text:
 113 S357 RS: National Blue Alert Act of 2013
 U.S. Senate
 2013-09-19
 text/xml
 EN
 Pursuant to Title 17 Section 105 of the United States Code, this file is not subject to copyright protection and is in the public domain.
 IICalendar No. 194113th CONGRESS1st SessionS. 357IN THE SENATE OF THE UNITED STATESFebruary 14, 2013Mr. Cardin (for himself, Mr. Graham, Mr. Leahy, Ms. Klobuchar, Mrs. Boxer, Mr. Blumenthal, Mr. Whitehouse, Ms. Heitkamp, Mr. Durbin, Mr. Brown, Ms. Warren, Mrs. Shaheen, Mr. Coons, Mr. Merkley, Mr. Nelson, Mr. Portman, Mrs. Feinstein, Mr. Franken, and Mr. Schumer) introduced the following bill; which was read twice and referred to the Committee on the JudiciarySeptember 19, 2013Reported by Mr. Leahy, without amendmentA BILLTo encourage, enhance, and integrate Blue Alert plans
 throughout the United States in order to disseminate information when a law
 enforcement officer is seriously injured or killed in the line of
 duty.1.Short
 titleThis Act may be cited as
 the National Blue Alert Act of
 2013.2.DefinitionsIn this Act:(1)CoordinatorThe
 term Coordinator means the Blue Alert Coordinator of the
 Department of Justice designated under section 4(a).(2)Blue
 alertThe term Blue Alert means information relating
 to the serious injury or death of a law enforcement officer in the line of duty
 sent through the network.(3)Blue alert
 planThe term Blue Alert plan means the plan of a
 State, unit of local government, or Federal agency participating in the network
 for the dissemination of information received as a Blue Alert.(4)Law enforcement
 officerThe term law enforcement officer shall have
 the same meaning as in section 1204 of the Omnibus Crime Control and Safe
 Streets Act of 1968 (42 U.S.C. 3796b(6)).(5)NetworkThe
 term network means the Blue Alert communications network
 established by the Attorney General under section 3.(6)StateThe
 term State means each of the 50 States, the District of Columbia,
 the Commonwealth of Puerto Rico, the United States Virgin Islands, Guam,
 American Samoa, and the Commonwealth of the Northern Mariana Islands.3.Blue alert
 communications networkThe
 Attorney General shall establish a national Blue Alert communications network
 within the Department of Justice to issue Blue Alerts through the initiation,
 facilitation, and promotion of Blue Alert plans, in coordination with States,
 units of local government, law enforcement agencies, and other appropriate
 entities.4.Blue alert
 coordinator; guidelines(a)Coordination
 within department of justiceThe Attorney General shall assign an
 existing officer of the Department of Justice to act as the national
 coordinator of the Blue Alert communications network.(b)Duties of the
 coordinatorThe Coordinator shall—(1)provide
 assistance to States and units of local government that are using Blue Alert
 plans;(2)establish
 voluntary guidelines for States and units of local government to use in
 developing Blue Alert plans that will promote compatible and integrated Blue
 Alert plans throughout the United States, including—(A)a list of the
 resources necessary to establish a Blue Alert plan;(B)criteria for
 evaluating whether a situation warrants issuing a Blue Alert;(C)guidelines to
 protect the privacy, dignity, independence, and autonomy of any law enforcement
 officer who may be the subject of a Blue Alert and the family of the law
 enforcement officer;(D)guidelines that a
 Blue Alert should only be issued with respect to a law enforcement officer
 if—(i)the
 law enforcement agency involved—(I)confirms—(aa)the
 death or serious injury of the law enforcement officer; or(bb)the
 attack on the law enforcement officer and that there is an indication of the
 death or serious injury of the officer; or(II)concludes that
 the law enforcement officer is missing in the line of duty;(ii)there is an
 indication of serious injury to or death of the law enforcement officer;(iii)the suspect
 involved has not been apprehended; and(iv)there is
 sufficient descriptive information of the suspect involved and any relevant
 vehicle and tag numbers;(E)guidelines—(i)that information
 relating to a law enforcement officer who is seriously injured or killed in the
 line of duty should be provided to the National Crime Information Center
 database operated by the Federal Bureau of Investigation under section 534 of
 title 28, United States Code, and any relevant crime information repository of
 the State involved;(ii)that a Blue
 Alert should, to the maximum extent practicable (as determined by the
 Coordinator in consultation with law enforcement agencies of States and units
 of local governments), be limited to the geographic areas most likely to
 facilitate the apprehension of the suspect involved or which the suspect could
 reasonably reach, which should not be limited to State lines;(iii)for law
 enforcement agencies of States or units of local government to develop plans to
 communicate information to neighboring States to provide for seamless
 communication of a Blue Alert; and(iv)providing that a
 Blue Alert should be suspended when the suspect involved is apprehended or when
 the law enforcement agency involved determines that the Blue Alert is no longer
 effective; and(F)guidelines
 for—(i)the
 issuance of Blue Alerts through the network; and(ii)the extent of
 the dissemination of alerts issued through the network;(3)develop protocols
 for efforts to apprehend suspects that address activities during the period
 beginning at the time of the initial notification of a law enforcement agency
 that a suspect has not been apprehended and ending at the time of apprehension
 of a suspect or when the law enforcement agency involved determines that the
 Blue Alert is no longer effective, including protocols regulating—(A)the use of public
 safety communications;(B)command center
 operations; and(C)incident review,
 evaluation, debriefing, and public information procedures;(4)work with States
