritorijoms, kuriose galioja žemės panaudojimo leidimas ir (arba) kiti teisėti leidimai
 Žemės panaudojimo leidimų ir (arba) kitų teisėtų leidimų išdavimo darbo plano dokumentai
 Miškininkystės ministro reglamentas P62/2008
 Miškininkystės ministro reglamentas P53/2009
 Galiojantis įrangos naudojimo leidimas
 2.1.2
 Leidimo turėtojas gali įrodyti, kad transportuojami rąstai yra atvežti iš teritorijų, kuriose galioja žemės panaudojimo leidimas ir (arba) kiti naudojimo leidimai
 Miško inventorizacijos dokumentai
 Miškininkystės ministro reglamentas P62/2008
 Miškininkystės ministro reglamentas P55/2006
 Su medienos gamybos ataskaita susiję dokumentai (LHP)
 K2.2
 Vyriausybės mokesčių sumokėjimas ir medienos transportavimo reikalavimų laikymasis
 2.2.1
 Mokesčių sumokėjimo įrodymas.
 Įrodymas, kad buvo sumokėtas mokestis Miškų atkūrimo fondui ir miško išteklių mokestis ir kad valstybei buvo sumokėta nenukirsto miško vertei lygi kompensacija.
 Miškininkystės ministro reglamentas P18/2007
 2.2.2
 Leidimo turėtojas turi galiojančius medienos transportavimo dokumentus
 Rąstų transportavimo sąskaita faktūra (FAKB) ir mažo skersmens rąstų sąrašas
 Miškininkystės ministro reglamentas P55/2006
 Rąstų nuosavybės teisėtumo dokumentas (SKSKB) ir didelio skersmens rąstų sąrašas
 3.
 P3.
 Darbo teisės aktų ir reglamentų reikalavimų laikymasis
 K.3.1
 Darbuotojų saugos ir sveikatos (DSS) reikalavimų vykdymas
 3.1.1
 Parengtos DSS procedūros ir jų įgyvendinimas
 DSS procedūrų įgyvendinimas
 Darbo jėgos ir migracijos ministro reglamentas 01/1978
 Miškininkystės ministro reglamentas P12/2009
 Darbuotojų saugą ir sveikatą užtikrinanti įranga
 Įrašai apie sužeidimus darbe
 K.3.2
 Darbuotojų teisių paisymas
 3.2.1
 Darbuotojų asociacijų laisvė
 Darbuotojai yra profsąjungų nariai arba įmonės politika, suteikianti galimybę darbuotojams įkurti profsąjungas arba dalyvauti jų veikloje
 Teisės aktas Nr. 21/2000
 Darbo jėgos ir migracijos ministro reglamentas 16/2001
 3.2.2
 Sudarytos kolektyvinės darbo sutartys
 Kolektyvinės darbo sutartys arba dokumentai, susiję su įmonės politika dėl darbo teisių taikymo
 Teisės aktas Nr. 13/2003
 Darbo jėgos ir migracijos ministro reglamentas 16/2011
 3.2.3
 Įmonė neįdarbina nepilnamečių darbuotojų
 Nepilnamečių darbuotojų nėra
 Teisės aktas Nr. 13/2003
 Teisės aktas Nr. 23/2003
 Teisės aktas Nr. 20/2009
 TEISĖTUMO STANDARTAS Nr. 5. PIRMINIŲ IR VARTOTOJŲ GRANDIES MEDIENOS PRODUKTŲ PRAMONĖS STANDARTAS
 Principai
 Kriterijai
 Rodikliai
 Tikrinimo kriterijai
 Susiję reglamentai
 P1.
 Medienos produktų perdirbimo pramonės subjektai palaiko teisėtą prekybą mediena.
 K1.1
 Verslo padaliniai:
 a)
 perdirbamosios pramonės subjektai ir
 b)
 perdirbtų produktų eksportuotojai
 turi galiojančius leidimus
 1.1.1
 Perdirbamosios pramonės padaliniai turi galiojančius leidimus
 Įmonės įsteigimo aktas ir naujausi akto pakeitimai (Įmonės įsteigimo aktas)
 Teisingumo ir žmogaus teisių ministro reglamentas M.01-HT.10/2006
 Prekybos ministro reglamentas 36/2007
 Prekybos ministro reglamentas 37/2007
 Teisės aktas Nr. 6/1983
 Vyriausybės reglamentas PP80/2007
 Miškininkystės ministro reglamentas P35/2008
 Miškininkystės ministro reglamentas P16/2007
 Prekybos ministro reglamentas 39/2011
 Pramonės ministro reglamentas 41/2008
 Aplinkos ministro reglamentas 13/2010
 Leidimas vykdyti prekybos veiklą (verslo licencija/SIUP) arba prekybos leidimas, kuris gali būti pramoninės veiklos leidimas (IUI) arba nuolatinis verslo leidimas (IUT) arba pramoninės veiklos registravimo sertifikatas (TDI)
 Neigiamo poveikio leidimas (įmonei išduodamas leidimas dėl poveikio aplinkai, kurioje ji vykdo savo veiklą)
 Įmonės įregistravimo sertifikatas (TDP)
 Mokesčių mokėtojo kodas (NPWP)
 Galimybė susipažinti su poveikio aplinkai vertinimo dokumentais
 Galimybė susipažinti su pramoninės veiklos leidimu (IUI) arba nuolatiniu verslo leidimu (IUT) arba pramoninės veiklos registravimo sertifikatu (TDI)
 Parengta žaliavų atsargų, skirtų pirminių medienos produktų pramonei (IPHH), planavimo sistema (RPBBI).
 1.1.2
 Perdirbtos medienos produktų eksportuotojai turi galiojančius ir medienos produktų gamintojo, ir eksportuotojo leidimus.
 Eksportuotojams suteiktas registruoto miškų pramonės produktų eksportuotojo (ETPIK) statusas.
 Prekybos ministro reglamentas P64/2012
 K1.2
 Verslo padaliniai, t. y. amatininkų grupės ir (arba) šeimos įmonės yra teisiškai užsiregistravusios.
 1.2.1
 Verslo grupės (kooperatinės bendrovės ir (arba) ribotos atsakomybės akcinės bendrijos (CV) ir (arba) kitos verslo grupės) yra teisiškai užsiregistravusios.
 Įsisteigimo aktas
 Teisės aktas Nr. 6/1983
 Mokesčių mokėtojo įregistravimas (NPWP)
 1.2.2
 Prekiautojai perdirbtos medienos produktais yra teisiškai užsiregistravę eksportuotojai ir jiems medžiagas tiekia mažos ir vidutinės sertifikuotos perdirbimo įmonės, neužsiregistravusios kaip eksportuotojai
 Prekiautojų įregistravimas gamybos nevykdančiais miškų pramonės produktų eksportuotojais (ETPIK Non Produsen).
 Prekybos ministro reglamentas P64/2012
 Bendradarbiavimo su perdirbamosios pramonės padaliniu, turinčiu medienos teisėtumo sertifikatą, sutartis (S-LK)
 P2.
 Verslo padaliniai taiko medienos atsekamumo sistemą, kuria užtikrinama galimybė nustatyti medienos kilmę
 K2.1
 Sistemos, kurią taikant nustatoma medienos produktams naudojamos medienos kilmė, įdiegimas ir taikymas.
 2.1.1
 Verslo padaliniai gali įrodyti, kad mediena gauta iš teisėtų šaltinių.
 Pirkimo ir pardavimo dokumentai ir (arba) medžiagų tiekimo sutartis ir (arba) pirkimą patvirtinantis dokumentas kartu pateikiant medienos produktų teisėtumo dokumentus ir (arba) medienos produktų teisėtumo patvirtinimą
 Miškininkystės ministro reglamentas P55/2006
 Miškininkystės ministro reglamentas P30/2012
 Miškininkystės ministro reglamentas P62/2008
 Miškininkystės ministro reglamentas P56/2009
 Patvirtinta medienos transportavimo ataskaita ir (arba) transportavimo įrodymas ir (arba) oficiali medienos patikrinimo ataskaita; medienos produktų teisėtumo patvirtinimas
 Importuojant medieną pateikiami pranešimo apie importą dokumentai, informacija dėl medienos kilmės ir dokumentai, kuriais patvirtinamas medienos teisėtumas ir medžių kirtimo šalis
 Rąstų gabenimo dokumentai
 Transportavimo dokumentai (SKAU/ Nota) ir atitinkamos oficialios vietos valdžios pareigūno ataskaitos dėl medienos iš išardytų pastatų ir (arba) konstrukcijų, iš žemės iškastos medienos ir užkastos medienos naudojimo.
 Transportavimo dokumentai, t. y. FAKO/ Nota, dėl pramoninių medienos atliekų
 Dokumentai ir (arba) ataskaitos dėl apvalių rąstų atsargų kiekio pokyčių (LMKB) ir (arba) ataskaitos dėl mažo skersmens apvalių rąstų atsargų kiekio pokyčių (LMKBK) ir (arba) ataskaitos dėl perdirbtos medienos produktų atsargų kiekio pokyčių (LMHHOK)
 Patvirtinamieji dokumentai, t. y. žaliavų atsargų planavimo dokumentas (RPBBI), sprendimo, kuriuo oficialiai patvirtinamas metinis darbo planas, dokumentas (SK RKT)
 2.1.2
 Verslo padaliniai taiko medienos atsekamumo sistemą ir veiklą vykdo neviršydami leistino gamybos lygio
 Žaliavų naudojimo ir produkcijos kiekio ataskaitos (duomenis renkant realiuoju laiku).
 Miškininkystės ministro reglamentas P55/2006
 Pramonės ministro reglamentas 41/2008
 Miškininkystės ministro reglamentas P35//2008
 Perdirbtų produktų produkcijos kiekio ataskaitos.
 Gamybos padalinio produkcijos kiekis neviršija leistinų gamybos pajėgumų.
 2.1.3
 Gamybos procese bendradarbiaujant su kita Šalimi (kitu pramonės atstovu arba su amatininkais ir (arba) šeimos įmonėmis) užtikrinamas medienos atsekamumas
 Su kita Šalimi sudaryta bendradarbiavimo arba paslaugų teikimo sutartis dėl produktų perdirbimo
 Prekybos ministro reglamentas 37/M-DAG/PER/9/2007
 Teisės aktas Nr. 6/1983
 Miškininkystės ministro reglamentas P35/2008
 Miškininkystės ministro reglamentas P16/2007
 Prekybos ministro reglamentas 39/M-DAG/PER/12/2011
 Pramonės ministro reglamentas 41/M-IND/PER/6/2008
 Miškininkystės ministro reglamentas P55/2006
 Bendradarbiaujanti Šalis turi galiojančius leidimus, kaip nustatyta pagal 1 principą
 Pagamintų produktų atskyrimas.
 Dokumentai, susiję su žaliavomis, procesais, gamyba ir, jei taikytina, eksportu, jei eksportą vykdo verslo padalinys ir (arba) kita įmonė, su kuria sudaryta bendradarbiavimo sutartis.
 P3.
 Prekybos perdirbta mediena arba perdirbtos medienos nuosavybės pakeitimo teisėtumas
 K3.1
 Transportavimas tarp salų ir prekyba jose atitinka galiojančius teisės aktus.
 3.1.1
 Verslo padalinys, transportuojantis perdirbtos medienos produktus tarp salų, yra registruotas prekybą mediena tarp salų vykdantis prekiautojas (PKAPT).
 Tarp salų vykdomos prekybos mediena (PKAPT) dokumentai
 Pramonės ir prekybos ministro reglamentas 68/MPP/Kep/2/2003
 Bendras miškininkystės ministro, transporto ministro ir pramonės ir prekybos ministro reglamentas 22/2003
 Tarp salų vykdomos prekybos mediena (PKAPT) ataskaitos
 3.1.2
 Laivas, kuriuo transportuojama perdirbta mediena, plaukioja su Indonezijos vėliava, ir turi galiojančius leidimus veiklai vykdyti.
 Dokumentai, kuriuose nurodyti laivo duomenys. Registracijos dokumentai, kuriuose nurodyti laivo duomenys ir pateiktas galiojantis leidimas.
 Miškininkystės ministro reglamentas P55/2006
 Miškininkystės ministro reglamentas P30/2012
 Transporto ministro reglamentas KM71/2005
 Laivo duomenys atitinka laivo žurnale arba medienos transportavimo dokumentuose nurodytus duomenis
 Bendras miškininkystės ministro, transporto ministro ir pramonės ir prekybos ministro reglamentas 22/2003
 3.1.3
 Registruoti prekybą mediena tarp salų vykdantys prekiautojai (PKAPT) gali įrodyti, kad transportuojama mediena gauta iš teisėtų šaltinių.
 Laivo žurnalas arba medienos transportavimo dokumentai
 Miškininkystės ministro reglamentas P55/2006
 Miškininkystės ministro reglamentas P30/2012
 Bendras miškininkystės ministro, transporto ministro ir pramonės ir prekybos ministro reglamentas 22/2003
 Medienos administracija ženklina rąstus tam tikru ženklu ir (arba) brūkšniniu kodu (PUHH).
 K3.2
 Eksportui skirtos perdirbtos medienos transportavimas atitinka galiojančius teisės aktus.
 3.2.1
 Eksportui skirtai perdirbtai medienai transportuoti skirti pranešimai apie eksportą (PEB)
 PEB
 Teisės aktas Nr. 17/2006 (Muitinė)
 Finansų ministro reglamentas 223/PMK.011/2008.
 Muitų sąjungos generalinio direktorato reglamentas P-40/BC/2008
 Muitų sąjungos generalinio direktorato reglamentas P-06/BC/2009
 Prekybos ministro reglamentas P64/2012
 Prezidento dekretas 43/1978
 Miškininkystės ministro reglamentas 447/2003
 Pakuočių sąrašas
 Sąskaita faktūra
 Važtaraštis
 Eksporto licencijos („V-Legal“ dokumentai)
 Produktų, kuriems taikomas privalomas techninio patikrinimo reikalavimas, techninio patikrinimo rezultatai (eksperto ataskaita)
 Įrodymas, kad sumokėtas eksporto mokestis, jei taikytina.
 Kiti susiję dokumentai (įskaitant CITES leidimus) dėl medienos rūšių, kurių prekyba ribojama
 P4.
 Darbo teisės aktų, susijusių su perdirbamąja pramone, reglamentų reikalavimų vykdymas
 K.4.1
 Darbuotojų saugos ir sveikatos (DSS) reikalavimų vykdymas
 4.1.1
 Parengtos DSS procedūros ir jų įgyvendinimas
 DSS procedūrų įgyvendinimas.
 Darbo jėgos ir migracijos ministro reglamentas 01/1978
 Miškininkystės ministro reglamentas P12/2009
 DSS įranga, pvz., lengvieji gesintuvai, asmeninės apsaugos priemonės ir evakuacijos schemos
 Įrašai apie sužeidimus darbe
 K.4.2
 Darbuotojų teisių paisymas
 4.2.1
 Darbuotojų asociacijų laisvė
 Profsąjunga arba įmonės politika, suteikianti galimybę darbuotojams įkurti profsąjungą arba dalyvauti profsąjungos veikloje
 Darbo jėgos ir migracijos ministro reglamentas 16/2001
 4.2.2
 Parengtos kolektyvinės darbo sutartys arba įmonės politika dėl darbo teisių taikymo
 Parengtos kolektyvinės darbo sutartys arba dokumentai, susiję su įmonės politika dėl darbo teisių taikymo
 Teisės aktas Nr. 13/2013
 Darbo jėgos ir migracijos ministro reglamentas 16/2011
 4.2.3
 Įmonė neįdarbina nepilnamečių darbuotojų
 Nepilnamečių darbuotojų nėra
 Teisės aktas Nr. 13/2003
 Teisės aktas Nr. 23/2003
 Teisės aktas Nr. 20/2009
 (1) Nurodomi pagrindiniai reglamentai, įskaitant paskesnius dalinius pakeitimus.
 III PRIEDAS
 MEDIENOS PRODUKTŲ, KURIŲ FLEGT LICENCIJOS IŠDUOTOS, IŠLEIDIMO Į LAISVĄ APYVARTĄ SĄJUNGOJE IR INDONEZIJOJE SĄLYGOS
 1. LICENCIJŲ PATEIKIMAS
 1.1.
 Licencija pateikiama Sąjungos valstybės narės, kurioje norima siuntą, kuriai reikalinga ta licencija, išleisti į laisvą apyvartą, kompetentingoms institucijoms. Tai gali būti atliekama elektroninėmis arba kitomis operatyviomis priemonėmis.
 1.2.
 Licencija priimama, jeigu ji atitinka visus IV priede nustatytus reikalavimus ir jei laikoma, kad pagal šio priedo 3, 4 ir 5 straipsnius jos nereikia papildomai tikrinti.
 1.3.
 Licencija gali būti pateikta iki siuntos, kuriai ji reikalinga, atvežimo.
 2. LICENCIJOS PRIĖMIMAS
 2.1.
 IV priede nustatytų reikalavimų ir specifikacijų neatitinkančios licencijos laikomos negaliojančiomis.
 2.2.
 Ištrynus ar pakeitus duomenis, licencija nepripažįstama, išskyrus tada, kai tokį ištrynimą ar pakeitimą patvirtina licencijas išduodanti institucija.
 2.3.
 Licencija laikoma negaliojančia, jeigu jos pateikimo kompetentingai institucijai data yra vėlesnė nei licencijoje nurodyta galiojimo pabaigos data. Joks licencijos galiojimo pratęsimas nepripažįstamas, išskyrus tada, kai pratęsimą patvirtina licencijas išduodanti institucija.
 2.4.
 Joks dublikatas arba pakaitinė licencija nepripažįstama, išskyrus tada, kai juos išduoda ir patvirtina licencijas išduodanti institucija.
 2.5.
 Kai pagal šį priedą reikalinga išsamesnė informacija apie licenciją arba siuntą, licencija pripažįstama tik gavus reikiamą informaciją.
 2.6.
 Jei siuntos, pateiktos išleisti į laisvą apyvartą, medienos produktų tūris ar svoris ir atitinkamoje licencijoje nurodytas tūris ar svoris skiriasi ne daugiau kaip 10 procentų laikoma, kad siunta atitinka licencijoje pateiktą informaciją apie tūrį ar svorį.
 2.7.
 Pripažinusi licenciją, kompetentinga institucija, atsižvelgdama į galiojančius teisės aktus ir procedūras, apie tai praneša muitinės tarnyboms.
 3. LICENCIJOS GALIOJIMO IR AUTENTIŠKUMO PATIKRINIMAS
 3.1.
 Suabejojusi licencijos, dublikato arba pakaitinės licencijos galiojimu arba autentiškumu, kompetentinga institucija gali paprašyti informaciją apie licencijas teikiančio skyriaus pateikti papildomos informacijos.
 3.2.
 Informaciją apie licencijas teikiantis skyrius gali prašyti kompetentingos institucijos atsiųsti tos licencijos kopiją.
 3.3.
 Jeigu licencijas išduodanti institucija mano, kad tai būtina, ji panaikina licenciją ir išduoda pataisytą kopiją, kuri patvirtinama antspaudu „Dublikatas“, ir ją perduoda kompetentingai institucijai.
 3.4.
 Jei informaciją apie licencijas teikiantis skyrius per 21 kalendorinę dieną nuo prašymo pateikti papildomos informacijos, kaip nurodyta šio priedo 3.1 straipsnyje, nepateikia atsakymo, kompetentinga institucija veikia pagal galiojančius teisės aktus ir procedūras ir licencijos nepripažįsta.
 3.5.
 Jeigu licencijos galiojimas patvirtinamas, informaciją apie licencijas teikiantis skyrius apie tai praneša kompetentingai institucijai, pageidautina, elektroniniu būdu. Grąžinamos kopijos patvirtinamos antspaudu „Patvirtinta [data]“.
 3.6.
 Jeigu gavus papildomos informacijos ir atlikus tolesnį tyrimą paaiškėja, kad licencija negalioja, kompetentinga institucija veikia pagal galiojančius teisės aktus ir procedūras ir licencijos nepripažįsta.
 4. LICENCIJOS ATITIKTIES SIUNTAI TIKRINIMAS
 4.1.
 Jei prieš kompetentingoms institucijoms priimant sprendimą dėl licencijos pripažinimo siuntą reikia papildomai patikrinti, gali būti tikrinama, ar ši siunta atitinka licencijoje pateiktą informaciją ir (arba) licenciją išduodančios institucijos padarytus su atitinkama licencija susijusius įrašus.
 4.2.
 Kilus abejonėms dėl siuntos atitikties licencijai, atitinkama kompetentinga institucija gali prašyti informaciją apie licencijas teikiančio skyriaus pateikti išsamesnį paaiškinimą.
 4.3.
 Informaciją apie licencijas teikiantis skyrius gali prašyti kompetentingos institucijos atsiųsti tos licencijos arba pakaitinės licencijos kopiją.
 4.4.
 Jeigu licencijas išduodanti institucija mano, kad tai būtina, ji panaikina licenciją ir išduoda pataisytą kopiją, kuri turi būti patvirtinta antspaudu „Dublikatas“, ir ją perduoda kompetentingai institucijai.
 4.5.
 Jei per 21 kalendorinę dieną nuo prašymo pateikti išsamesnį paaiškinimą, kaip nurodyta 4.2 straipsnyje, dienos atsakymas nepateikiamas, kompetentinga institucija veikia pagal galiojančius teisės aktus ir procedūras ir licencijos nepripažįsta.
 4.6.
 Jeigu gavus papildomos informacijos ir atlikus tolesnį tyrimą paaiškėja, kad atitinkama siunta neatitinka licencijoje pateiktos informacijos ir (arba) licenciją išduodančios institucijos padarytų su atitinkama licencija susijusių įrašų, kompetentinga institucija veikia pagal galiojančius teisės aktus ir procedūras ir licencijos nepripažįsta.
 5. KITI KLAUSIMAI
 5.1.
 Išlaidas, patiriamas laikotarpiu, kol baigiamas patikrinimas, padengia importuotojas, išskyrus tada, kai pagal susijusios Sąjungos valstybės narės galiojančius teisės aktus ir procedūras yra nustatyta kitaip.
 5.2.
 Jei tikrinant licencijas nuolat iškyla nesutarimų arba sunkumų, klausimas gali būti perduotas nagrinėti Jungtiniam Susitarimo įgyvendinimo komitetui.
 6. ES MUITINĖS DEKLARACIJA
 6.1.
 Bendrojo administracinio dokumento, kuris pateikiamas muitinei deklaruojant medienos produktus tam, kad juos būtų galima išleisti į laisvą apyvartą, 44 langelyje nurodomas šioje deklaracijoje deklaruojamų medienos produktų licencijos numeris.
 6.2.
 Jei muitinės deklaracija parengta naudojantis duomenų apdorojimo techninėmis priemonėmis, nuoroda pateikiama atitinkamame langelyje.
 7. IŠLEIDIMAS Į LAISVĄ APYVARTĄ
 7.1.
 Medienos produktų siuntos į laisvą apyvartą išleidžiamos tik tinkamai baigus 2.7 straipsnyje aprašytą procedūrą.
 IV PRIEDAS
 FLEGT LICENCIJOMS TAIKOMI REIKALAVIMAI IR TECHNINĖS SPECIFIKACIJOS
 1. FLEGT LICENCIJOMS TAIKOMI BENDRI REIKALAVIMAI
 1.1.
 FLEGT licencija yra rašytinė arba elektroninė.
 1.2.
 Tiek rašytinėse, tiek elektroninėse licencijose pateikiama 1 priedėlyje nurodyta informacija pagal 2 priedėlyje nustatytas pildymo instrukcijas.
 1.3.
 FLEGT licencija numeruojama taip, kad Sąjungos rinkoms skirtų siuntų FLEGT licenciją Šalys galėtų atskirti nuo ne Sąjungos rinkoms skirtų siuntų „V-legal“ dokumento.
 1.4.
 FLEGT licencija įsigalioja jos išdavimo dieną.
 1.5.
 FLEGT licencija galioja ne ilgiau kaip keturis mėnesius. Licencijoje nurodoma galiojimo pabaigos data.
 1.6.
 Pasibaigus galiojimui, FLEGT licencija laikoma nebegaliojančia. Force majeure aplinkybėmis arba dėl kitų pagrįstų priežasčių, kurių licencijos turėtojas negali kontroliuoti, licencijas išduodanti institucija gali pratęsti licencijos galiojimo laikotarpį dar dviems mėnesiams. Nusprendusi pratęsti galiojimo laikotarpį ji nurodo ir patvirtina naują galiojimo pabaigos datą.
 1.7.
 Jeigu medienos produktai, kurių licencija išduota, prarandami arba sunaikinami ir Sąjungos nepasiekia, FLEGT licencija laikoma nebegaliojančia ir grąžinama licencijas išduodančiai institucijai.
 2. RAŠYTINIŲ FLEGT LICENCIJŲ TECHNINĖS SPECIFIKACIJOS
 2.1.
 Rašytinės licencijos yra 1 priedėlyje nustatytos formos.
 2.2.
 Popieriaus formatas – A4. Popierius turi būti su vandens ženklais, vaizduojančiais logotipą, kuris reljefiniu būdu atspaudžiamas ant popieriaus kartu su antspaudu.
 2.3.
 FLEGT licencija pildoma rašomąja mašinėle arba kompiuteriu. Prireikus ji gali būti pildoma ranka.
 2.4.
 Licencijas išduodančios institucijos antspaudai dedami antspaudu. Tačiau vietoj reljefinio arba perforuoto spaudo gali būti naudojamas licencijas išduodančios institucijos antspaudas.
 2.5.
 Įrašydama skiriamą kiekį, licencijas išduodanti institucija taiko bet kokį apsaugotą nuo klastojimo būdą, kad nebūtų įmanoma įterpti skaitmenų ar nuorodų.
 2.6.
 Formoje negali būti nei taisymų, nei papildomų įrašų, nebent jų autentiškumą savo antspaudu ir parašu patvirtino licencijas išduodanti institucija.
 2.7.
 FLEGT licencija spausdinama ir pildoma anglų kalba.
 3. FLEGT LICENCIJŲ EGZEMPLIORIAI
 3.1.
 Parengiami šie septyni FLEGT licencijos egzemplioriai:
 i.
 kompetentingai institucijai skirtas originalas, išspausdintas baltame popieriuje,
 ii.
 paskirties šalies muitinei skirta kopija, išspausdinta geltoname popieriuje,
 iii.
 importuotojui skirta kopija, išspausdinta baltame popieriuje,
 iv.
 licencijas išduodančiai institucijai skirta kopija, išspausdinta baltame popieriuje,
 v.
 licencijos turėtojui skirta kopija, išspausdinta baltame popieriuje,
 vi.
 informaciją apie licencijas teikiančiam skyriui skirta kopija, išspausdinta baltame popieriuje,
 vii.
 Indonezijos muitinei skirta kopija, išspausdinta baltame popieriuje.
 3.2.
 Egzemplioriai, ant kurių nurodyta „Originalas“, „Kopija paskirties šalies muitinei“ ir „Kopija importuotojui“, atiduodamos licencijos turėtojui, kuris jas siunčia importuotojui. Importuotojas pateikia originalą kompetentingai institucijai, o atitinkamą kopiją – Sąjungos valstybės narės, kurioje siunta, kurios licencija išduota, yra deklaruojama kaip išleistina į laisvą apyvartą, muitinei. Trečiąjį egzempliorių, ant kurio nurodyta „Kopija importuotojui“, importuotojas saugo savo archyvuose.
 3.3.
 Ketvirtąjį egzempliorių, ant kurio nurodyta „Kopija licencijas išduodančiai institucijai“, licencijas išduodanti institucija saugo savo archyvuose ir ateityje gali naudoti išduotoms licencijoms tikrinti.
 3.4.
 Penktąjį egzempliorių, ant kurio nurodyta „Kopija licencijos turėtojui“, licencijos turėtojas saugo savo archyvuose.
 3.5.
 Šeštąjį egzempliorių, ant kurio nurodyta „Kopija informaciją apie licencijas teikiančiam skyriui“, informaciją apie licencijas teikiantis skyrius saugo savo archyvuose.
 3.6.
 Septintasis egzempliorius, ant kurio nurodyta „Kopija Indonezijos muitinei“, atiduodamas Indonezijos muitinei, kad jį naudotų eksporto tikslais.
 4. FLEGT LICENCIJOS PAMETIMAS, VAGYSTĖ ARBA SUNAIKINIMAS
 4.1.
 Jeigu pametamas, pavagiamas arba sunaikinamas egzempliorius, ant kurio nurodyta „Originalas“, arba egzempliorius, ant kurio nurodyta „Kopija paskirties šalies muitinei“, arba abu egzemplioriai, licencijos turėtojas arba jo įgaliotasis atstovas gali prašyti licencijas išduodančios institucijos, kad ši išduotų jam pakaitinę kopiją. Kartu su prašymu licencijos turėtojas arba jo įgaliotasis atstovas pateikia paaiškinimą, kaip originalas ir (arba) kopija buvo pamesti.
 4.2.
 Jei paaiškinimas tinkamas, licencijas išduodanti institucija pakaitinę kopiją išduoda per penkias darbo dienas nuo licencijos turėtojo prašymo gavimo dienos.
 4.3.
 Pakaitinėse kopijose pateikiama tokia pati informacija ir įrašai, įskaitant licencijos numerį, kokie buvo pateikti licencijoje, kuri pakeičiama šiomis kopijomis, ir jose įrašoma „Pakaitinė licencija“.
 4.4.
 Jeigu randama pamesta arba pavogta licencija, ji nenaudojama ir turi būti grąžinta licencijas išduodančiai institucijai.
 5. ELEKTRONINIŲ FLEGT LICENCIJŲ TECHNINĖS SPECIFIKACIJOS
 5.1.
 FLEGT licencija gali būti rengiama ir išduodama naudojant kompiuterines sistemas.
 5.2.
 Europos Sąjungos valstybėse narėse, neprisijungusiose prie kompiuterinės sistemos, rengiama rašytinė licencija.
 Priedėliai
 1.
 Licencijos forma
 2.
 Pildymo instrukcijos
 1 priedėlis
 LICENCIJOS FORMA
 2 priedėlis
 PILDYMO INSTRUKCIJOS
 Bendrieji reikalavimai:
 —
 Pildykite didžiosiomis raidėmis.
 —
 Nurodyti ISO kodai – tai tarptautiniai standartiniai dviejų raidžių kiekvienos šalies kodai.
 —
 2 langelį pildo tik Indonezijos valdžios institucijos.
 —
 A ir B dalys pildomos tik kai FLEGT licencija išduodama Europos Sąjungai skirtiems produktams.
 A dalis
 Paskirties šalis
 Įrašyti „Europos Sąjunga“, jeigu licencija išduodama Europos Sąjungai skirtai siuntai.
 B dalis
 FLEGT licencija
 Įrašyti „FLEGT“, jeigu licencija išduodama Europos Sąjungai skirtai siuntai.
 1 langelis
 Leidimą išduodanti institucija
 Nurodyti licencijas išduodančios institucijos pavadinimą, adresą ir registracijos numerį.
 2 langelis
 Informacija, skirta Indonezijos valdžios institucijoms
 Nurodyti importuotojo pavadinimą ir adresą, siuntos bendrą vertę (JAV doleriais) bei paskirties šalies ir, jei taikytina, tranzito šalies pavadinimą bei dviejų raidžių ISO kodą.
 3 langelis
 „V-Legal“ dokumento ir (arba) licencijos numeris
 Nurodyti išduodamos licencijos (dokumento) numerį.
 4 langelis
 Galiojimo pabaigos data
 Licencijos galiojimo trukmė.
 5 langelis
 Eksporto šalis
 Šalis partnerė, iš kurios medienos produktai eksportuojami į ES.
 6 langelis
 ISO kodas
 Nurodyti 5 langelyje nurodytos šalies partnerės dviejų raidžių ISO kodą.
 7 langelis
 Transporto priemonė
 Nurodyti eksportuoti naudojamą transporto priemonę.
 8 langelis
 Licencijos turėtojas
 Nurodyti eksportuotojo pavadinimą ir adresą, įskaitant registruoto eksportuotojo ETPIK ir mokesčių mokėtojo kodus.
 9 langelis
 Komercinis aprašas
 Pateikti komercinį medienos produkto (-ų) aprašą. Aprašas turi būti pakankamai išsamus, kad būtų galima klasifikuoti pagal suderintos sistemos (HS) kodus.
 10 langelis
 SS kodas
 Originale, kopijoje paskirties šalies muitinei ir kopijoje importuotojui nurodyti keturių arba šešių skaitmenų prekės kodą, nustatytą pagal Suderintą prekių aprašymo ir kodavimo sistemą. Kopijose, skirtose Indonezijos valdžios institucijoms (IV priedo 3.1 straipsnio iv–vii punktuose nurodytos kopijos), nurodyti dešimties skaitmenų prekės kodą, nustatytą pagal Indonezijos muitų tarifų nomenklatūrą.
 11 langelis
 Bendrinis ir mokslinis pavadinimai
 Nurodyti bendrinius ir mokslinius medienos rūšies, naudojamos produktui pagaminti, pavadinimus. Jei produktas pagamintas iš kelių rūšių medienos, jas įrašykite atskiroje eilutėje. Šio langelio galima nepildyti, jeigu sudėtinis produktas arba sudedamoji dalis pagaminta iš įvairių rūšių medienos ir tų rūšių nebeįmanoma nustatyti (pvz., medienos drožlių plokštė).
 12 langelis
 Medžių kirtimo šalys
 Nurodyti šalis, kuriose buvo nukirsti 10 langelyje įvardytos rūšies medžiai. Jei produktas pagamintas iš kelių rūšių medienos, išvardykite visus naudotos medienos šaltinius. Šio langelio galima nepildyti, jeigu sudėtinis produktas arba sudedamoji dalis pagaminta iš įvairių rūšių medienos ir tų rūšių nebeįmanoma nustatyti (pvz., medienos drožlių plokštė).
 13 langelis
 ISO kodai
 Nurodyti 12 langelyje nurodytų šalių ISO kodus. Šio langelio galima nepildyti, jeigu sudėtinis produktas arba sudedamoji dalis pagaminta iš įvairių rūšių medienos ir tų rūšių nebeįmanoma nustatyti (pvz., medienos drožlių plokštė).
 14 langelis
 Tūris (m3)
 Nurodyti visą tūrį, išreikštą kubiniais metrais. Galima nepildyti, jeigu užpildomas 15 langelis.
 15 langelis
 Grynasis svoris (kg)
 Nurodyti grynąjį siuntos svorį (kg) svėrimo metu. Šis svoris – grynoji medienos produktų masė be tiesioginių talpyklų arba pakuočių, išskyrus atramas, tarpiklius, lipdukus ir pan.
 16 langelis
 Vienetų skaičius
 Nurodyti vienetų skaičių, jei taip patogiausia matuoti pagaminto produkto kiekį. Šio langelio galima nepildyti.
 17 langelis
 Skiriamieji ženklai
 Nurodyti brūkšninį kodą ir visus skiriamuosius ženklus, jei tokių yra, pvz., partijos numerį, važtaraščio numerį. Šio langelio galima nepildyti.
 18 langelis
 Leidimą išdavusios institucijos antspaudas ir parašas
 Šiame langelyje pasirašo įgaliotasis pareigūnas ir uždeda oficialų licenciją išduodančios institucijos antspaudą. Nurodomi pasirašiusiųjų asmenų vardai ir pavardės, vieta ir data.
 V PRIEDAS
 INDONEZIJOS MEDIENOS TEISĖTUMO UŽTIKRINIMO SISTEMA
 1. ĮŽANGA
 Tikslas. Užtikrinti, kad su apvalių rąstų ir perdirbtų medienos produktų gamyba susijęs kirtimas, transportavimas, perdirbimas ir pardavimas atitiktų atitinkamus Indonezijos įstatymus ir teisės aktus.
 Indonezija, garsėjanti savo pirmaujančiu vaidmeniu kovojant su neteisėtu miško kirtimu ir prekyba neteisėta mediena ir medienos produktais, Balyje 2001 m. rugsėjo mėn. surengė Rytų Azijos ministrų konferenciją dėl miškų teisės aktų vykdymo ir miškų valdymo (FLEG), po kurios buvo priimta Deklaracija dėl miškų teisės aktų vykdymo ir miškų valdymo (Balio deklaracija). Nuo tada Indonezija buvo viena iš tarptautinio bendradarbiavimo kovojant su neteisėtu kirtimu ir susijusia prekyba lyderė.
 Kaip dalis tarptautinių pastangų sprendžiant šiuos klausimus, vis daugiau šalių vartotojų įsipareigojo imtis priemonių, kad savo rinkose užkirstų kelią prekybai neteisėta mediena, o šalys gamintojos įsipareigojo sukurti mechanizmą, kuriuo užtikrinamas jų medienos produktų teisėtumas. Svarbu sukurti patikimą sistemą, kuria užtikrinamas kirtimo, transportavimo, perdirbimo ir prekybos mediena ir perdirbtais medienos produktais teisėtumas.
 Indonezijos medienos teisėtumo užtikrinimo sistema (MTUS) užtikrinama, kad mediena ir medienos produktai, pagaminti ir perdirbti Indonezijoje, būtų gauti iš teisėtų šaltinių ir visiškai atitiktų Indonezijos įstatymus ir kitus teisės aktus, kaip patikrinta nepriklausomo audito ir kontroliuojama pilietinės visuomenės.
 1.1. Indonezijos įstatymai ir kiti teisės aktai – MTUS pagrindas
 Indonezijos reglamentu dėl tvarios miškotvarkos veiklos rezultatų vertinimo ir medienos teisėtumo tikrinimo valstybiniuose ir privačiuose miškuose standartų ir gairių (Miškininkystės ministro reglamentas P.38/Menhut-II/2009) nustatoma MTUS ir tvarumo schema (SFM), siekiant gerinti miškų valdymą, pažaboti neteisėtą miškų kirtimą ir susijusią prekybą mediena, taip pat užtikrinti patikimumą ir pagerinti Indonezijos medienos produktų įvaizdį.
 MTUS sudaro tokie elementai:
 1.
 teisėtumo standartai,
 2.
 tiekimo grandinės kontrolė,
 3.
 tikrinimo procedūros,
 4.
 licencijavimo schema,
 5.
 stebėsena.
 MTUS yra pagrindinė sistema, naudojama siekiant užtikrinti Indonezijoje pagamintos medienos ir medienos produktų, skirtų eksportuoti į Sąjungą ir į kitas rinkas, teisėtumą.
 1.2. MTUS kūrimas. Daugiašalis procesas
 Nuo 2003 m. daug Indonezijos miškininkystės suinteresuotųjų šalių aktyviai dalyvavo rengiant, įgyvendinant ir vertinant MTUS, taip prisidedant prie geresnės proceso priežiūros, skaidrumo ir patikimumo. 2009 m. remiantis proceso, kuriame dalyvavo daug suinteresuotųjų šalių, rezultatais buvo parengtas Miškininkystės ministro reglamentas P.38/Menhut-II/2009, o po jo Miško naudojimo GD techninės gairės Nr. 6/VI-SET/2009 ir Nr. 02/VI-BPPHH/2010.
 2. MTUS TAIKYMO SRITIS
 Indonezijos miško ištekliai iš esmės gali būti dviejų nuosavybės tipų: valstybiniai miškai ir privatūs miškai / žemė. Valstybinius miškus sudaro gamybiniai miškai, skirti ilgalaikei tvariai medienos gamybai pagal įvairias leidimų rūšis, ir miško vietovės, kurių paskirtis gali būti pakeista į ne miškininkystės paskirties teritorijas, pavyzdžiui, gyvenviečių arba želdinių teritorijas. MTUS taikymas valstybiniams ir privatiems miškams bei žemei nustatytas II priede.
 MTUS taikomas pagal visų tipų leidimus gautai medienai ir medienos produktams, taip pat visų medienos prekiautojų, tolesnių perdirbėjų ir eksportuotojų veiklai.
 Pagal MTUS reikalaujama, kad importuota mediena ir medienos produktai būtų įforminami muitinėje ir atitiktų Indonezijos importo taisykles. Kartu su importuota mediena ir medienos produktais turi būti pateikiami dokumentai, kuriais užtikrinamas medienos teisėtumas kirtimo šalyje. Importuota mediena ir medienos produktai turės patekti į kontroliuojamą tiekimo grandinę, atitinkančią Indonezijos taisykles ir teisės aktus. Indonezija pateiks gaires, kaip įgyvendinti pirmiau išdėstytus reikalavimus.
 Kai kurių medienos produktų sudėtyje gali būti perdirbtų medžiagų. Indonezija pateikia gaires, kaip perdirbtos medžiagos naudojamos pagal MTUS.
 Konfiskuota mediena į MTUS neįtraukta ir todėl jai negali būti taikoma FLEGT licencija.
 MTUS taikoma vidaus ir tarptautinėms rinkoms skirtiems medienos produktams. Bus tikrinamas visų Indonezijos gamintojų, perdirbėjų, ir prekiautojų (veiklos vykdytojų), įskaitant tų, kurie tiekia produktus vidaus rinkai, teisėtumas.
 2.1. MTUS teisėtumo standartai
 MTUS numatyti penki medienos teisėtumo standartai. Šie standartai ir jų tikrinimo gairės pateikiamos II priede.
 Į MTUS taip pat įtraukti tvarios miškotvarkos rezultatų vertinimo standartai ir gairės (SFM). Vertinant tvarią miškotvarką pagal tvarios miškotvarkos standartą taip pat patikrinama, ar audituojamasis subjektas atitinka atitinkamus teisėtumo kriterijus. Valstybei priklausančioje žemėje (nuolatinėje miško teritorijoje) esančiose gamybinių miškų zonose veikiančios organizacijos, kurioms išduoti tvarios miškotvarkos pažymėjimai, atitinka teisėtumo ir tvarios miškotvarkos standartus.
 3. MEDIENOS TIEKIMO GRANDINĖS KONTROLĖ
 Leidimo turėtojas (koncesijų atveju), žemės savininkas (privačios žemės atveju) arba įmonė (prekiautojų, perdirbėjų ir eksportuotojų atveju) turi įrodyti, kad kiekvienas jų tiekimo grandinės mazgas yra kontroliuojamas ir registruojamas dokumentuose, kaip nustatyta Miškininkystės ministro reglamentuose P.55/Menhut-II/2006 ir P.30/Menhut-II/2012 (toliau – reglamentai). Šiuose reglamentuose reikalaujama, kad apylinkės ir rajono miškininkystės pareigūnai atliktų patikras vietoje ir patvirtintų leidimo turėtojų, žemės savininkų arba perdirbėjų kiekviename tiekimo grandinės mazge pateiktus dokumentus.
 Veiklos kontrolė kiekviename tiekimo grandinės etape apibendrinta 1 schemoje. Kuriamos importo gairės.
 Prie visų siuntų tiekimo grandinėje turi būti pateikti atitinkami transportavimo dokumentai. Bendrovės turi taikyti tinkamas sistemas, kad atskirtų medieną ir medienos produktus iš patikrintų šaltinių nuo medienos ir medienos produktų iš kitų šaltinių, ir saugoti įrašus, rodančius produktų iš šių dviejų šaltinių atskyrimą. Bendrovės kiekviename tiekimo grandinės etape turi registruoti ar susiję rąstai, produktai ar medienos siuntos yra patvirtinti pagal MTUS.
 Tiekimo grandinės ūkio subjektai turi saugoti įrašus apie gautą, laikomą, perdirbtą ir pristatytą medieną ir medienos produktus, kad vėliau būtų galima palyginti tiekimo grandinės mazgų kiekybinius duomenis. Tokie duomenys turi būti pateikti apylinkių ir rajonų miškininkystės pareigūnams palyginimo bandymams atlikti. Pagrindinė kiekvieno tiekimo grandinės etapo veikla ir procedūros, įskaitant palyginimo, išsamiau paaiškinta šio priedo priedėlyje.
 1 schema. Tiekimo grandinės kontrolės schema, kurioje nurodyti kiekviename tiekimo grandinės etape reikalaujami pagrindiniai dokumentai.
 4. TEISĖTUMO TIKRINIMO IR EKSPORTO LICENCIJŲ IŠDAVIMO INSTITUCINĖ SANDARA
 4.1. Įžanga
 Indonezijos MTUS grindžiama vadinamuoju į veiklos vykdytoją orientuotu licencijų išdavimu, kuris labai susijęs su produktų valdymo ar miškotvarkos sertifikavimo sistemomis. Indonezijos Miškininkystės ministerija paskyrė kelias atitikties vertinimo įstaigas (LP ir LV), kurioms ji leidžia tikrinti medienos gamintojų, prekiautojų, perdirbėjų ir eksportuotojų (veiklos vykdytojų) veiksmų teisėtumą.
 Atitikties vertinimo įstaigos (AVĮ) yra akredituotos Indonezijos nacionalinėje akreditacijos įstaigoje (NAĮ). Į AVĮ kreipiasi veiklos vykdytojai, kurie nori savo veiklą sertifikuoti kaip teisėtą ir kurie turi veikti pagal atitinkamas ISO gaires. Jos praneša auditų rezultatus audituojamajam subjektui ir Miškininkystės ministerijai.
 AVĮ užtikrina, kad audituojamieji subjektai veiktų pagal II priede pateiktą Indonezijos teisėtumo apibrėžtį, apimančią kontrolę siekiant užkirsti kelią žaliavos, gautos iš nežinomų šaltinų, patekimui į tiekimo grandines. Kai nustatoma, kad audituojamasis subjektas atitinka reikalavimus, išduodamas teisėtumo pažymėjimas, galiojantis 3 (trejus) metus.
 LV taip pat veikia kaip eksporto licencijas išduodanti institucija ir atlieka patikrintų eksportuotojų tiekimo grandinės kontrolės sistemų patikras. Jeigu sistemos atitinka reikalavimus, jos išduoda eksporto licencijas kaip patikrintą teisinį dokumentą („V-Legal“). Taigi, eksportas be eksporto leidimo yra draudžiamas.
 Indonezija priėmė reglamentą, kuriuo suteikiama teisė pilietinės visuomenės grupėms prieštarauti dėl AVĮ atliekamo veiklos vykdytojo teisėtumo patikrinimo arba neteisėtos veiklos vykdant darbus atveju. Esant nusiskundimų dėl vertinimo įstaigos veiksmų pilietinės visuomenės grupės gali teikti skundus nacionalinei akreditacijos įstaigai.
 Įvairių subjektų, dalyvaujančių įgyvendinant MTUS, ryšys parodytas 2 schemoje.
 4.2. Atitikties vertinimo įstaigos
 Atitikties vertinimo įstaigos atlieka esminį vaidmenį Indonezijos sistemoje. Jos yra pasamdytos tikrinti atskirų tiekimo grandinės bendrovių gamybos, perdirbimo ir prekybos veiklą, įskaitant tiekimo grandinės patikimumą. LV taip pat teikia atskirų eksportuojamos medienos siuntų patikrintus teisinius dokumentus.
 AVĮ yra dviejų rūšių: i) vertinimo įstaigos (Lembaga Penilai/LP), vykdančios miškotvarkos skyrių veiklos auditą pagal tvarumo standartus, ir ii) tikrinimo įstaigos (Lembaga Verifikasi / LV), kurios vykdo miškotvarkos skyrių ir su miškininkyste susijusių sektorių auditą pagal teisėtumo standartus.
 Siekiant užtikrinti, kad šie auditai, kuriais tikrinami teisėtumo standartai, kaip nustatyta II priede, būtų aukščiausios kokybės, LP ir LV privalo sukurti būtinas valdymo sistemas, kuriomis sprendžiami kompetencijos, nuoseklumo, nešališkumo, skaidrumo ir vertinimo proceso reikalavimai, kaip išdėstyta ISO/IEC 17021 (tvarios miškotvarkos standarte LP atveju) ir (arba) ISO/IEC 65 vadove (teisėtumo standartuose LV atveju). Šie reikalavimai išdėstyti MTUS gairėse.
 LV taip pat gali veikti kaip licencijas išduodančios institucijos. Šiuo atveju LV išduoda eksporto licencijas, apimančias medienos produktus, skirtus tarptautinėms rinkoms. Ne Sąjungos rinkų atveju licencijas išduodančios institucijos išduos patvirtintus teisinius dokumentus, o Sąjungos rinkos atveju bus išduotos FLEGT licencijos remiantis IV priede išdėstytais reikalavimais. Indonezija rengia išsamias procedūras dėl patikrinto teisinio dokumento arba FLEGT licencijų eksporto siuntų atveju.
 LV samdo audituojamieji subjektai, kad ji atliktų teisėtumo auditą ir išduotų MTUS teisėtumo pažymėjimus bei patikrintą teisinį dokumentą arba FLEGT licencijas eksporto į tarptautines rinkas atveju. LP atliks medienos gamybos koncesijų auditą pagal tvarios miškotvarkos standartą. LP neišduoda eksporto licencijų.
 4.3. Akreditacijos įstaiga
 Indonezijos nacionalinė akreditacijos įstaiga (NAĮ, Komite Akreditasi Nasional) yra atsakinga už atitikties vertinimo įstaigos akreditaciją. Kilus problemų dėl LP ar LV, skundus galima pateikti NAĮ.
 2009 m. liepos 14 d. NAĮ su Miškininkystės ministerija pasirašė susitarimo memorandumą dėl MTUS akreditacijos paslaugų teikimo. NAĮ yra nepriklausoma akreditacijos įstaiga, įsteigta Vyriausybės reglamentu (Peraturan Pemerintah/PP) 102/2000 dėl nacionalinės standartizacijos ir Prezidento dekretu (Keputusan Presiden/Keppres) 78/2001 dėl Nacionalinio akreditacijos komiteto.
 NAĮ veikia vadovaudamasi ISO/IEC 17011 (Bendrieji akreditacijos įstaigų, akredituojančių atitikties vertinimo įstaigas, reikalavimai). Ji parengė MTUS taikomus vidaus patvirtinamuosius dokumentus dėl LP (DPLS 13) ir LV (DPLS 14) akreditacijos. Be to, NAĮ parengs reikalavimus ir gaires dėl LV akreditacijos už eksporto licencijas.
 NAĮ tarptautiniu mastu pripažinta Ramiojo vandenyno akreditacijos bendradarbiavimo asociacijos ir tarptautinio akreditacijos forumo (Pacific Accreditation Cooperation (PAC) and the International Accreditation Forum (IAF)) kaip akredituoti sertifikavimo įstaigas, vykdančias kokybės valdymo sistemų, aplinkos valdymo sistemų ir produktų sertifikavimą, įgaliota įstaiga. NAĮ taip pat pripažįstama Azijos ir Ramiojo vandenyno laboratorijų akreditacijos bendradarbiavimo ir Tarptautinio laboratorijų akreditacijos bendradarbiavimo asociacijos (Asia Pacific Laboratory Accreditation Cooperation (APLAC) and the International Laboratory Accreditation Cooperation (ILAC)).
 4.4. Audituojamieji subjektai
 Audituojamieji subjektai yra veiklos vykdytojai, kuriems taikomas teisėtumo tikrinimas. Tai yra ir miškotvarkos skyrius (koncesininkus arba medienos naudojimo leidimo turėtojus, bendruomenių miškų leidimo turėtojus, privačius miškų ir (arba) žemės savininkus) ir su miškininkyste susijusią pramonę. Miškotvarkos skyriai ir su miškininkyste susijusios pramonės šakos turi atitikti taikomą MTUS standartą. Eksporto tikslais su miškininkyste susijusios pramonės šakos turi atitikti eksporto licencijų reikalavimus. Sistema suteikia galimybę audituojamiesiems subjektams teikti apeliacijas LP arba LV dėl audito vykdymo arba rezultatų.
 4.5. Nepriklausomas stebėtojas
 Pilietinė visuomenė atlieka itin svarbų vaidmenį vykdant nepriklausomą MTUS stebėseną. Nepriklausomo stebėtojo išvados gali būti naudojamos vykdant periodinį vertinimą, kurį reikalaujama vykdyti pagal šį Susitarimą.
 Su vertinimu susijusių pažeidimų atveju pilietinės visuomenės skundai tiesiogiai teikiami atitinkamai LP arba LV. Jeigu nepateikiamas tinkamas atsakymas į skundus, pilietinės visuomenės subjektai gali pateikti ataskaitą NAĮ. Su akreditacija susijusių pažeidimų atveju skundai teikiami tiesiogiai NAĮ. Jeigu pilietinės visuomenės subjektai nustato veiklos vykdytojų pažeidimus, jie gali pateikti skundus atitinkamai LP arba LV.
 4.6. Vyriausybė
 Miškininkystės ministerija reglamentuoja MTUS ir leidžia akredituotoms LP vykdyti tvarios miškotvarkos vertinimą, o LV – vykdyti teisėtumo tikrinimą ir išduoti patikrintus teisinius dokumentus.
 Be to, Miškininkystės ministerija taip pat valdo Licencijų informacijos skyrių, kuris yra atsakingas už informacijos mainus ir kuris gauna ir saugo atitinkamus duomenis ir informaciją apie patikrintų teisinių dokumentų išdavimą bei atsako į kompetentingų institucijų ar suinteresuotųjų šalių užklausas.
 5. TEISĖTUMO TIKRINIMAS
 5.1. Įžanga
 Indonezijos mediena laikoma teisėta, kai patikrinus nustatoma, kad jos kilmė ir gamybos procesas, taip pat paskesnė perdirbimo, transportavimo ir prekybos veikla atitinka visus taikomus Indonezijos įstatymus ir kitus teisės aktus, kaip nustatyta II priede. LV atlieka atitikties vertinimus, siekdama patikrinti atitiktį reikalavimams.
 5.2. Teisėtumo tikrinimo procesas
 Pagal ISO/IEC 65 vadovą ir MTUS gaires teisėtumo tikrinimo procesą sudaro šios dalys:
 Paraiška ir sutarties sudarymas. Leidimo turėtojas pateikia LV paraišką, kurioje apibrėžiama tikrinimo apimtis, leidimo turėtojo profilis ir kita reikiama informacija. Prieš pradedant patikrą leidimo turėtojas ir LV turi sudaryti sutartį, kurioje būtų nustatytos tikrinimo sąlygos.
 Patikros planas. Pasirašius patikros sutartį LV parengia patikros planą, kuriuo be kita ko paskiriama audito grupė, nustatoma patikros programa ir veiklos tvarkaraštis. Planas nusiunčiamas audituojamajam subjektui ir sutariama dėl patikros veiklos datų. Ši informacija iš anksto pateikiama nepriklausomiems stebėtojams LV ir Miškininkystės ministerijos interneto svetainėse arba žiniasklaidoje.
 Patikros veikla. Patikros auditą sudaro trys etapai: i) audito pradžios posėdis, (ii) dokumentų patikra ir stebėsena vietoje ir iii) baigiamasis audito posėdis.
 —
 Audito pražios posėdis. Su audituojamuoju subjektu aptariamas audito tikslas, apimtis, tvarkaraštis ir metodika siekiant audituojamajam subjektui suteikti galimybę užduoti klausimus apie patikros veiklos metodus ir vykdymą;
 —
 Dokumentų patikra ir stebėsenos vietoje etapas. Siekiant sukaupti duomenis apie tai, kaip audituojamasis subjektas laikosi Indonezijos MTUS reikalavimų, LV patikrina audituojamojo subjekto sistemas ir procedūras, atitinkamus dokumentus ir įrašus. LV atlieka patikras vietoje, siekdama patikrinti atitiktį, be kita ko vykdydama oficialių patikros ataskaitų kryžminį tikrinimą. LV taip pat tikrina audituojamojo subjekto medienos atsekamumo sistemą, siekdama remiantis tinkamais įrodymais įsitikinti, jog visa mediena atitinka teisėtumo reikalavimus.
 —
 Baigiamasis audito posėdis. Audituojamajam subjektui pateikiami patikros rezultatai, ypač susiję su bet kokiais reikalavimų nesilaikymo atvejais, kurie gali būti nustatyti. Audituojamasis subjektas gali iškelti klausimų dėl patikros rezultatų ir pateikti paaiškinimų dėl LV pateiktų duomenų.
 Ataskaitų rengimas ir sprendimų priėmimas. Audito grupė parengia patikros ataskaitą, laikydamasi Miškininkystės ministerijos nustatytos struktūros. Ataskaita pateikiama audituojamajam subjektui per keturiolika kalendorinių dienų nuo baigiamojo audito posėdžio. Ataskaitos kopija, kuri apima visų atvejų, kai nesilaikoma reikalavimų, aprašymą, pateikiama Miškininkystės ministerijai.
 Ši ataskaita visų pirma yra naudojama siekiant priimti sprendimą dėl LV patikros audito rezultatų. LV priima sprendimą, ar išduoti teisėtumo pažymėjimą, remdamasi audito grupės parengta patikros ataskaita.
 Reikalavimų nesilaikymo atvejais LV neišduos teisėtumo pažymėjimo, o tai gali užkirsti kelią medienai patekti į medienos, kurios teisėtumas patvirtintas, tiekimo grandinę. Išsprendęs reikalavimų nesilaikymo klausimą veiklos vykdytojas gali iš naujo teikti prašymą patikrinti teisėtumą.
 Tikrinimo metu LV nustatytus ir Miškininkystės ministerijai praneštais pažeidimų atvejais atsakingos valdžios institucijos taiko administracines arba teismines procedūras. Jei įtariama, kad veiklos vykdytojas pažeidė taisykles, nacionalinės, apylinkės ir rajonų valdžios institucijos gali nuspręsti sustabdyti veiklos vykdytojo veiklą.
 Teisėtumo pažymėjimo išdavimas ir pakartotinis pažymėjimo išdavimas. LV išduoda teisėtumo pažymėjimą, jeigu nustatoma, kad audituojamasis subjektas atitinka visus teisėtumo standarto rodiklius, įskaitant medienos tiekimo grandinės kontrolės taisykles.
 LV gali bet kuriuo metu Miškininkystės ministerijai pranešti apie išduotus, pakeistus ir panaikintus pažymėjimus ir pažymėjimus, kurių galiojimas sustabdytas, ir kas tris mėnesius pateikia ataskaitą. Miškininkystės ministerija šias ataskaitas skelbia savo interneto svetainėje.
 Teisėtumo pažymėjimas galioja trejų metų laikotarpiu, po kurio turi būti atliktas pakartotinis ūkio subjekto auditas naujam pažymėjimui gauti. Naujas pažymėjimas turi būti išduotas nepasibaigus esamo pažymėjimo galiojimui.
 Priežiūra. Ūkio subjektams, turintiems teisėtumo pažymėjimą, taikoma metinė priežiūra, vykdoma pagal pirmiau išdėstytos tikrinimo veiklos principus. LV taip pat gali atlikti priežiūros veiksmus iki planuojamo metinio audito, jeigu patikros apimtis buvo išplėsta.
 Priežiūros grupė parengia priežiūros ataskaitą. Ataskaitos kopija, įskaitant nustatytų atvejų, kai nesilaikoma reikalavimų, aprašymą, pateikiama Miškininkystės ministerijai. Vykdant priežiūrą nustačius reikalavimų nesilaikymo atvejų bus sustabdytas teisėtumo pažymėjimo galiojimas arba panaikintas pažymėjimas.
 Priežiūros metu LV nustatytus ir Miškininkystės ministerijai praneštų pažeidimų atvejais atitinkamos valdžios institucijos taiko administracines arba teismines procedūras.
 Specialūs auditai. Ūkio subjektai, turintys teisėtumo pažymėjimą, privalo LV pranešti apie bet kokius reikšmingus nuosavybės, struktūros, valdymo ir veiklos pasikeitimus, kurie daro poveikį jo teisėtumo tikrinimui pažymėjimo galiojimo laikotarpiu. LV gali atlikti specialius auditus, siekdama ištirti bet kokius skundus, pateiktus nepriklausomų stebėtojų, valdžios institucijų ar kitų suinteresuotųjų šalių, arba gavus ūkio subjekto ataskaitą apie pasikeitimus, kurie turi įtakos jo teisėtumo kontrolei.
 5.3. Vyriausybės atsakomybė už vykdymą
 Miškininkystės ministerija ir apylinkių bei rajonų miškų tarnybos yra atsakingos už medienos tiekimo grandinės kontrolę ir susijusių dokumentų (pvz., metinių darbo planų, rąstų kirtimo ataskaitų, rąstų balanso ataskaitų, transportavimo dokumentų, rąstų, žaliavų ar perdirbtų produktų balanso ataskaitas ir produkcijos dokumentų) patikrą. Neatitikimų atveju miškininkystės pareigūnai gali sustabdyti kontrolės dokumentų patvirtinimą ir taip sustabdyti veiklos vykdymą.
 Miškininkystės pareigūnų arba nepriklausomų stebėtojų nustatyti pažeidimai pranešami LV. LV, atlikusi patikrinimus, gali sustabdyti išduoto teisėtumo pažymėjimo galiojimą arba jį panaikinti. Miškininkystės pareigūnai gali imtis tinkamų tolesnių veiksmų pagal reguliavimo procedūras.
 Miškininkystės ministerija taip pat gauna patikros ataskaitų bei paskesnių priežiūros ir specialių LV išduotų auditų ataskaitų kopijas. LV, miškininkystės pareigūnų arba nepriklausomų stebėtojų nustatyti pažeidimų atvejais taikomos administracinės ir teisminės procedūros. Jei įtariama, kad veiklos vykdytojas pažeidė taisykles, nacionalinės, apylinkės ir rajonų valdžios institucijos gali nuspręsti sustabdyti arba nutraukti veiklos vykdytojo veiklą.
 6. FLEGT LICENCIJŲ IŠDAVIMAS
 Indonezijos FLEGT licencija vadinama patvirtintu teisiniu dokumentu (angl. V-Legal Document). Tai yra eksporto licencija, kuria teikiama įrodymų, kad eksportuoti medienos produktai atitinka Indonezijos teisėtumo reikalavimus, kaip nustatyta II priede, ir buvo gauti per tiekimo grandinę, kurioje vykdoma tinkama kontrolė, apsauganti nuo medienos iš nežinomų šaltinių patekimo. Patikrintą teisinį dokumentą išduoda LV, kurios veikia kaip licencijas išduodančios institucijos, ir jis bus naudojamas kaip FLEGT licencija siuntų į Sąjungą atveju, kai tik Šalys sutars pradėti taikyti FLEGT licencijavimo schemą.
 Indonezija aiškiai apibrėš patikrintų teisinių dokumentų išdavimo tvarką ir informuos apie šias procedūras eksportuotojus ir visas kitas susijusias šalis per licencijavimo institucijų (LV) ir Miškininkystės ministerijos interneto svetainę.
 Miškininkystės ministerija sukūrė Licencijų informacijos skyrių, siekdama, kad būtų tvarkoma duomenų bazė, į kurią būtų įtraukti visi patikrintų teisinių dokumentų ir LV nustatytos neatitikties reikalavimams ataskaitų kopijos. Patikrinto teisinio dokumento arba FLEGT licencijos autentiškumo, išsamumo ir galiojimo tyrimo atveju Sąjungos kompetentingos institucijos kreipsis į Miškininkystės ministerijos Licencijų informacijos skyrių, prašydamos pateikti išsamesnių paaiškinimų. Šis skyrius susisieks su atitinkama LV. Gavęs informaciją iš LV, Licencijų informacijos skyrius atsakys kompetentingoms institucijoms.
 Patikrintas teisinis dokumentas išduodamas toje vietoje, kurioje eksporto siunta yra nustatoma, prieš pervežant į eksporto vietą. Taikoma tvarka nurodoma toliau.
 6.1.
 Patikrintą teisinį dokumentą išduoda LV, kuri yra sudariusi sutartį su eksportuotoju dėl eksportuotinų medienos produktų siuntos.
 6.2.
 Per eksportuotojo vidaus atsekamumo sistemą pateikiami įrodymai dėl eksportuojamos medienos, kuriai išduota eksporto licencija, teisėtumo. Ši sistema turi apimti bent jau visas su tiekimo grandine susijusias kontrolės priemonės nuo tada, kai žaliavos (pvz., rąstai arba pusiau perdirbti produktai) buvo išsiųstos į perdirbimo gamyklą, pačioje gamyklos teritorijoje ir nuo gamyklos iki eksporto vietos.
 6.2.1.
 Pirminio perdirbimo pramonės atveju eksportuotojo atsekamumo sistema turi apimti bent jau transportavimą iš laikinos rąstų saugyklos ar rąstų sandėlio ir visus vėlesnius etapus iki eksporto vietos.
 6.2.2.
 Antrinio perdirbimo atveju atsekamumo sistema turi apimti bent jau transportavimą iš pirminio perdirbimo vietos ir visus vėlesnius etapus iki eksporto vietos.
 6.2.3.
 Jeigu atsekamumo sistemą tvarko eksportuotojas, bet kuris ankstesnis tiekimo grandinės etapas, kaip nurodyta 6.2.1 ir 6.2.2 punktuose, taip pat turi būti įtrauktas į eksportuotojo vidaus atsekamumo sistemą.
 6.2.4.
 Jeigu ją tvarko kitas nei eksportuotojas juridinis subjektas, LV patikrina, kad ankstesni tiekimo grandinės etapai, kaip nurodyta 6.2.1 ir 6.2.2 punktuose, būtų kontroliuojami eksportuotojo tiekėjo (-ų) arba tolesnio tiekėjo (-ų), ir kad transporto dokumentuose būtų nurodyta, ar mediena gauta (arba negauta) iš kirtavietės, kurios teisėtumo pažymėjimas nesuteiktas.
 6.2.5.
 Kad būtų išduotas patikrintas teisinis dokumentas, visi eksportuotojo tiekimo grandinės, susijusios su siunta, tiekėjai turi turėti galiojantį teisėtumo arba tvarios miškotvarkos pažymėjimą ir turi įrodyti, kad visais tiekimo grandinės etapais mediena, kurios teisėtumas patikrintas, buvo laikoma atskirai nuo prekių, kurios tiekiamos be galiojančio teisėtumo ar tvarios miškotvarkos pažymėjimo.
 6.3.
 Siekdama gauti patikrintą teisinį dokumentą bendrovė turi būti registruota kaip eksportuotoja (ETPIK turėtoja), kuriai išduotas galiojantis teisėtumo pažymėjimas. ETPIK turėtojas pateikia paraišką LV, pridėdamas šiuos dokumentus, kuriais įrodoma, kad produkto sudėtyje esanti medienos žaliava gauta tik iš patikrintų ir teisėtų šaltinių:
 6.3.1.
 visų nuo paskutiniojo audito atlikimo (daugiausiai 12 mėnesių laikotarpiu) gamyklos gautų medienos ar žaliavų transportavimo dokumentų suvestinę; taip pat
 6.3.2.
 nuo paskutinio audito (daugiausiai 12 mėnesių laikotarpiu) medienos ar žaliavų balanso ataskaitas ir perdirbtos medienos balanso ataskaitas.
 6.4.
 Tada LV atlieka šiuos tikrinimo veiksmus:
 6.4.1.
 duomenų sutikrinimą, remdamasi transportavimo dokumentų suvestinėmis, medienos ar žaliavų balanso ataskaita ir perdirbtos medienos balanso ataskaita;
 6.4.2.
 panaudojimo normos pagal kiekvieno produkto tipą kontrolės veiksmus, remdamasi medienos ar žaliavų balanso ataskaitos ir perdirbtos medienos balanso ataskaitos analize;
 6.4.3.
 prireikus, po duomenų sutikrinimo gali būti rengiami apsilankymai vietoje, siekiant užtikrinti suderinamumą su patikrintame teisiniame dokumente pateiktina informacija. Tai gali būti daroma atliekant eksporto siuntų imties patikrą ir tikrinant gamyklos veiklą bei duomenų registravimą.
 6.5.
 Patikros rezultatai:
 6.5.1.
 Jei ETPIK turėtojas laikosi teisėtumo ir tiekimo grandinės reikalavimų, LV išduoda IV priede nurodytos formos patikrintą teisinį dokumentą.
 6.5.2.
 Pirmiau minėtus reikalavimus atitinkančiam ETPIK turėtojui leidžiama ant produktų ir (arba) pakuočių naudoti atitikties ženklą. Rengiamos atitikties ženklo naudojimo gairės.
 6.5.3.
 Jei ETPIK turėtojas neatitinka teisėtumo ir tiekimo grandinės reikalavimų, LV vietoj patikrinto teisinio dokumento parengia neatitikties reikalavimams ataskaitą.
 6.6.
 LV turi:
 6.6.1.
 per dvidešimt keturias valandas nuo to momento, kai buvo priimtas sprendimas, Miškininkystės ministerijai pateikti patikrinto teisinio dokumento arba neatitikties reikalavimams ataskaitos kopiją;
 6.6.2.
 kartą per tris mėnesius Miškininkystės ministerijai pateikti išsamią ataskaitą ir viešą ataskaitos santrauką, kurioje nurodoma, kiek patikrintų teisinių dokumentų išduota ir kiek bei kokios rūšies neatitikimų nustatyta; jų kopijos pateikiamos NAĮ, Prekybos ministerijai ir Pramonės ministerijai.
 7. STEBĖSENA
 Indonezijos MTUS apima pilietinės visuomenės stebėseną (nepriklausoma stebėseną) ir išsamų vertinimą. Siekiant sistemą FLEGT SPS atveju padaryti dar patikimesnę, pridedamas periodinio vertinimo elementas.
 Nepriklausomą vertinimą atlieka pilietinė visuomenė, ir taip įvertinama, kaip veiklos vykdytojai, LP ir LV laikosi Indonezijos MTUS reikalavimų, įskaitant akreditacijos standartus ir gaires. Pilietinė visuomenė šiuo tikslu apibrėžiama kaip Indonezijos teisiniai subjektai, įskaitant miškininkystės NVO, miško vietovėse ir aplink jas gyvenančias bendruomenes ir atskirus Indonezijos piliečius.
 Išsamų vertinimą atlieka įvairių suinteresuotųjų šalių grupė, kuri peržiūri Indonezijos MTUS ir nustato trūkumus bei galimus Miškininkystės ministerijos reikalaujamus sistemos patobulinimus.
 Periodiniu vertinimu siekiama teikti nepriklausomą patikinimą, kad Indonezijos MTUS veikia kaip nurodyta, taip padidinant išduotų FLEGT licencijų patikimumą. Atliekant periodinį vertinimą naudojamasi nepriklausomo vertinimo ir išsamaus vertinimo išvadomis ir rekomendacijomis. Periodinio vertinimo sąlygos yra nustatytos VI priede.
 Priedėlis
 TIEKIMO GRANDINĖS KONTROLĖ
 1. IŠ VALSTYBINIŲ MIŠKŲ GAUTOS MEDIENOS TIEKIMO GRANDINĖS VEIKLOS KONTROLĖS APRAŠYMAS
 1.1. Kirtavietė
 a)
 Pagrindinė veikla:
 —
 leidimo turėtojas atlieka medienos inventorizaciją (medžių inventorizaciją);
 —
 leidimo turėtojas parengia medienos inventorizacijos ataskaitą;
 —
 rajono miškininkystės pareigūnas patikrina ir patvirtina medienos inventorizacijos ataskaitą;
 —
 leidimo turėtojas pateikia pasiūlytą metinį darbo planą;
 —
 apylinkės miškininkystės pareigūnas patvirtina metinį darbo planą;
 —
 leidimo turėtojas atlieka miško kirtimo darbus, įskaitant rąstų vilkimą į laikiną rąstų saugyklą.
 b)
 Procedūros:
 —
 leidimo turėtojas atlieka medienos inventorizaciją (medžių inventorizaciją) naudodamas korteles. Šios kortelės susideda iš trijų atskiriamų dalių, tvirtinamų prie kelmo, nukirsto rąsto ir veiklos vykdytojo ataskaitos. Kiekvienoje dalyje pateikiama medienai sekti reikalinga informacija, įskaitant medžio numerį ir vietą;
 —
 leidimo turėtojas parengia medienos inventorizacijos ataskaitą, kurioje, naudojant oficialias Miškininkystės ministerijos formas, pateikiama informacija apie kertamų medžių skaičių, numatomą apimtį, preliminariai nustatytas rūšis ir kirstinų medžių vietą, taip pat tos informacijos santrauka;
 —
 leidimo turėtojas pateikia medienos inventorizacijos ataskaitą rajono miškininkystės pareigūnui. Pareigūnas atlieka imtimi grindžiamą dokumentų patikrą pagal medienos inventorizacijos ataskaitą ir patikrą vietoje. Jeigu viskas tvarkoje, pareigūnas ataskaitą patvirtina;
 —
 medienos inventorizacijos ataskaita remiamasi siūlomame metiniame darbo plane, kurį rengia leidimo turėtojas ir pateikia apylinkės miškininkystės pareigūnui peržiūrėti ir patvirtinti. Pareigūnas peržiūri siūlomą metinį darbo planą ir jį sutikrina su patvirtinta medienos inventorizacijos ataskaita ir, jeigu viskas yra tvarkoje, darbo planą patvirtina;
 —
 kai pareigūnas patvirtina metinį darbo planą, leidimo turėtojas gali pradėti medžių kirtimo darbus;
 —
 kirtimo darbų metu naudojamos kortelės, siekiant užtikrinti, kad rąstas yra iš patvirtintos kirtavietės, kaip aprašyta pirmiau.
 1.2. Laikina rąstų saugykla
 a)
 Pagrindinė veikla:
 —
 prireikus, rąstų pjovimas ir ženklinimas, atliekamas leidimo turėtojo, siekiant užtikrinti suderinamumą su rąstų gamybos ataskaita;
 —
 leidimo turėtojas matuoja rąstų tūrį ir rūšiuoja pagal kokybę;
 —
 leidimo turėtojas parengia rąstų sąrašą;
 —
 leidimo turėtojas teikia siūlomą rąstų gamybos ataskaitą;
 —
 rajono miškininkystės pareigūnas patvirtina rąstų gamybos ataskaitą.
 b)
 Procedūros:
 —
 leidimo turėtojas paženklina visus supjaustytus rąstus;
 —
 nuolatinį fizinį rąstų ženklinimą sudaro pirminis medžio identifikavimo numeris ir kiti ženklai, leidžiantys rąstą susieti su patvirtinta kirtaviete;
 —
 leidimo turėtojas išmatuoja visų rąstų tūrį ir rūšiuoja pagal kokybę bei įrašo rąstų duomenis į rąstų sąrašą, naudodamas oficialią Miškininkystės ministerijos formą;
 —
 remdamasis rąstų sąrašu leidimo turėtojas parengia periodinę rąstų gamybos ataskaitą ir ataskaitos santrauką, naudodamas oficialias Miškininkystės ministerijos formas;
 —
 leidimo turėtojas reguliariai pateikia rąstų gamybos ataskaitą ir santrauką rajono miškininkystės pareigūnui, kad šis jas patvirtintų;
 —
 rajono miškininkystės pareigūnas fiziškai patikrina ataskaitų imtį. Fizinės patikros rezultatai susumuojami rąstų patikros sąraše, naudojant oficialią Miškininkystės ministerijos formą;
 —
 jeigu fizinės patikros rezultatai yra teigiami, pareigūnas patvirtina rąstų gamybos ataskaitą;
 —
 pareigūnui patikrinus rąstus, jie sukraunami atskirai nuo nepatikrintų rąstų;
 —
 rąstų gamybos ataskaita naudojama apskaičiuojant reikiamą miško išteklių mokestį ir mokestį Miško atkūrimo fondui (jei taikoma).
 c)
 Duomenų sutikrinimas:
 Natūralaus miško koncesijų atveju –
 rajono miškininkystės pareigūnas sutikrina išvežtų ir rąstų gamybos ataskaitoje deklaruotų rąstų skaičių, korteles ir bendrą visų rąstų tūrį su metiniame darbo plane patvirtintomis kvotomis.
 Želdinamų miškų koncesijos atveju:
 rajono miškininkystės pareigūnas sutikrina išvežtų ir rąstų gamybos ataskaitoje deklaruotų rąstų bendrą tūrį su metiniame darbo plane patvirtintomis kvotomis.
 1.3. Rąstų sandėlis
 Rąstai transportuojami iš laikinos rąstų saugyklos į rąstų sandėlius ir tada arba tiesiogiai transportuojami į perdirbimo gamyklą arba į tarpinį sandėlį.
 a)
 Pagrindinė veikla:
 —
 leidimo turėtojas parengia rąstų sąrašą;
 —
 rajono miškininkystės tarnyba išrašo sąskaitas faktūras ir leidimo turėtojas sumoka atitinkamą sumą į Miško išteklių atkūrimo fondą ir atitinkamą miško išteklių mokestį. Remdamasis rąstų sąrašu rajono miškininkystės pareigūnas atlieka patikrą vietoje;
 —
 jeigu patikros vietoje rezultatas yra teigiamas, pareigūnas išduoda rąstų transportavimo dokumentą, prie kurio pridedamas rąstų sąrašas;
 —
 leidimo turėtojas parengia rąstų balanso ataskaitą.
 b)
 Procedūros:
 —
 leidimo turėtojas rajono miškininkystės pareigūnui, atsakingam už sąskaitų išrašymą, pateikia prašymą pagal prie prašymo pridedamą rąstų sąrašą nustatyti reikiamus mokesčius;
 —
 remiantis minėtu prašymu, rajono miškininkystės pareigūnas išrašo sąskaitą faktūrą arba sąskaitas faktūras, kurias leidimo turėtojas turi sumokėti;
 —
 leidimo turėtojas sumoka sumą, nustatytą Miško išteklių mokesčio ir (arba) atželdinimo fondo sąskaitoje (-ose) faktūroje (-ose), o rajono miškininkystės pareigūnas išduoda šį mokėjimą patvirtinantį kvitą (-us);
 —
 leidimo turėtojas pateikia prašymą išduoti rąstų transportavimo dokumentus, kartu pateikdamas mokėjimo kvitą, rąstų sąrašą ir rąstų balanso ataskaitą;
 —
 rajono miškininkystės pareigūnas vykdo vežtinų rąstų administracines ir fizines patikras ir parengia patikros ataskaitą;
 —
 jeigu patikros rezultatai teigiami, rajono miškininkystės pareigūnas išduoda rąstų transportavimo dokumentus;
 —
 leidimo turėtojas parengia (atnaujina) rąstų balanso ataskaitą, siekdamas užregistruoti rąstų sandėlyje gaunamų, saugomų ir išvežamų rąstų kiekį.
 c)
 Duomenų sutikrinimas
 Rajono miškininkystės pareigūnas patikrina rąstų balanso ataskaitą, palygindamas į sandėlį atvežtų, iš jo išvežtų ir jame laikomų rąstų kiekį, remdamasis rąstų gamybos ataskaitomis ir atitinkamais rąstų transportavimo dokumentais.
 1.4. Tarpinis rąstų sandėlis
 Tarpiniai rąstų sandėliai naudojami, jei rąstai nevežami iš pagal koncesijos sutartį naudojamos teritorijos tiesiai į gamyklą. Tarpiniai rąstų sandėliai naudojami visų pirma rąstų gabenimui tarp salų arba jei keičiama transporto rūšis.
 Leidimą įsteigti tarpinį rąstų sandėlį suteikia miškininkystės pareigūnas, remdamasis leidimo turėtojo pateiktu pasiūlymu. Tarpinio rąstų sandėlio leidimas galioja penkerius metus, tačiau gali būti pratęstas miško pareigūnui persvarsčius ir patvirtinus jo trukmę.
 a)
 Pagrindinė veikla:
 —
 pareigūnas nutraukia rąstų transportavimo dokumento galiojimą;
 —
 leidimo turėtojas parengia rąstų balanso ataskaitą;
 —
 leidimo turėtojas parengia rąstų sąrašą;
 —
 leidimo turėtojas užpildo rąstų transportavimo dokumentą pagal Miškininkystės ministerijos pateiktą formą.
 b)
 Procedūros
 —
 rajono miškininkystės pareigūnas fiziškai patikrina atvežamų rąstų skaičių, rūšis ir matmenis, juos suskaičiuodamas arba, jeigu rąstų skaičius didesnis kaip 100, imties pagrindu;
 —
 jeigu patikros rezultatai teigiami, pareigūnas nutraukia įvežamų rąstų transportavimo dokumento galiojimą;
 —
 leidimo turėtojas parengia rąstų balanso ataskaitą kaip priemonę kontroliuoti rąstų atvežimą į tarpinį rąstų sandėlį ir išvežimą iš jo;
 —
 išvežamų rąstų atveju leidimo turėtojas parengia rąstų sąrašą, kuris yra susietas su ankstesniais rąstų transportavimo dokumentais;
 —
 leidimo turėtojas užpildo rąstų transportavimo dokumentą, skirtą rąstams pervežti iš tarpinio rąstų sandėlio.
 c)
 Duomenų sutikrinimas
 Rajono miškininkystės pareigūnas patikrina iš rąstų sandėlio vežamų rąstų ir į tarpinį rąstų sandėlį atvežamų rąstų skaičiaus atitikimą.
 Leidimo turėtojas atnaujina rąstų balanso ataskaitą, kurioje įrašomi rąstų įvežimo į tarpinį rąstų sandėlį, išvežimo iš jo ir laikymo jame duomenys, remiantis atitinkamais rąstų transportavimo dokumentais.
 2. IŠ PRIVAČIŲ MIŠKŲ (ŽEMĖS) GAUTOS MEDIENOS TIEKIMO GRANDINĖS VEIKLOS KONTROLĖS APRAŠYMAS
 Miško kirtimo darbai privačiuose miškuose (žemėje) yra reglamentuojami Miškininkystės ministro reglamentu P.30/Menhut II/2012 (toliau – reglamentas).
 Nėra jokių teisinių reikalavimų privatiems miškų (žemės) savininkams pritvirtinti identifikavimo ženklus ant kirsti atrinktų medžių arba ant rąstų. Paprastai privačios nuosavybės miškuose (žemėje) nukirsta mediena rąstų sandėliuose ir tarpiniuose rąstų sandėliuose nelaikoma.
 Medienos iš privačių miškų ar žemės kontrolės procedūros skiriasi priklausomai nuo to, ar rąstai gauti iš medžių, augusių žemės nuosavybės teisės gavimo metu, ar rąstai gauti iš medžių, pasodintų nuo tada, kai žemės nuosavybės teisė buvo gauta. Jos taip pat priklauso nuo nukirstų medžių rūšies. Miško išteklių mokestis ir mokestis miško atželdinimo fondui taikomi rąstų iš medžių, kurie augo toje teritorijoje, kai žemės nuosavybės teisė buvo suteikta, atveju, tačiau netaikomi rąstų iš medžių, kurie buvo pasodinti po žemės nuosavybės teisių suteikimo, atveju.
 Kai rąstai gauti iš medžių, pasodintų po žemės nuosavybės teisių suteikimo, galimi du scenarijai:
 —
 reglamento 5 straipsnio 1 dalyje išvardytų rūšių atveju savininkas parengia sąskaitą faktūrą, kuri yra transportavimo dokumentas;
 —
 kitų rūšių atveju transportavimo dokumentą išduoda kaimo vadovas arba paskirtas pareigūnas.
 Kai rąstai gaunami iš medžių, augusių toje vietoje prieš suteikiant žemės nuosavybės teises, rajono miškininkystės pareigūnas išduoda transportavimo dokumentą.
 Kirtavietė / laikina rąstų saugykla
 a)
 Pagrindinė veikla:
 —
 nuosavybės teisių pripažinimas;
 —
 prireikus, supjaustymas;
 —
 matavimas;
 —
 rąstų sąrašo parengimas;
 —
 rajono miškininkystės tarnyba išrašo sąskaitas faktūras ir savininkas sumoka sąskaitoje faktūroje nurodytą sumą Miško išteklių mokestį ir (arba) mokestį miško atželdinimo fondui;
 —
 transportavimo dokumento išdavimas arba parengimas.
 b)
 Procedūros:
 —
 privataus miško ar žemės savininkas prašo pripažinti jo nuosavybės teises;
 —
 kai miško ir žemės nuosavybės teisė yra pripažinta, savininkas, atlikus rąstų matavimus, parengia rąstų sąrašą.
 Kai rąstai gaunami iš medžių, augusių toje vietoje prieš suteikiant žemės nuosavybės teises:
 —
 savininkas rajono miškininkystės pareigūnui pateikia rąstų sąrašą ir prašymą sumokėti miško išteklių mokestį ir mokestį Miško atželdinimo fondui;
 —
 pareigūnas atlieka dokumentų patikrą ir fizinę rąstų patikrą (matmenų, nustatytų rūšių ir rąstų skaičiaus);
 —
 jeigu dokumentų patikros ir fizinės patikros rezultatai teigiami, rajono miškininkystės pareigūnas išduoda miško išteklių mokesčio ir mokesčio Miško atželdinimo fondui sąskaitą faktūrą, pagal kurią savininkas turi sumokėti mokestį;
 —
 žemės savininkas kaimo vadovui pateikia miško išteklių mokesčio ir mokesčio Miško atželdinimo fondui sumokėjimo kvitą, kartu su prašymu išduoti rąstų transportavimo dokumentą;
 —
 kaimo vadovas atlieka dokumentų patikrą ir fizinę rąstų patikrą (matmenų, nustatytų rūšių ir rąstų skaičiaus);
 —
 remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, kaimo vadovas išduoda rąstų transportavimo dokumentą;
 Jeigu rąstai gauti iš medžių, pasodintų po žemės nuosavybės teisės suteikimo:
 reglamento 5 straipsnio 1 dalyje išvardytų rūšių atveju –
 —
 savininkas paženklina rąstus ir nustato jų rūšis;
 —
 savininkas parengia rąstų sąrašą;
 —
 remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, savininkas parengia sąskaitas faktūras pagal Miškininkystės ministerijos pateiktą formą, kuri taip pat naudojama kaip transportavimo dokumentas;
 kitų reglamento 5 straipsnio 1 dalyje neišvardytų rūšių atveju –
 —
 savininkas paženklina rąstus ir nustato jų rūšis;
 —
 savininkas parengia rąstų sąrašą. Savininkas pateikia rąstų sąrašą ir prašymą išduoti rąstų transportavimo dokumentą kaimo vadovui ar paskirtam pareigūnui;
 —
 kaimo vadovas arba paskirtas pareigūnas atlieka dokumentų patikrą ir fizinę rąstų patikrą (nustatytų rūšių, rąstų skaičius, kirtimo vietos);
 —
 remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, kaimo vadovas arba paskirtas pareigūnas išduoda rąstų transportavimo dokumentą pagal Miškininkystės ministerijos pateiktą formą;
 c)
 Duomenų sutikrinimas
 Kaimo vadovas, paskirtas pareigūnas arba rajono miškininkystės pareigūnas palygina nukirstų rąstų kiekį su rąstų sąrašu.
 3. PRAMONEI IR EKSPORTUI SKIRTOS MEDIENOS TIEKIMO GRANDINĖS VEIKLOS KONTROLĖS APRAŠYMAS
 3.1. Pirminio perdirbimo / integruota pramonė
 a)
 Pagrindinė veikla:
 —
 perdirbimo gamykla parengia rąstų balanso ataskaitą;
 —
 rajono miškininkystės pareigūnas atlieka fizinę rąstų patikrą;
 —
 pareigūnas nutraukia rąstų transportavimo dokumento galiojimą;
 —
 gamykla parengia žaliavų ir produktų išeigos ataskaitą;
 —
 gamykla parengia perdirbtos medienos balanso ataskaitą;
 —
 gamykla užpildo medienos produktų transportavimo dokumentą pagal Miškininkystės ministerijos pateiktą formą;
 —
 parengiama gamyklos medienos produktų pardavimo ataskaita.
 b)
 Procedūros:
 —
 gamykla parengia rąstų balanso ataskaitą kaip priemonę fiksuoti rąstų srautus į gamyklą ir jos viduje;
 —
 gamykla rajono miškininkystės pareigūnui pateikia rąstų transportavimo dokumentų, atitinkančių kiekvieną gamyklos gautą rąstų partiją, kopijas;
 —
 pareigūnas patikrina ataskaitų informaciją, palygindamas ją su fiziniais produktais. Tai gali būti daroma imties pagrindu, jeigu yra daugiau kaip 100 vienetų;
 —
 jeigu patikros rezultatai teigiami, pareigūnas nutraukia rąstų transportavimo dokumentų galiojimą;
 —
 pareigūnas įtraukia į bylą rąstų transportavimo dokumentų kopijas ir pagal Miškininkystės ministerijos formą parengia rąstų transportavimo dokumentų suvestinį sąrašą;
 —
 rąstų transportavimo dokumentų, kurių galiojimą pareigūnas nutraukė, kopijos perduodamos bendrovei, kad ši jas įtrauktų į bylą;
 —
 rąstų transportavimo dokumentų santrauka kiekvieno mėnesio pabaigoje pateikiama apylinkės miškininkystės tarnybai;
 —
 gamykla parengia gamybos linijos žaliavų ir produktų išeigos ataskaitą, siekiant kontroliuoti rąstų sąnaudas ir medienos produktų apimtį bei apskaičiuoti panaudojimo normą;
 —
 gamykla parengia perdirbtos medienos balanso ataskaitą, siekiant registruoti medienos produktų srautus gamyklos viduje, iš jos bei atsargų kiekius;
 —
 bendrovė arba gamykla apylinkės miškininkystės tarnybai reguliariai siunčia gamyklos pardavimo ataskaitas.
 c)
 Duomenų sutikrinimas
 Bendrovė patikrina rąstų balanso ataskaitą, palygindama įvežamų, išvežamų ir saugomų rąstų duomenis, remdamasi rąstų transportavimo dokumentais.
 Gamybos išeigos ataskaita naudojama siekiant patikrinti gamybos linijos sąnaudas pagal produkcijos apimtį, o panaudojimo norma yra palyginama su paskelbta vidutine norma.
 Gamykla patikrina perdirbtų produktų balanso ataskaitą, palygindama produktų srautus į gamyklą, iš jos ir atsargų kiekį, remdamasi medienos produktų transportavimo dokumentais.
 Rajono miškininkystės pareigūnas patikrina bendrovės suderintus duomenis.
 3.2. Antrinio perdirbimo pramonė
 a)
 Pagrindinė veikla:
 —
 gamykla parengia perdirbtos medienos (pusgaminių) ir perdirbtų produktų balanso ataskaitas;
 —
 gamykla parengia sąskaitas faktūras, kurios taip pat naudojamos kaip perdirbtos medienos produktų transportavimo dokumentai;
 —
 gamykla parengia perdirbtos medienos balanso ataskaitą;
 —
 bendrovė arba gamykla parengia pardavimo ataskaitą.
 b)
 Procedūros:
 —
 gamykla įtraukia į bylą perdirbtos medienos transportavimo dokumentus (gaunamų medžiagų) ir parengia šių dokumentų santrauką, kuri pateikiama apylinkės miškininkystės pareigūnui;
 —
 gamykla naudoja gamybos linijų perdirbtos medienos ir perdirbtų produktų išeigos ataskaitas, siekdama registruoti medžiagų srautus į gamyklą, produkcijos apimtį ir apskaičiuoti žaliavų panaudojimo normą;
 —
 gamykla parengia perdirbtos medienos balanso ataskaitą, siekiant patikrinti medžiagų srautus į gamyklą, medienos produktų produkcijos apimtį ir turimas atsargas. Bendrovė arba gamykla parengia perdirbtų produktų sąskaitas faktūras, kurios taip pat naudojamos kaip transportavimo dokumentas, ir sąskaitų faktūrų kopijas įtraukia į bylą. Medienos produktų sąrašas pridedamas prie kiekvienos sąskaitos faktūros;
 —
 įmonė arba gamykla pardavimo ataskaitas siunčia apylinkės miškų tarnybai.
 c)
 Duomenų sutikrinimas
 Gamykla patikrina perdirbtos medienos balanso ataskaitą, palygindama medžiagų srautus į gamyklą, iš jos ir sandėliuojamų medžiagų kiekį, remdamasi perdirbtos medienos transportavimo dokumentais ir perdirbtos medienos išeigos ataskaita.
 Gamybos išeigos ataskaita naudojama siekiant patikrinti gamybos linijų sąnaudas ir produkcijos apimtį bei įvertinti panaudojimo normą.
 Gamykla patikrina perdirbtų produktų balanso ataskaitą, palygindama produktų srautus į gamyklą, iš jos ir produktų atsargų kiekį, remdamasi sąskaitomis faktūromis.
 Tai, kas išdėstyta pirmiau, tikrinama pagal Miškų naudojimo generalinio direktoriaus reglamentą P.8/VI-BPPHH/2011.
 4. EKSPORTAS
 Medienos, gautos iš valstybinių miškų ir privačių miškų arba žemės, procedūros ir sutikrinimo procesai yra tapatūs.
 a)
 Pagrindinė veikla:
 —
 Prekybos ministerija eksportuotojui išduoda miškininkystės pramonės produktų registruotų eksportuotojų sertifikatą (ETPIK);
 —
 eksportuotojas prašo išduoti kiekvienos eksporto siuntos patikrintą teisinį dokumentą/FLEGT licenciją;
 —
 LV patikrina, ar įvykdytos atitinkamos sąlygos ir išduoda patikrintą teisinį dokumentą/FLEGT licenciją;
 —
 eksportuotojas parengia savo eksporto deklaracijos dokumentą, kuris pateikiamas muitinei;
 —
 muitinė muitiniam įforminimui atlikti išduoda eksporto patvirtinimo dokumentą.
 b)
 Procedūros:
 —
 eksportuotojas prašo LV išduoti patikrintą teisinį dokumentą/FLEGT licenciją;
 —
 LV, atlikusi dokumentų ir fizinę patikrą, išduoda patikrintą teisinį dokumentą/FLEGT licenciją, siekdama užtikrinti, kad mediena arba medienos produktai gauti iš šaltinių, kurių teisėtumas patikrintas, ir kad jie pagaminti pagal II priede pateiktą teisėtumo apibrėžtį;
 —
 eksportuotojas muitinei patvirtinti pateikia eksporto deklaracijos dokumentą, prie kurio pridedama sąskaita faktūra, pakuočių sąrašas, eksporto muito sumokėjimo kvitas (Bukti Setor Bea Keluar) (jeigu reglamentuojama), ETPIK sertifikatas, patikrintas teisinis dokumentas/FLEGT licencija, eksporto leidimas (Surat Persetujuan Ekspor) (jeigu reglamentuojama), inspektorius ataskaita (jeigu reglamentuojama) ir CITES dokumentas (jeigu taikoma);
 —
 jeigu eksporto deklaracijos dokumento patikros rezultatai teigiami, muitinė išduoda eksporto patvirtinimo dokumentą (Nota Pelayanan Ekspor).
 VI PRIEDAS
 PERIODINIO VERTINIMO SĄLYGOS
 1. TIKSLAS
 Periodinis vertinimas yra nepriklausomos trečiosios šalies, vadinamos vertintoju, atliekamas nepriklausomas vertinimas. Periodinio vertinimo tikslas – užtikrinti, kad MTUS veiktų kaip nustatyta, padidinant pagal šį Susitarimą išduotų FLEGT licencijų patikimumą.
 2. APIMTIS
 Periodinis vertinimas apima:
 1.
 kontrolės priemonių veikimą nuo gamybos miške vietos iki medienos produktų eksporto vietos;
 2.
 duomenų valdymą ir MTUS grindžiamos medienos atsekamumo sistemas, FLEGT licencijų išdavimą bei šiam Susitarimui svarbius gamybos, licencijavimo ir prekybos statistinius duomenis.
 3. VERTINIMO ATASKAITOS
 Vykdant periodinį vertinimą parengiamos reguliarios ataskaitos, kuriose pateikiamos vertinimo išvados ir rekomendacijos dėl priemonių, kurių reikia imtis, kad būtų pašalintos vertinimu nustatytos spragos ir sistemos trūkumai.
 4. PAGRINDINĖ VEIKLA
 Periodinio vertinimo veikla be kita ko apima:
 a)
 kontrolės funkcijas vykdančių įstaigų atitikties auditą pagal MTUS nuostatas;
 b)
 tiekimo grandinės kontrolės priemonių nuo gamybos miške vietos iki eksporto iš Indonezijos vietos veiksmingumo įvertinimą;
 c)
 duomenų tvarkymo tinkamumo ir medienos atsekamumo sistemų, kuriomis remiama MTUS, vertinimą ir FLEGT licencijų išdavimą;
 d)
 reikalavimų nesilaikymo atvejų ir sistemos nesklandumų nustatymą ir registravimą bei reikiamų taisomųjų veiksmų paskyrimą;
 e)
 anksčiau nustatytų ir rekomenduotų taisomųjų veiksmų veiksmingo įgyvendinimo įvertinimą;
 f)
 išvadų Jungtiniam Susitarimo įgyvendinimo komitetui teikimą.
 5. VERTINIMO METODIKA
 5.1.
 Vertintojas naudoja dokumentuotą ir įrodymais pagrįstą metodiką, atitinkančią ISO/IEC 19011 arba tapataus standarto reikalavimus. Ji apima tinkamas susijusių dokumentų patikras, organizacijų, atsakingų už MTUS įgyvendinimą, veiklos procedūras ir įrašus, reikalavimų nesilaikymo atvejų ir sistemos trūkumų nustatymą ir prašymų dėl atitinkamų taisomųjų veiksmų išdavimą.
 5.2.
 Vertintojas be kita ko:
 a)
 peržiūri nepriklausomų vertinimo ir patikros įstaigų (LP ir LV) akreditacijos procesą;
 b)
 peržiūri dokumentais nustatytas kiekvienos įstaigos, susijusios su MTUS įgyvendinimo kontrolės, kuria siekiama užtikrinti jos išsamumą ir nuoseklumą, procedūras;
 c)
 išnagrinėja dokumentais nustatytas procedūras ir įrašus, įskaitant darbo praktiką, apsilankymo tarnybose, miško kirtimo vietovėse, rąstų sandėliuose ar baseinuose, miško kontrolės postuose, gamyklose ir eksporto bei importo vietose metu;
 d)
 išnagrinėja informaciją, surinktą reguliavimo ir vykdymą užtikrinančių įstaigų, LP ir LV bei kitų įstaigų, MTUS nustatytų reikalavimų laikymuisi tikrinti;
 e)
 išnagrinėja privačiojo sektoriaus organizacijų, susijusių su MTUS įgyvendinimu, duomenų rinkimo praktiką;
 f)
 įvertina galimybes gauti viešai prieinamą IX priede nurodytą informaciją, įskaitant informacijos atskleidimo tvarkos veiksmingumą;
 g)
 naudojasi nepriklausomos stebėsenos ir išsamaus vertinimo ataskaitų, taip pat nepriklausomo rinkos stebėtojo ataskaitų išvadomis ir rekomendacijomis;
 h)
 siekia sužinoti suinteresuotųjų šalių nuomonę ir pasinaudoti iš suinteresuotųjų šalių, kurios yra tiesiogiai ar netiesiogiai susijusios su MTUS įgyvendinimu, gauta informacija, taip pat
 i)
 naudoja tinkamus ėminių atrankos ir tikrinimo metodus, kad būtų galima įvertinti miškų reguliavimo agentūrų, LP ir LV, pramonės įmonių ir kitų atitinkamų visų lygmenų subjektų miškininkystės veiklą, tiekimo grandinės kontrolę, medienos perdirbimo ir eksporto licencijavimą, įskaitant kryžminius patikrinimus pagal Sąjungos teikiamą informaciją apie medienos importą iš Indonezijos, vykdančių subjektų darbą.
 6. VERTINTOJO KVALIFIKACIJA
 Vertintojas turi būti kompetentinga, nepriklausoma ir nešališka trečioji šalis, atitinkanti šiuos reikalavimus:
 a)
 vertintojas turi įrodyti kvalifikaciją ir gebėjimą atitikti ISO/IEC 65 vadovo ir ISO/IEC 17021 arba lygiaverčių standartų reikalavimus, įskaitant kvalifikaciją teikti vertinimo paslaugas, susijusias su miškų sektoriumi ir miško produktų tiekimo grandinėmis;
 b)
 vertintojas turi būti tiesiogiai nesusijęs su Indonezijos arba Sąjungos miškotvarka, medienos perdirbimu, prekyba mediena arba miškų sektoriaus kontrole;
 c)
 vertintojas turi būti nepriklausomas nuo visų kitų MTUS elementų, o Indonezijos miškų reguliavimo institucijos turi įdiegti sistemas, kad būtų išvengta interesų konflikto. Vertintojas turi pranešti apie bet kokį galintį kilti interesų konfliktą ir imtis veiksmingų priemonių jam sušvelninti;
 d)
 vertintojas ir jo darbuotojai, vykdantys vertinimo užduotis, turi būti įrodę turintys patirties vykdyti atogrąžų miško valdymo, medienos perdirbimo pramonės ir susijusių tiekimo grandinės kontrolės priemonių auditą;
 e)
 vertintojas turi būti nustatęs su veikla susijusių skundų priėmimo ir nagrinėjimo mechanizmą.
 7. ATASKAITŲ TEIKIMAS
 7.1.
 Periodinio vertinimo ataskaita apima: i) išsamią ataskaitą, kurią sudaro visa reikiama informacija apie vertinimą, jo išvadas (įskaitant reikalavimų nesilaikymo ir sistemos trūkumų atvejus) ir rekomendacijas; ii) viešą ataskaitos santrauką, paremtą visa ataskaita ir apimančią pagrindines išvadas ir rekomendacijas.
 7.2.
 Prieš skelbiant viešai, išsami ataskaita ir vieša ataskaitos santrauka teikiama JĮK, kad šis su jomis susipažintų ir jas patvirtintų.
 7.3.
 JĮK prašymu vertintojas turi suteikti papildomą informaciją, kad pagrįstų arba paaiškintų savo išvadas.
 7.4.
 Vertintojas turi pranešti JĮK apie visus gautus skundus ir veiksmus, kurių buvo imtasi jiems išspręsti.
 8. KONFIDENCIALUMAS
 Vykdydamas savo užduotis vertintojas turi išlaikyti gaunamų duomenų konfidencialumą.
 9. PASKYRIMAS, PERIODIŠKUMAS IR FINANSAVIMAS
 9.1.
 Vertintoją skiria Indonezija, JĮK pasikonsultavusi su Sąjunga.
 9.2.
 Periodinis vertinimas atliekamas ne rečiau kaip kas dvylika mėnesių, pradedant nuo pagal Susitarimo 14 straipsnio 5 dalies e punkte JĮK sutartos datos.
 9.3.
 Dėl periodinio vertinimo finansavimo sprendžia JĮK.
 VII PRIEDAS
 NEPRIKLAUSOMOS RINKOS STEBĖSENOS SĄLYGOS
 1. NEPRIKLAUSOMOS RINKOS STEBĖSENOS TIKSLAS
 Nepriklausoma rinkos stebėsena (NRS) yra nepriklausomos trečiosios šalies, vadinamos stebėtoju, vykdoma rinkos stebėsena. Nepriklausomos rinkos stebėsenos tikslas – surinkti informaciją apie Indonezijos medienos, kuriai suteikta FLEGT licencija, priėmimą Sąjungos rinkoje, ir ją analizuoti, taip pat peržiūrėti 2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 995/2010, kuriuo nustatomos veiklos vykdytojų, pateikiančių rinkai medieną ir medienos produktus, pareigos, bei susijusių iniciatyvų, kaip antai viešojo ir privataus pirkimo politikos, poveikį.
 2. TAIKYMO SRITIS
 NRS apima:
 2.1.
 Indonezijos medienos, kuriai suteikta FLEGT licencija, išleidimą į laisvą apyvartą įvežimo į Sąjungą punktuose;
 2.2.
 Indonezijos medienos, kuriai suteikta FLEGT licencija, pardavimo Sąjungos rinkoje rezultatus ir su rinka susijusių priemonių, kurių ėmėsi Sąjunga, atsižvelgdama į Indonezijos medienos, kuriai suteikta FLEGT licencija, paklausą, poveikį;
 2.3.
 medienos, kuriai nesuteikta FLEGT licencija, pardavimo Sąjungos rinkoje rezultatus ir su rinka susijusių priemonių, kurių ėmėsi Sąjunga, atsižvelgdama į medienos, kuriai suteikta FLEGT licencija, paklausą, poveikį;
 2.4.
 kitų su rinka susijusių priemonių, kurių ėmėsi Sąjunga, kaip antai viešojo pirkimo politikos, aplinkai nekenksmingos statybos kodeksų ir privačiojo sektoriaus veiksmų, kaip antai prekybos praktikos ir įmonių socialinės atsakomybės kodeksų, poveikio tyrimą.
 3. NRS ATASKAITOS
 Vykdant NRS teikiamos reguliarios ataskaitos Jungtiniam Susitarimo įgyvendinimo komitetui (JĮK), kuriose pateikiamos išvados ir rekomendacijos dėl priemonių, kuriomis siekiama stiprinti Indonezijos medienos, kuriai suteikta FLEGT licencija, padėtį Sąjungos rinkoje ir geriau įgyvendinti su rinka susijusias priemones, skirtas išvengti neteisėtos medienos patekimo į Sąjungos rinką.
 4. PAGRINDINĖ VEIKLA
 NRS be kita ko apima:
 4.1.
 vertinimą, kaip antai:
 a)
 politikos priemonių, skirtų kovoti su neteisėtos medienos prekyba Sąjungoje, įgyvendinimo pažangos ir poveikio vertinimą;
 b)
 medienos ir medienos produktų Sąjungos importo iš Indonezijos ir kitų SPS sudariusių ir SPS nesudariusių medieną eksportuojančių šalių tendencijų vertinimą;
 c)
 lobistinių grupių veiksmų, kurie gali turėti įtakos medienos ir medienos produktų paklausai, arba Indonezijos medienos produktų prekybos rinkų vertinimą;
 4.2.
 ataskaitų teikimo metu nustatytus faktus ir rekomendacijas JĮK.
 5. STEBĖSENOS METODIKA
 5.1.
 Stebėtojas taiko dokumentais ir duomenimis pagrįstą metodiką. Ji apima tinkamą reikiamų dokumentų analizę, turimų prekybos duomenų ir informacijos nenuoseklumo atvejų nustatymą ir išsamius pokalbius su atitinkamais veikėjais dėl pagrindinių poveikio rodiklių ir su rinka susijusių priemonių efektyvumo.
 5.2.
 Stebėtojas be kita ko stebi ir analizuoja:
 a)
 su mediena ir medienos produktais susijusią esamą padėtį ir tendencijas Sąjungos rinkoje;
 b)
 viešojo pirkimo politiką ir medienos bei medienos produktų, kuriems suteikta FLEGT licencija, taip pat medienos bei medienos produktų, kuriems nesuteikta FLEGT licencija, reglamentavimą;
 c)
 teisės aktus, darančius poveikį medienos pramonei, prekybai mediena ir medienos produktais Sąjungoje ir medienos bei medienos produktų importui į Sąjungą;
 d)
 medienos ir medienos produktų, kuriems suteikta FLEGT licencija, bei medienos ir medienos produktų, kuriems nesuteikta FLEGT licencija, kainų skirtumus Sąjungoje;
 e)
 medienos ir medienos produktų, kuriems suteikta FLEGT licencija, priėmimą Sąjungos rinkoje, įvaizdį ir rinkos dalį;
 f)
 medienos ir medienos produktų, kuriems suteikta FLEGT licencija, ir medienos ir medienos produktų, kuriems nesuteikta FLEGT licencija, importo iš Indonezijos, taip pat kitų SPS pasirašiusių ir SPS nepasirašiusių eksportuojančių šalių, apimties ir vertės statistinius duomenis ir tendencijas;
 g)
 teisinių priemonių ir procesų, kuriais kompetentingos institucijos ir pasienio kontrolės įstaigos Sąjungoje tvirtina FLEGT licencijas ir išleidžia siuntas į laisvą apyvartą bei skiria nuobaudas už reikalavimų nesilaikymą, aprašymus ir bet kokius pakeitimus;
 h)
 galimus sunkumus ir apribojimus, su kuriais susiduria eksportuotojai ir importuotojai, norėdami į Sąjungą atvežti medieną, kuriai suteikta FLEGT licencija;
 i)
 medienos, kuriai suteikta FLEGT licencija, skatinimo Sąjungoje kampanijų veiksmingumą;
 5.3.
 Stebėtojas rekomenduoja rinkos skatinimo veiksmus, kad būtų toliau gerinamas Indonezijos medienos, kuriai suteikta FLEGT licencija, priėmimas rinkoje.
 6. NEPRIKLAUSOMO RINKOS STEBĖTOJO KVALIFIKACIJOS
 Stebėtojas turi:
 a)
 būti nepriklausoma trečioji šalis, įrodžiusi savo profesionalumą ir sąžiningumą stebint Sąjungos medienos ir medienos produktų rinką ir susijusius prekybos aspektus;
 b)
 būti susipažinęs su Indonezijos medienos rinka ir prekyba jos mediena, visų pirma kietmedžiu, ir medienos produktais, ir tų Sąjungos šalių, kurios gamina panašius produktus, rinkomis ir prekyba;
 c)
 būti įdiegęs sistemas, padedančias išvengti interesų konfliktų. Stebėtojas praneša apie bet kokį galintį kilti interesų konfliktą ir imasi veiksmingų priemonių jam sušvelninti.
 7. ATASKAITŲ TEIKIMAS
 7.1.
 Ataskaitos teikiamos kas dvejus metus ir jas sudaro: i) išsami ataskaita, kurioje pateikiamos visos atitinkamos išvados ir rekomendacijos; ii) ataskaitos santrauka, parengta pagal išsamią ataskaitą.
 7.2.
 Prieš skelbiant viešai, išsami ataskaita ir ataskaitos santrauka teikiama JĮK, kad šis su jomis susipažintų ir jas patvirtintų.
 7.3.
 JĮK prašymu stebėtojas suteikia papildomą informaciją, kad pagrįstų arba paaiškintų savo išvadas.
 8. KONFIDENCIALUMAS
 Stebėtojas išlaiko duomenų, kuriuos jis gauna vykdydamas savo užduotis, konfidencialumą.
 9. PASKYRIMAS, PERIODIŠKUMAS IR FINANSAVIMAS
 9.1.
 Stebėtoją skiria Sąjunga, JĮK pasikonsultavusi su Indonezija.
 9.2.
 NRS atliekamas ne rečiau kaip kas dvidešimt keturis mėnesius, pradedant nuo pagal Susitarimo 14 straipsnio 5e dalį JĮK sutartos datos.
 9.3.
 Dėl NRS finansavimo sprendžia JĮK.
 VIII PRIEDAS
 INDONEZIJOS MEDIENOS TEISĖTUMO UŽTIKRINIMO SISTEMOS VEIKIMO VERTINIMO KRITERIJAI
 APLINKYBĖS
 Prieš pradedant išduoti FLEGT medienos eksporto į Sąjungą licencijas bus atliktas Indonezijos MTUS nepriklausomas techninis vertinimas. Šiuo techniniu vertinimu bus siekiama: i) išnagrinėti MTUS veikimą praktiškai, siekiant nustatyti, ar ja pasiekiama numatomų rezultatų ir ii) išnagrinėti bet kokius pakeitimus, padarytus MTUS po šio Susitarimo pasirašymo.
 Šio vertinimo kriterijai yra tokie.
 1.
 teisėtumo apibrėžtis;
 2.
 tiekimo grandinės kontrolė;
 3.
 tikrinimo procedūros;
 4.
 eksporto licencijų išdavimas;
 5.
 nepriklausoma stebėsena.
 1. TEISĖTUMO APIBRĖŽTIS
 Teisėtai pagaminta mediena turi būti apibrėžta pagal galiojančius Indonezijos teisės aktus. Naudojama apibrėžtis turi būti vienareikšmė, objektyviai patikrinama ir pritaikoma kasdienėje veikloje; be to, į ją turi būti įtraukti bent tie įstatymai ir kiti teisės aktai, kuriais reglamentuojamos šios sritys:
 —
 miško kirtimo teisės: teisių kirsti mišką suteikimas vyriausybės teisėtai nustatytose ir (arba) vyriausybės leidinyje paskelbtose ribose;
 —
 miško darbai: teisinių miškotvarkos reikalavimų laikymasis, taip pat susijusių aplinkosaugos ir darbo teisės aktų laikymasis;
 —
 rinkliavos ir mokesčiai: teisinių reikalavimų dėl mokesčių, gamtos išteklių naudojimo mokesčių ir rinkliavų, tiesiogiai susijusių su miško kirtimu ir miško kirtimo teisėmis, laikymasis;
 —
 kiti naudotojai: kitų šalių valdymo teisių arba žemės ir išteklių naudojimo teisių (jeigu tokios teisės yra), kurioms gali turėti įtakos teisių kirsti mišką suteikimas, paisymas;
 —
 prekyba ir muitai: teisinių prekybos ir muitinės procedūrų reikalavimų laikymasis.
 Pagrindiniai klausimai:
 —
 Ar nuo šio Susitarimo sudarymo buvo padaryta teisėtumo apibrėžties ir teisėtumo tikrinimo standartų pakeitimų?
 —
 Ar į II priede pateikiamą teisėtumo apibrėžtį įtraukti atitinkami darbo įstatymai ir kiti teisės aktai?
 Teisėtumo apibrėžties pakeitimų atveju pagrindiniai klausimai bus tokie:
 —
 Ar dėl šių pakeitimų buvo konsultuotasi su visomis susijusiomis suinteresuotosiomis šalimis ir ar atliekant bet kokius paskesnius teisėtumo tikrinimo sistemos pakeitimus buvo tinkamai atsižvelgta į jų nuomonę?
 —
 Ar galima aiškiai nustatyti teisinę priemonę, kuria pagrįstas kiekvienas naujas apibrėžties elementas? Ar nurodyti kriterijai ir rodikliai, kurie gali būti naudojami patikrinti, kaip laikomasi kiekvieno apibrėžties elemento? Ar kriterijai ir rodikliai yra aiškūs, objektyvūs ir pritaikomi kasdienėje veikloje?
 —
 Ar iš šių kriterijų ir rodiklių aiškiai matomos visų susijusių šalių funkcijos ir pareigos ir ar atliekant patikrą vertinami visų šalių veiklos rezultatai?
 —
 Ar į teisėtumo apibrėžtį įtraukti pagrindiniai galiojantys pirmiau nurodytų sričių įstatymai ir kiti teisės aktai? Jei ne, kodėl tam tikros įstatymų ir kitų teisės aktų sritys neįtrauktos į apibrėžtį?
 2. TIEKIMO GRANDINĖS KONTROLĖ
 Taikant tiekimo grandinės kontrolės sistemas turi būti užtikrintas patikimas medienos produktų atsekamumas per visą tiekimo grandinę nuo kirtavietės arba importo vietos iki eksporto vietos. Ne visuomet būtina užtikrinti fizinę galimybę atsekti rąsto, rąstų krovinio arba medienos produkto judėjimą nuo eksporto vietos iki kilmės miško, tačiau visuomet būtina užtikrinti atsekamumą nuo miško iki pirmosios surinkimo vietos (pvz., medienos terminalo arba perdirbimo įmonės).
 2.1. Naudojimo teisės
 Aiškiai nustatytos teritorijos, kuriose suteiktos teisės naudoti miško išteklius, ir įvardyti šių teisių turėtojai.
 Pagrindiniai klausimai:
 —
 Ar taikant kontrolės sistemą užtikrinama, kad į tiekimo grandinę patektų tik mediena, gauta iš miško teritorijos, kurios naudojimo teisės suteiktos ir yra galiojančios?
 —
 Ar taikant kontrolės sistemą užtikrinama, kad miško kirtimo darbus atliekančioms įmonėms būtų suteiktos tinkamos susijusių miško teritorijų naudojimo teisės?
 —
 Ar teisių kirsti mišką suteikimo procedūros ir informacija apie tokias teises, įskaitant informuojančią apie jų turėtojus, skelbiamos viešai?
 2.2. Tiekimo grandinės kontrolės metodai
 Parengtos veiksmingos medienos atsekamumo visoje tiekimo grandinėje nuo kirtavietės iki eksporto vietos priemonės. Gali būti taikomi įvairūs medienos identifikavimo metodai: nuo atskiriems produktams skirtų lipdukų naudojimo iki rėmimosi krovinio arba partijos lydraščiais. Pasirenkant metodą turi būti atsižvelgiama į medienos rūšį ir vertę bei sumaišymo su nežinoma arba neteisėta mediena riziką.
 Pagrindiniai klausimai:
 —
 Ar pagal kontrolės sistemą nustatomi ir apibūdinami visi galimi tiekimo grandinių variantai, įskaitant skirtingus medienos šaltinius?
 —
 Ar pagal kontrolės sistemą nustatomi ir apibūdinami visi tiekimo grandinės etapai?
 —
 Ar nustatyti ir dokumentuose aprašyti metodai, kuriais remiantis nustatoma produkto kilmė ir įgyvendinama sumaišymo toliau nurodytuose tiekimo grandinės etapuose su žaliava, gauta iš nežinomų šaltinų, prevencija?
 —
 augančių medžių etapu;
 —
 rąstų miške etapu;
 —
 transportavimo ir laikino saugojimo (rąstų sandėliuose (baseinuose), laikinuose rąstų sandėliuose (baseinuose)) etapu;
 —
 atvežimo į perdirbimo įmonę ir medžiagų saugojimo etapu;
 —
 atvežimo į perdirbimo įmonės gamybos linijas ir išvežimo iš jų etapu;
 —
 perdirbtų produktų saugojimo perdirbimo įmonėje etapu;
 —
 išvežimo iš perdirbimo įmonės ir transportavimo etapu;
 —
 atvežimo į eksporto vietą etapu.
 —
 Kokios organizacijos yra atsakingos už medienos judėjimo kontrolę? Ar jos turi tinkamų žmogiškųjų ir kitų išteklių kontrolės veiklai vykdyti?
 —
 Jeigu konkrečiai nustatoma, kad nepatikrinta mediena pateko į tiekimo grandinę, ar nustatyta kontrolės sistemos trūkumų, pvz., nėra prieš nukirtimą augančių medžių iš privačių miškų ir žemės inventorizacijos dokumento?
 —
 Ar Indonezijoje vykdoma politika dėl Indonezijos MTUS taikymo perdirbtoms medžiagoms ir, jei taip, ar buvo parengtos gairės, kaip perdirbtas medžiagas įtraukti į MTUS taikymo sritį?
 2.3. Kiekybinių duomenų valdymas
 Parengtos patikimos ir veiksmingos medienos produktų kiekio matavimo ir registravimo kiekviename tiekimo grandinės etape priemonės, įskaitant patikimus ir tikslius kiekvienoje kirtavietėje augančių medžių tūrio apskaičiavimus prieš kirtimą.
 Pagrindiniai klausimai:
 —
 Ar pagal kontrolės sistemą parengti kiekybiniai sąnaudų ir produkcijos duomenys, įskaitant, kai tinkama, perskaičiavimo koeficientai, šiais tiekimo grandinės etapais?
 —
 augančių medžių etapu;
 —
 rąstų miške (laikinose rąstų saugyklose) etapu;
 —
 vežamos ir saugomos medienos (rąstų sandėliuose (baseinuose), tarpiniuose rąstų sandėliuose (baseinuose)) etapu;
 —
 atvežimo į perdirbimo įmonę ir medžiagų saugojimo etapu;
 —
 atvežimo į gamybos linijas ir išvežimo iš jų etapu;
 —
 perdirbtų produktų saugojimo perdirbimo įmonėje etapu;
 —
 išvežimo iš perdirbimo įmonės ir transportavimo etapu;
 —
 atvežimo į eksporto vietą etapu.
 —
 Kurios organizacijos yra atsakingos už kiekybinių duomenų įrašų saugojimą? Ar jose yra panankamai personalo ir įrangos?
 —
 Kokia yra kontroliuojamų duomenų kokybė?
 —
 Ar visi kiekybiniai duomenys registruojami taip, kad kiekius laiku būtų galima sutikrinti su pirmesnių ir paskesnių tiekimo grandinės etapų kiekybiniais duomenimis?
 —
 Kokia informacija apie tiekimo grandinės kontrolę skelbiama viešai? Kaip suinteresuotosios šalys gali gauti šią informaciją?
 2.4. Medienos, kurios teisėtumas patikrintas, atskyrimas nuo medienos, gautos iš nežinomų šaltinių
 Pagrindiniai klausimai:
 —
 Ar taikomos pakankamos kontrolės priemonės, siekiant atskirti medieną, gautą iš nežinomų šaltinių, arba iškirstą neturint teisėto miško kirtimo teisių?
 —
 Kokios kontrolės priemonės taikomos, siekiant užtikrinti, kad patikrintos ir nepatikrintos medžiagos būtų atskirtos per visą tiekimo grandinę?
 2.5. Importuoti medienos produktai
 Taikomos tinkamos kontrolės priemonės, skirtos užtikrinti, kad importuojama mediena ir medienos produktai būtų importuojami teisėtai.
 Pagrindiniai klausimai:
 —
 Kaip įrodoma, kad medienos arba medienos produktų importas yra teisėtas?
 —
 Kokių dokumentų reikalaujama siekiant nustatyti kirtimo šalį ir užtikrinti, kad importuoti produktai būtų pagaminti iš teisėtai nukirstų medžių, kaip nurodyta V priede?
 —
 Ar pagal MTUS nustatoma importuota mediena ir medienos produktai visoje tiekimo grandinėje iki kol jie yra sumaišomi perdirbtiems produktams gaminti?
 —
 Jei naudojama importuota mediena, ar pagal FLEGT licenciją galima nustatyti iškirstos medienos kilmės šalį (nebūtina atsakyti atkurtų produktų atveju)?
 3. PATIKROS PROCEDŪROS
 Patikros procedūromis vykdoma pakankama kontrolė medienos teisėtumui užtikrinti. Patikra turi būti pakankamai patikima ir veiksminga, kad būtų galima nustatyti visus reikalavimų nesilaikymo miške arba tiekimo grandinėje atvejus ir laiku imtis priemonių.
 3.1. Organizavimas
 Patikrą atlieka trečiosios šalies organizacija, turinti pakankamų išteklių, tinkamas valdymo sistemas ir kvalifikuotą bei parengtą personalą, taip pat patikimas ir veiksmingas interesų konfliktų kontrolės priemones.
 Pagrindiniai klausimai:
 —
 Ar tikrinimo organizacijos turi galiojantį Nacionalinės akreditacijos įstaigos (NAĮ) išduotą akreditacijos pažymėjimą?
 —
 Ar vyriausybė paskiria organizacijas patikros užduotims atlikti? Ar įgaliojimai (ir susijusios pareigos) yra aiškūs ir viešai paskelbti?
 —
 Ar aiškiai apibrėžtos ir įgyvendinamos institucijų funkcijos ir pareigos?
 —
 Ar už patikrą atsakingos organizacijos turi tinkamų išteklių atitikties teisėtumo apibrėžčiai ir medienos tiekimo grandinės kontrolės sistemoms tikrinti?
 —
 Ar už patikrą atsakingos organizacijos turi dokumentuose aprašytą valdymo sistemą, kuria:
 —
 būtų užtikrinta, jog jos darbuotojai turi reikiamą kompetenciją ir patirtį veiksmingai patikrai atlikti?
 —
 užtikrinama vidaus kontrolė ir (arba) priežiūra?
 —
 nustatytos interesų konfliktų kontrolės priemonės?
 —
 užtikrinamas sistemos skaidrumas?
 —
 apibrėžiama patikros metodika ir užtikrinamas jos taikymas?
 3.2. Atitikties teisėtumo apibrėžčiai tikrinimas
 Aiškiai apibrėžta, kas turi būti patikrinta. Patikros metodika aprašyta dokumentuose, ją taikant užtikrinamas sistemingas, skaidrus, įrodymais pagrįstas, reguliarus ir visas apibrėžties dalis apimantis patikros procesas.
 Pagrindiniai klausimai:
 —
 Ar patikros organizacijų naudojama patikros metodika apima visus teisėtumo apibrėžties elementus ir visų rodiklių atitikties patikras?
 —
 Ar už patikrą atsakingos organizacijos:
 —
 tikrina dokumentus, veiklos įrašus ir veiksmus vietoje (be kita ko, vykdydamos patikras, apie kurias nepranešama iš anksto)?
 —
 renka informaciją iš išorės suinteresuotųjų šalių?
 —
 registruoja savo tikrinimo veiklą?
 —
 Ar patikros rezultatai skelbiami viešai? Kaip suinteresuotosios šalys gali gauti šią informaciją?
 3.3. Kontrolės sistemų, kuriomis užtikrinamas tiekimo grandinės patikimumas, patikra
 Aiškiai apibrėžti tikrintini visą tiekimo grandinę apimantys kriterijai ir rodikliai. Patikros metodika aprašyta dokumentuose, pagal šią metodiką užtikrinamas sistemingas, skaidrus, įrodymais pagrįstas, reguliarus ir visus kriterijus ir rodiklius apimantis patikros procesas ir numatyta reguliariai ir neatidėliojant sutikrinti kiekvieno grandinės etapo duomenis.
 Pagrindiniai klausimai:
 —
 Ar patikros metodika apima visų tiekimo grandinės kontrolės priemonių patikras? Ar tai aiškiai nurodyta patikros metodikoje?
 —
 Kaip įrodoma, kad tiekimo grandinės kontrolės priemonių patikros atliktos?
 —
 Kokios organizacijos yra atsakingos už duomenų tikrinimą? Ar jos turi tinkamų žmogiškųjų ir kitų išteklių duomenų valdymo veiklai vykdyti?
 —
 Ar esama metodų, pagal kuriuos galima patikrinti augančių medžių, nukirstų rąstų ir medienos, atvežtos į perdirbimo įmonę arba eksporto vietą, atitikimą?
 —
 Ar lentpjūvėse ir kitose įmonėse parengti neperdirbtos medienos ir perdirbtų produktų kiekio nuoseklumo vertinimo metodai? Ar šiuose metoduose pateikiami perskaičiavimo koeficientai ir ar jie reguliariai atnaujinami?
 —
 Kokiomis informacinėmis sistemomis ir technologijomis naudojamasi duomenims saugoti, tikrinti ir registruoti? Ar įdiegtos veiksmingos duomenų apsaugos sistemos?
 —
 Ar tiekimo grandinės kontrolės patikros rezultatai skelbiami viešai? Kaip suinteresuotosios šalys gali gauti šią informaciją?
 3.4. Skundų nagrinėjimo mechanizmai
 Parengti tinkami skundų ir ginčų dėl patikros proceso nagrinėjimo mechanizmai.
 Pagrindiniai klausimai:
 —
 Ar patikrą vykdančios organizacijos yra parengusios skundų nagrinėjimo mechanizmą, kuriuo gali pasinaudoti visos suinteresuotosios šalys?
 —
 Ar patikrą vykdančios organizacijos yra parengusios mechanizmus, pagal kuriuos gaunami nepriklausomų stebėtojų skundai ir į juos atsakoma?
 —
 Ar patikrą vykdančios organizacijos yra parengusios mechanizmus, pagal kuriuos būtų gaunami pranešimai apie valdžios pareigūnų nustatytus pažeidimus ir į juos atsakoma?
 —
 Ar yra aišku, kaip skundai priimami, registruojami, (prireikus) perduodami nagrinėti aukštesniu lygmeniu ir į juos atsakoma?
 3.5. Mechanizmai, taikomi reikalavimų nesilaikymo atvejais
 Nustatyti atitinkami mechanizmai, taikomi reikalavimų nesilaikymo atvejais, nustatytais per patikros procesą arba pagal pateiktus skundus ir atliekant nepriklausomą stebėseną.
 Pagrindiniai klausimai:
 —
 Ar yra veiksmingas ir veikiantis mechanizmas, pagal kurį, nustačius pažeidimų, būtų reikalaujama, kad būtų imtasi reikiamų taisomųjų veiksmų, atsižvelgiant į patikros rezultatus?
 —
 Ar patikros sistemoje nustatytas minėtas reikalavimas?
 —
 Ar parengtos reikalavimų nesilaikymo atvejų administravimo priemonės? Ar jos praktiškai taikomos?
 —
 Ar tinkamai registruojami reikalavimų nesilaikymo ir patikros rezultatų ištaisymo atvejai arba kiti veiksmai, kurių buvo imtasi? Ar vertinamas tokių veiksmų veiksmingumas?
 —
 Ar parengtas įvairių patikrą vykdančių organizacijų ataskaitų apie patikros išvadas teikimo vyriausybei mechanizmas?
 —
 Kokia informacija apie reikalavimų nesilaikymo atvejus skelbiama viešai?
 4. EKSPORTO LICENCIJŲ IŠDAVIMAS
 Indonezija visą atsakomybę už patikrinto teisinio dokumento / FLEGT licencijų išdavimą paskyrė licencijas išduodančioms įstaigoms. FLEGT licencijos išduodamos kiekvienai Sąjungai skirtai siuntai.
 4.1. Organizacinė struktūra
 Pagrindiniai klausimai:
 —
 Kokioms organizacijoms pavesta išduoti FLEGT licencijas?
 —
 Ar licencijas išduodanti įstaiga turi galiojantį NAĮ išduotą akreditacijos pažymėjimą?
 —
 Ar aiškiai apibrėžtos ir viešai paskelbtos licencijas išduodančios įstaigos ir jos personalo funkcijos, susijusios su FLEGT licencijų išdavimu?
 —
 Ar nustatyti licencijas išduodančios įstaigos personalo kompetencijos reikalavimai ir vidaus kontrolės priemonės?
 —
 Ar licencijas išduodanti įstaiga turi tinkamų išteklių jai pavestoms užduotims vykdyti?
 4.2. Patikrintų teisinių dokumentų išdavimas ir jų naudojimas išduodant FLEGT licencijas
 Imtasi tinkamų priemonių, kad patikrinti teisiniai dokumentai būtų naudojami išduodant FLEGT licencijas.
 Pagrindiniai klausimai:
 —
 Ar licencijas išduodanti įstaiga taiko viešas dokumentais pagrįstas procedūras patikrintam teisiniam dokumentui išduoti?
 —
 Kaip įsitikinama, kad šios procedūros tinkamai taikomos praktiškai?
 —
 Ar tinkamai registruojamas patikrintų teisinių dokumentų išdavimas ir atvejai, kai patikrinti teisiniai dokumentai nebuvo išduoti? Ar iš įrašų aiškiai matyti, kuo remiantis išduoti patikrinti teisiniai dokumentai?
 —
 Ar licencijas išduodanti institucija yra parengusi tinkamas procedūras, kuriomis užtikrinama, kad visos medienos siuntos atitinka teisėtumo apibrėžties ir tiekimo grandinės kontrolės reikalavimus?
 —
 Ar licencijų išdavimo reikalavimai buvo aiškiai apibrėžti ir pateikti eksportuotojams ir kitoms susijusioms šalims?
 —
 Kokia informacija apie išduotas licencijas skelbiama viešai?
 —
 Ar FLEGT licencijos atitinka IV priede išdėstytas technines specifikacijas?
 —
 Ar Indonezija parengė FLEGT licencijų numeravimo sistemą, kuri leistų atskirti FLEGT licencijas, skirtas Sąjungos rinkai, ir patikrintus teisinius dokumentus, skirtus ne Sąjungos rinkoms?
 4.3. Klausimai apie išduotas FLEGT licencijas
 Parengtas tinkamas mechanizmas, taikomas tvarkant kompetentingų institucijų užklausas apie FLEGT licencijas, kaip nustatyta III priede.
 Pagrindiniai klausimai:
 —
 Ar Licencijų informacijos skyriui pavesta, be kita ko, priimti kompetentingų institucijų užklausas ir į jas atsakyti?
 —
 Ar sukurtos aiškios Licencijų informacijos skyriaus ir kompetentingų institucijų ryšių palaikymo procedūros?
 —
 Ar sukurtos aiškios Licencijų informacijos skyriaus ir licencijų išdavimo institucijų ryšių palaikymo procedūros?
 —
 Ar yra būdų Indonezijos arba tarptautiniams suinteresuotiesiems subjektams –pasiteirauti apie išduotas FLEGT licencijas?
 4.4. Skundų nagrinėjimo mechanizmas
 Parengtas tinkamas skundų ir ginčų dėl licencijų nagrinėjimo mechanizmas. Šis mechanizmas suteikia galimybę nagrinėti visus skundus dėl licencijavimo schemos veikimo.
 Pagrindiniai klausimai:
 —
 Ar įdiegta ir visoms suinteresuotosioms šalims prieinama dokumentuose aprašyta skundų nagrinėjimo procedūra?
 —
 Ar aišku, kaip skundai priimami, registruojami, (prireikus) perduodami nagrinėti aukštesniu lygmeniu ir kaip į juos atsakoma?
 5. NEPRIKLAUSOMA STEBĖSENA
 Nepriklausomą stebėseną (NS) vykdo Indonezijos pilietinė visuomenė ir ji yra nepriklausoma nuo kitų MTUS subjektų (dalyvaujančių miško išteklių valdymo arba reglamentavimo procese bei dalyvaujančių nepriklausomo audito procese). Vienas iš pagrindinių tikslų yra ir toliau išlaikyti MTUS patikimumą vykdant patikros stebėseną.
 Indonezija oficialiai pripažino NS funkciją ir suteikia galimybę pilietinei visuomenei teikti skundus, jeigu nustatoma akreditavimo, vertinimo ir licencijų išdavimo procesų pažeidimų.
 Pagrindiniai klausimai:
 —
 Ar vyriausybė paskelbė NS gaires viešai?
 —
 Ar gairėse pateikiami aiškūs reikalavimai dėl organizacijų tinkamumo atlikti NS funkcijas, siekiant užtikrinti nešališkumą ir išvengti interesų konfliktų?
 —
 Ar gairėse pateiktos procedūros, pagal kurias galima susipažinti su IX priede pateikta informacija?
 —
 Ar pilietinė visuomenė praktiškai gali susipažinti su IX priede pateikta informacija?
 —
 Ar gairėse nurodyta skundų teikimo tvarka? Ar šios procedūros yra prieinamos viešai?
 —
 Ar parengtos ir išaiškintos ataskaitų teikimo ir informacijos atskleidimo visuomenei nuostatos, taikomos patikras vykdančioms organizacijoms?
 IX PRIEDAS
 INFORMACIJOS ATSKLEIDIMAS VISUOMENEI
 1. ĮŽANGA
 Šalys yra įsipareigojusios užtikrinti, kad su miškininkyste susijusi informacija būtų pateikta visuomenei.
 Siekiant šio tikslo šiame priede pateikiama: i) su miškininkyste susijusi visuomenei pateiktina informacija, ii) įstaigos, atsakingos už tokios informacijos pateikimą ir iii) susipažinimo su ja mechanizmai.
 Siekiama užtikrinti, kad 1) JĮK veiksmai šio Susitarimo įgyvendinimo metu būtų skaidrūs ir suprantami; 2) būtų nustatytas Šalims, taip pat atitinkamoms suinteresuotosioms šalims, skirtas mechanizmas gauti su miškininkyste susijusią informaciją; 3) MTUS veikimas būtų stiprinamas teikiant informaciją nepriklausomai stebėsenai vykdyti; ir 4) būtų pasiekti platesni šio Susitarimo tikslai. Galimybė visuomenei gauti informaciją yra svarbus Indonezijos miškų valdymo stiprinimo veiksnys.
 2. PRIEIGOS PRIE INFORMACIJOS MECHANIZMAI
 Šis priedas atitinka Indonezijos informacijos laisvės įstatymą Nr. 14/2008. Pagal šį įstatymą kiekviena viešoji institucija privalo parengti nuostatas dėl visuomenės teisės gauti informaciją. Įstatyme skiriama keturių kategorijų informacija: 1) prieinama ir reguliariai platinama informacija; 2) informacija, kuri turi būti atskleista nedelsiant; 3) nuolat prieinama informacija, kuri pateikiama paprašius; ir 4) riboto naudojimo arba konfidenciali informacija.
 Miškininkystės ministerija, apylinkių ir rajonų tarnybos, nacionalinė akreditacijos įstaiga (NAĮ), atitikties vertinimo įstaiga (AVĮ), licencijas išduodančios įstaigos yra svarbios su MTUS veikimu susijusios institucijos, todėl jos privalo pagal savo kompetenciją atskleisti su miškininkyste susijusią informaciją visuomenei.
 Siekiant įgyvendinti minėtą įstatymą Miškininkystės ministerija, apylinkės ir rajonų tarnybos ir visos kitos viešosios agentūros, įskaitant NAĮ, parengė arba rengia procedūras dėl informacijos atskleidimo visuomenei.
 NAĮ taip pat turi skelbti informaciją viešai pagal ISO/IEC 17011:2004 8.2 sąlygą (Akreditacijos įstaigos įpareigojimas). Patikros organizacijos ir licencijų išdavimo įstaigos turi skelbti informaciją viešai pagal Miškininkystės ministro reglamentus ir ISO/IEC 17021:2006 8.1 sąlygą (Viešai prieinama informacija) ir ISO/IEC vadovo 65:1996 4.8 sąlygą (Dokumentacija).
 Pilietinės visuomenės organizacijos veikia kaip vienas iš su miškininkyste susijusios informacijos šaltinių pagal Miškininkystės ministro reglamentus.
 Miškininkystės ministras 2011 m. vasario 2 d. paskelbė Reglamentą Nr. P.7/Menhut-II/2011, kuriame numatyta, kad prašymai suteikti Miškininkystės ministerijos turimą informaciją turi būti adresuojami Miškininkystės ministerijos Viešųjų ryšių centro direktoriui pagal vieno langelio informacijos politiką. Miškininkystės ministerija rengia tolesnes įgyvendinimo gaires. Su regioninių, apylinkių ir rajonų miškininkystės tarnybų turima informacija gali būti susipažįstama tiesiogiai.
 Kas šis priedas būtų tinkamai taikomas, turi būti parengtos ir patvirtintos minėtoms institucijoms taikomos prašymų susipažinti su informacija tenkinimo procedūros, gairės arba nurodymai. Be to, bus paaiškintos ataskaitų teikimo ir informacijos atskleidimo visuomenei nuostatos, taikomos patikrą vykdančioms organizacijoms bei licencijas išduodančioms įstaigoms.
 3. INFORMACIJOS, NAUDOJAMOS SUSTIPRINTI MTUS VEIKIMO STEBĖSENĄ IR VERTINIMĄ, KATEGORIJOS
 Įstatymai ir kiti teisės aktai. Visi teisėtumo standartuose nustatyti įstatymai, kiti teisės aktai, standartai bei gairės.
 Žemės ir miško skyrimas. Žemės skyrimo žemėlapiai ir apylinkės erdvės planai, žemės skyrimo procedūros, miško koncesijos ar naudojimo teisės bei kitos eksploatavimo ir perdirbimo teisės, taip pat susiję dokumentai, pavyzdžiui, koncesijos žemėlapiai, miško ploto atidavimo naudoti leidimas, žemės nuosavybės dokumentai ir žemės nuosavybės žemėlapiai.
 Miškotvarkos praktika. Miško naudojimo planai, metiniai darbo planai, įskaitant žemėlapius ir įrangos leidimus, konsultacinių susitikimų su bendruomenėmis, gyvenančiomis leidimo apimamoje teritorijoje ir aplink ją, rengiamų siekiant parengti metinius darbo planus, protokolai, miško medienos naudojimo darbo planas ir priedai, poveikio aplinkai vertinimo dokumentai ir viešųjų konsultacinių susitikimų, rengiamų siekiant rengiant poveikio aplinkai vertinimo ataskaitas, protokolai, rąstų gamybos ataskaitos ir valstybei priklausančių miškų ir žemės inventorizacijos duomenys.
 Transportavimo ir tiekimo grandinės informacija, pvz., rąstų arba miško produktų transportavimo dokumentai bei priedai ir medienos sutikrinimo ataskaitos, medienos transportavimo tarp salų registracijos dokumentai ir dokumentai, kuriais įrodoma laivo tapatybė.
 Perdirbimo ir pramonės įmonių duomenys, pvz., bendrovės steigimo dokumentai, verslo licencija ir įmonės registracijos numeris, poveikio aplinkai vertinimo ataskaita, įmonės verslo licencija arba pramonės įmonės registracijos numeriai, pramoninių žaliavų pirminės miško pramonės įmonėms tiekimo planai, miško pramonės produktų eksportuotojo registracija, žaliavų ir perdirbtų produktų ataskaitos, teisių į perdirbimą turėtojų sąrašas ir antrinio perdirbimo įmonių duomenys.
 Su mišku susiję mokesčiai, pvz., sumokėti mokesčiai už plotą ir mokėjimo pagal sąskaitas faktūras kvitai, mokėjimo nurodymai ir miško išteklių mokesčio ir mokesčio Miško atželdinimo fondui sąskaitos faktūros.
 Tikrinimo ir licencijavimo informacija. Kokybės gairės ir akreditacijos procedūrų standartas; kiekvienos akredituotos AVĮ pavadinimas ir adresas, akreditacijos data ir akreditacijos galiojimo pabaigos data; akreditacijos sritys; su kiekvienu pažymėjimu susijusių AVĮ darbuotojų (auditorių, sprendimus priimančių asmenų) sąrašas; paaiškinimas, kas laikoma komerciniu požiūriu konfidencialia informacija; audito planas, kuriame nustatomos viešųjų konsultacijų datos; AVĮ pranešimas apie auditą; viešųjų konsultacijų su AVĮ protokolas, įskaitant dalyvių sąrašą; audito rezultatų vieša santrauka; audito įstaigos pažymėjimo išdavimo ataskaitų santrauka; visų auditų būsenos ataskaita, kurioje nurodoma, kiek yra pažymėjimų, kurių galiojimas pasibaigęs, kiek nesuteiktų, šiuo metu rengiamų, suteiktų ir panaikintų pažymėjimų, ir pažymėjimų, kurių galiojimas sustabdytas, taip pat nurodomi bet kokie šios informacijos pasikeitimai; reikalavimų, susijusių su auditu ir licencijų išdavimu, nesilaikymo atvejai, ir veiksmai, kurių imtasi šiems atvejams spręsti; išduotos eksporto licencijos; reguliarios licencijas išduodančių institucijų ataskaitų santraukos.
 Stebėsenos ir skundų pateikimo procedūros. Įprastos skundų NAĮ, patikros įstaigoms ir licencijas išduodančioms institucijoms pateikimo procedūros, įskaitant procedūras, taikomas stebint ataskaitų pažangą ir užbaigiant su jomis susijusį procesą.
 Miškų stebėsenai svarbių pagrindinių dokumentų sąrašas, tuos dokumentus turinčių agentūrų sąrašas ir procedūra, pagal kurią ši informacija gali būti gaunama, pateikiami šio priedo priedėlyje.
 4. INFORMACIJOS, NAUDOJAMOS SUSTIPRINTI PLATESNIUS SPS TIKSLUS, KATEGORIJOS
 1.
 JĮK svarstymų įrašai.
 2.
 JĮK metinė ataskaita, kurioje nurodoma:
 a)
 iš Indonezijos į Sąjungą pagal FLEGT licencijavimo schemą eksportuotų medienos produktų kiekiai pagal atitinkamas SS pozicijas ir Sąjungos valstybė narė, kurioje įvykdytas importas į Sąjungą;
 b)
 Indonezijos išduotų FLEGT licencijų skaičius;
 c)
 pažanga siekiant šio Susitarimo tikslų ir su jo įgyvendinimu susiję klausimai;
 d)
 veiksmai, kuriais siekiama užkirsti kelią neteisėtai pagamintų medienos produktų eksportui, importui, pateikimui vietos rinkai arba pardavimui joje;
 e)
 medienos ir medienos produktų, importuotų į Indoneziją, kiekiai ir veiksmai, kuriais siekiama užkirsti kelią neteisėtai pagamintų medienos produktų importui ir užtikrinti FLEGT licencijavimo schemos patikimumą;
 f)
 FLEGT licencijavimo schemos reikalavimų nesilaikymo atvejai ir veiksmai, kurių imtasi jiems spręsti;
 g)
 medienos produktų, importuotų į Sąjungą pagal FLEGT licencijavimo schemą, kiekiai pagal atitinkamą SS poziciją ir Sąjungos valstybė narė, kurioje įvykdytas importas į Sąjungą;
 h)
 gautų FLEGT licencijų skaičius, kurias Sąjunga gavo iš Indonezijos;
 i)
 atvejų, kuriais vyko kompetentingų institucijų ir Indonezijos Licencijų informacijos skyriaus konsultacijos, skaičius ir su jais susijusių medienos produktų kiekis;
 3.
 Periodinio vertinimo išsami ataskaita ir ataskaitos santrauka.
 4.
 NRS išsami ataskaita ir ataskaitos santrauka.
 5.
 Skundai dėl periodinio vertinimo ir NRS ir kaip jie buvo tvarkomi.
 6.
 Šio Susitarimo įgyvendinimo tvarkaraštis ir veiklos, kurios buvo imtasi, apžvalga.
 7.
 Bet kokie kiti duomenys ir informacija, susijusi su šio Susitarimo įgyvendinimu ir veikimu, pavyzdžiui:
 Teisinė informacija
 —
 Šio Susitarimo, jo priedo ir visų pakeitimų tekstas
 —
 Visų įstatymų ir kitų teisės aktų, nurodytų II priede, tekstas
 —
 Įgyvendinimo taisyklės ir procedūros
 Gamybos informacija
 —
 Bendra metinė Indonezijos medienos gamyba;
 —
 Per metus eksportuotų (iš viso ir į Sąjungą) medienos produktų apimtis;
 Informacija apie koncesijų paskyrimą
 —
 Bendras plotas, kuriam skirtos miškininkystės koncesijos;
 —
 Koncesijų sąrašas, bendrovių, kurioms jos buvo skirtos, pavadinimai ir bendrovių, kurios jas tvarko, pavadinimai;
 —
 Visų medžių kirtimo koncesijų teritorijų žemėlapis;
 —
 Registruotų miškininkystės įmonių (gamybos, perdirbimo, prekybos ir eksporto) sąrašas;
 —
 Miškininkystės įmonių, kurioms suteiktas MTUS pažymėjimas (gamybos, perdirbimo, prekybos ir eksporto), sąrašas;
 Informacija apie tvarkymą
 —
 Tvarkomų koncesijų sąrašas, jas išskirstant pagal rūšis;
 —
 Sertifikuotų miškininkystės koncesijų sąrašas ir pažymėjimo, pagal kurį jos tvarkomos, rūšis;
 Informacija apie įstaigas
 —
 Indonezijos licencijas išduodančių institucijų sąrašas su adresu ir kontaktiniais duomenimis;
 —
 Licencijų informacijos skyriaus adresas ir kontaktiniai duomenys;
 —
 Sąjungos kompetentingų institucijų sąrašas su adresu ir kontaktiniais duomenimis.
 Ši informacija bus pateikta Šalių interneto svetainėse.
 5. VIEŠO INFORMACIJOS ATSKLEIDIMO NUOSTATŲ ĮGYVENDINIMAS
 Įgyvendindamos šį priedą Šalys įvertina:
 —
 poreikį stiprinti nepriklausomai stebėsenai vykdyti skirtos viešosios informacijos naudojimą gebėjimai;
 —
 poreikį didinti viešojo sektoriaus ir suinteresuotųjų šalių informuotumą apie šiame Susitarime pateiktas viešo informacijos atskleidimo nuostatas.
 Priedėlis.
 MTUS TIKRINIMUI, STEBĖSENAI IR VEIKIMUI PAGERINTI REIKALINGA INFORMACIJA
 Nr.
 Viešai skelbtinas dokumentas
 Įstaigos, kuriose dokumentas laikomas
 Informacijos kategorija
 MEDIENA IŠ VALSTYBEI PRIKLAUSANČIOJE ŽEMĖJE ESANČIŲ MIŠKŲ (IUPHHK-HA/HPH, IUPHHK-HTI/HPHTI,IUPHHK RE) ir MEDIENA IŠ VALSTYBEI PRIKLAUSANČIOJE ŽEMĖJE ESANČIŲ MIŠKŲ, VALDOMŲ VIETOS BENDRUOMENIŲ (IUPHHK-HTR, IUPHHK-HKM)
 1
 Miško koncesijos teisių leidimai
 (SK IUPHHK-HA/HPH, IUPHHK-HTI/HPHTI, IUPHHK RE)
 Miškininkystės ministerija (BUK); kopijos rajono ir apylinkės miškininkystės tarnybose
 3
 2
 Koncesijos žemėlapiai
 Miškininkystės ministerija (BAPLAN); kopijos rajono ir apylinkės miškininkystės tarnybose
 3
 3
 Gamybinių miškų medienos naudojimo leidimai
 (SK IUPHHK-HTR, IUPHHK-HKm)
 Miškininkystės ministerija (BUK); kopijos rajono ir apylinkės miškininkystės tarnybose
 3
 4
 Gamybinių miškų medienos naudojimo žemėlapiai
 Miškininkystės ministerija (BAPLAN); kopijos rajono ir apylinkės miškininkystės tarnybose
 3
 5
 Miško naudojimo planas (TGHK)
 Miškininkystės ministerija (BAPLAN); kopijos rajono ir apylinkės miškininkystės tarnybose
 3
 6
 Miškų medienos naudojimo darbo planas (RKUPHHK) ir priedai, įskaitant įrangos leidimą
 Miškininkystės ministerija (BUK)
 3
 7
 IIUPHHK mokėjimo nurodymo leidimo mokestis (SPP) ir mokėjimo kvitas
 Miškininkystės ministerija (BUK)
 3
 8
 Metinis darbo planas (RKT/planas) su žemėlapiu
 Apylinkės miškininkystės tarnybos; kopijos rajono tarnybose
 3
 9
 Inventorizacijos ir gamybos ataskaitos (LHP ir LHC) dokumentai
 Rajono miškininkystės tarnybos; kopijos apylinkės tarnybose
 3
 10
 Transporto dokumentai (skshh)
 Rajono miškininkystės tarnyba; kopijos apylinkės miškininkystės tarnybose
 3
 11
 Rąstų sutikrinimo ataskaita (LMKB)
 Rajono miškininkystės tarnybos ir vietos Miškininkystės ministerijos skyrius (BP2HP)
 3
 12
 Mokėjimo nurodymas ir gamybos mokesčio kvitas (SPP)
 (pagal rąstus / tūrį)
 Rajono miškininkystės tarnybos
 3
 13
 Miško išteklių mokesčio ir mokesčio Miško atželdinimo fondui sumokėjimo kvitas
 (PSDH arba DR natūralių miškų licencijos turėtojams arba PSDH želdinių miško licencijos turėtojams)
 Rajono miškininkystės tarnyba
 3
 14
 Poveikio aplinkai vertinimo (PAV) dokumentai
 (AMDAL, ANDAL, RKL ir RPL)
 Apylinkės arba rajono aplinkos apsaugos tarnyba (BAPEDALDA arba BLH); kopijos Miškininkystės ministerijoje (BUK)
 3
 MEDIENA IŠ PRIVAČIOS ŽEMĖS
 15
 Galiojantis žemės nuosavybės dokumentas
 Nacionalinė arba apylinkės/rajono žemės tarnyba (BPN)
 3
 16
 Žemės nuosavybės teisės/vietovės žemėlapis
 Nacionalinė arba apylinkės/rajono žemės tarnyba (BPN)
 3
 17
 Rąstų transportavimo SKAU arba SKSKB dokumentas, antspauduotas KR (bendruomenės mediena)
 Kaimo vadovas (SKAU); kopijos rajono miškininkystės tarnybose (SKSKB-KR ir SKAU)
 3
 MEDIENA IŠ KEIČIAMOS MIŠKO PASKIRTIES ŽEMĖS (IPK)
 18
 Medienos panaudojimo licencijos: ILS/IPK, įskaitant įrangos leidimą
 Apylinkės ir rajono miškininkystės tarnybos
 3
 19
 Žemėlapiai pridėti prie ILS/IPK
 Apylinkės ir rajono miškininkystės tarnybos
 3
 20
 Miško ploto atidavimo naudoti leidimas
 Miškininkystės ministerija (BAPLAN) ir Miškininkystės ministerijos apylinkės padalinys (BPKH)
 3
 21
 Darbo planas IPK/ILS
 Rajono miškininkystės tarnybos
 3
 22
 Valstybei priklausančios miško paskirties žemės, kurios paskirtį rengiamasi pakeisti, miško išteklių inventorizacijos duomenys (dalis IPK/ILS darbo plane)
 Rajono miškininkystės tarnybos
 3
 23
 Medienos gamybos dokumentas (LHP)
 Rajono miškininkystės tarnybos
 3
 24
 DR ir PSDH mokėjimo kvitas (žr. Nr. 13)
 Rajono miškininkystės tarnybos; kopijos Miškininkystės ministerijoje (BUK)
 3
 25
 Transportavimo dokumentai FAKB ir priedai KBK bei SKSKB ir priedai KB
 Rajono miškininkystės tarnybos
 3
 SU MIŠKININKYSTE SUSIJUSI PRAMONĖ
 26
 Įmonės steigimo dokumentas
 Teisės ir žmogaus teisių ministerija; pirminės ir integruotos pramonės, kurios pajėgumai viršija 6 000 m3, atveju, kopijos Miškininkystės ministerijoje (BUK); 6 000 m3 neviršijančių pajėgumų atveju – kopijos apylinkių ir rajonų miškininkystės tarnybose; antrinės pramonės atveju, kopijos Miškininkystės ministerijoje.
 3
 27
 Verslo licencija (SIUP)
 Vietos investicijų tarnyba arba investicijų koordinavimo agentūra (BKPMD), Prekybos ministerija. Antrinės pramonės atveju, kopijos Miškininkystės ministerijoje.
 3
 28
 Įmonės įregistravimo numeris (TDP)
 Vietos investicijų tarnyba arba investicijų koordinavimo agentūra (BKPMD) ir Prekybos ministerija.
 3
 29
 Poveikio aplinkai vertinimas ((EIA) (UKL/UPL ir SPPL)
 Apylinkės ir rajono aplinkos apsaugos tarnybos (BAPEDALDA arba BLH); kopijos vietos prekybos tarnyboje arba investicijų koordinavimo agentūroje (BKPMD)
 3
 30
 Pramonės verslo licencija (IUI) arba pramonės registracijos numeris (TDI)
 Pirminės ir integruotos pramonės, kurios pajėgumai viršija 6 000 m3, atveju, kopijos Miškininkystės ministerijoje (BUK); 6 000 m3 neviršijančių pajėgumų atveju – kopijos apylinkės miškininkystės tarnybose, o 2 000 m3 neviršijančių pajėgumų atveju – kopijos rajono miškininkystės tarnybose; antrinės pramonės atveju, kopijos Miškininkystės ministerijoje.
 3
 31
 Pramonės žaliavų tiekimo planas (RPBBI) pirminei miško produktų pramonei (IPHH)
 Pirminės ir integruotos pramonės, kurios pajėgumai viršija 6 000 m3, atveju, kopijos Miškininkystės ministerijoje (BUK); atveju, 6 000 m3 neviršijančių pajėgumų atveju – kopijos apylinkės miškininkystės tarnybose, o 2 000 m3 neviršijančių pajėgumų atveju – kopijos rajono miškininkystės tarnybose; kopijos apylinkės ir rajono miškininkystės tarnybose.
 3
 32
 Miško pramonės produktų registruotasis eksportuotojas (ETPIK)
 Prekybos ministerija
 3
 33
 Transporto dokumentai (SKSKB, FAKB, SKAU ir/arba FAKO)
 Kaimo vadovas (SKAU); kopijos rajono miškininkystės tarnybose (SKSKB-KR, SKAU), FAKO kopijos apylinkės miškininkystės tarnybose
 3
 34
 Dokumentai, rodantys apvalių rąstų atsargų pokyčius (LMKB/LMKBK)
 Rajono miškininkystės tarnybos
 3
 35
 Perdirbtų produktų ataskaita (LMOHHK)
 Rajono miškininkystės tarnybos, kopijos apylinkės miškininkystės tarnybose
 3
 36
 Prekybos mediena tarp salų dokumentas (PKAPT)
 Prekybos ministerija (vidaus prekybos GD)
 3
 37
 Laivo identifikaciją rodantis dokumentas
 Vietos uostų administravimo tarnyba (pavaldi Transporto ministerijai); kopija Indonezijos klasifikavimo biure (BKI)
 3
 KITA SUSIJUSI INFORMACIJA
 38
 Įstatymai ir kiti teisės aktai. Visi teisėtumo standartuose nustatyti įstatymai, kiti teisės aktai, standartai bei gairės.
 Miškininkystės ministerija, apylinkės arba rajono miškininkystės tarnybos
 3
 39
 Tikrinimo ir licencijavimo informacija.
 a)
 kokybės gairės ir akreditacijos procedūrų standartas;
 Nacionalinė akreditacijos įstaiga (KAN)
 1
 b)
 kiekvienos akredituotos atitikties vertinimo įstaigos pavadinimas ir adresas (LP ir LV)
 Nacionalinė akreditacijos įstaiga (KAN)
 1
 c)
 su kiekvienu pažymėjimu susijusių darbuotojų (auditorių, sprendimus priimančių asmenų) sąrašas;
 Atitikties vertinimo įstaigos (LP ir LV), Miškininkystės ministerija
 1
 d)
 paaiškinimas, kas laikoma komerciniu požiūriu konfidencialia informacija
 Atitikties vertinimo įstaigos (LP ir LV)
 1
 e)
 audito planas siekiant sužinoti viešųjų konsultacijų laiką, audito įstaigos pranešimas apie auditą, audito rezultatų viešoji santrauka, audito įstaigos išduotų pažymėjimų ataskaitų santrauka
 Atitikties vertinimo įstaigos (LP ir LV)
 1
 40
 Auditų būsenos ataskaitos:
 a)
 pažymėjimų, kurių galiojimas pasibaigęs, nesuteiktų, šiuo metu rengiamų, suteiktų ir panaikintų pažymėjimų bei pažymėjimų, kurių galiojimas sustabdytas, skaičius; taip pat nurodomi bet kokie šios informacijos pasikeitimai;
 Atitikties vertinimo įstaigos (LP ir LV)
 1
 b)
 reikalavimų, susijusių su auditu ir licencijų išdavimu, nesilaikymo atvejai ir veiksmai, kurių imtasi šiems atvejams spręsti;
 Atitikties vertinimo įstaigos (LP ir LV)
 3
 c)
 išduotos eksporto licencijos (patikrintas teisinis dokumentas „V-Legal“); reguliarios licencijavimo įstaigos ataskaitos
 Atitikties vertinimo įstaigos (LP ir LV)
 1
 41
 Stebėsenos ir skundų teikimo procedūros.
 a)
 įprastos skundų akreditacijos įstaigai ir kiekvienai audito įstaigai teikimo procedūros
 Nacionalinė akreditacijos įstaiga (KAN), atitikties vertinimo įstaigos (LP ir LV)
 1
 b)
 stebėsenai ir skundų teikimui taikomos pilietinės visuomenės procedūros, pilietinės visuomenės stebėtojo ataskaitos
 Miškininkystės ministerija, nepriklausomas stebėtojas
 1
 c)
 dokumentai, skirti stebėti pažangą sprendžiant skundus
 Nacionalinė akreditacijos įstaiga (KAN), atitikties vertinimo įstaigos (LP ir LV)
 3
 Informacijos gavimo procedūros:
 —
 Informacijos laisvės įstatyme (UU 14/2008) nustatyta keturių kategorijų informacija: 1) prieinama ir reguliariai aktyviai platinama informacija; 2) informacija, kuri turi būti atskleista nedelsiant; 3) nuolat prieinama informacija, kuri pateikiama paprašius, ir 4) riboto naudojimo arba konfidenciali informacija.
 —
 Informacijos laisvės įstatymo 3 kategorijos informacija paviešinama pateikus prašymą atitinkamai paskirtai įstaigai, priklausančiai tam tikrai institucijai, pvz., Miškininkystės ministerijos Viešųjų ryšių centrui (PPID). Kiekviena įstaiga pagal Informacijos laisvės įstatymą nustato savo su viešos informacijos teikimu susijusias įgyvendinimo taisykles.
 —
 Kai kuri informacija, pagal Informacijos laisvės įstatymą priklausanti 3 kategorijai, skelbiama atitinkamų įstaigų svetainėse. Ši informacija, be kita ko, apima dekretus ir reglamentus, žemės paskyrimo žemėlapius, miško naudojimo planus.