 to ensure appropriate regional coordination of various elements of the
 network;(5)establish an
 advisory group to assist States, units of local government, law enforcement
 agencies, and other entities involved in the network with initiating,
 facilitating, and promoting Blue Alert plans, which shall include—(A)to the maximum
 extent practicable, representation from the various geographic regions of the
 United States; and(B)members who
 are—(i)representatives
 of a law enforcement organization representing rank-and-file officers;(ii)representatives
 of other law enforcement agencies and public safety communications;(iii)broadcasters,
 first responders, dispatchers, and radio station personnel; and(iv)representatives
 of any other individuals or organizations that the Coordinator determines are
 necessary to the success of the network;(6)act as the
 nationwide point of contact for—(A)the development
 of the network; and(B)regional
 coordination of Blue Alerts through the network; and(7)determine—(A)what procedures
 and practices are in use for notifying law enforcement and the public when a
 law enforcement officer is killed or seriously injured in the line of duty;
 and(B)which of the
 procedures and practices are effective and that do not require the expenditure
 of additional resources to implement.(c)Limitations(1)Voluntary
 participationThe guidelines established under subsection (b)(2),
 protocols developed under subsection (b)(3), and other programs established
 under subsection (b), shall not be mandatory.(2)Dissemination
 of informationThe guidelines established under subsection (b)(2)
 shall, to the maximum extent practicable (as determined by the Coordinator in
 consultation with law enforcement agencies of States and units of local
 government), provide that appropriate information relating to a Blue Alert is
 disseminated to the appropriate officials of law enforcement agencies, public
 health agencies, and other agencies.(3)Privacy and
 civil liberties protectionsThe guidelines established under
 subsection (b) shall—(A)provide
 mechanisms that ensure that Blue Alerts comply with all applicable Federal,
 State, and local privacy laws and regulations; and(B)include standards
 that specifically provide for the protection of the civil liberties, including
 the privacy, of law enforcement officers who are seriously injured or killed in
 the line of duty and the families of the officers.(d)Cooperation
 with other agenciesThe Coordinator shall cooperate with the
 Secretary of Homeland Security, the Secretary of Transportation, the Chairman
 of the Federal Communications Commission, and appropriate offices of the
 Department of Justice in carrying out activities under this Act.(e)Restrictions on
 coordinatorThe Coordinator may not—(1)perform any
 official travel for the sole purpose of carrying out the duties of the
 Coordinator;(2)lobby any officer
 of a State regarding the funding or implementation of a Blue Alert plan;
 or(3)host a conference
 focused solely on the Blue Alert program that requires the expenditure of
 Federal funds.(f)ReportsNot
 later than 1 year after the date of enactment of this Act, and annually
 thereafter, the Coordinator shall submit to Congress a report on the activities
 of the Coordinator and the effectiveness and status of the Blue Alert plans
 that are in effect or being developed.September 19, 2013Reported without amendment


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Fontos jogi nyilatkozat
 |
 22001D0101
 Hivatalos Lap L 322 , 06/12/2001 o. 0001 - 0005
 Az EGT-Vegyesbizottság 101/2001 határozata(2001. szeptember 28.)az EGT-megállapodás I. mellékletének (Állat- és növény-egészségügyi kérdések) módosításárólAZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG,tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított megállapodásra (a továbbiakban: a Megállapodás), és különösen annak 98. cikkére,mivel:(1) A Megállapodás I. mellékletét a 2001. május 18-i 54/2001 EGT-vegyesbizottsági határozat [1] módosította.(2) Az állat-egészségügyi határállomások és a Megállapodás I. melléklete I. fejezetének bevezető részében hivatkozott, a harmadik országokból érkező behozatalt érintő jogi aktusok tekintetében új eljárásokat kell alkalmazni.(3) Ezek az új eljárások magukban foglalják a Megállapodás I. melléklete I. fejezete 1.2. részének 39. pontjában az izlandi és norvégiai állat-egészségügyi határállomások új jegyzékének megállapítását.(4) Ez a határozat nem alkalmazandó Liechtensteinre,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA Megállapodás I. melléklete I. fejezetének bevezető részében a 3. pont az alábbiak szerint módosul:1. A c) és a d) alpontot el kell hagyni:2. Az e) alpont megnevezése c) alpontra változik.3. Az új c) alpontban az "a), b), c) és d)" szavak helyébe az "a) és b)" szavak lépnek.2. cikkA Megállapodás I. melléklete I. fejezetének bevezető részében a 4B. pont szövege helyébe a következő szöveg lép:"Az állat-egészségügyi határállomások ellenőrzései1) Az állat-egészségügyi határállomások ellenőrzései az EK-Bizottság és az EFTA Felügyeleti Hatóság szoros együttműködésével zajlanak.2) Az EFTA Felügyeleti Hatóság az 5. pont b) alpontjának első francia bekezdésében említett határozatok vonatkozásában jogosult részt venni a Bizottság szolgálatai által az EK-tagállamokban tett ellenőrzéseken.3) Az EK-Bizottság és az EFTA Felügyeleti Hatóság közös ellenőrzéseket végeznek, hogy az 5. pont b) alpontjának második francia bekezdésében említett határozatok vonatkozásában közös ajánlásokat dolgozhassanak ki. Az ezzel összefüggésben felmerülő kérdésekkel az EGT-Vegyesbizottsághoz lehet fordulni.".3. cikkA Megállapodás I. melléklete I. fejezetének bevezető része a 4. pontot követően a következő ponttal egészül ki:"5. Az állat-egészségügyi határállomások jegyzékea) Az állat-egészségügyi határállomások jegyzékét az I. melléklet I. fejezete 1.2 részének 39. pontja tartalmazza.b) E jegyzék módosításai tekintetében:- az EFTA-államok az állat-egészségügyi határállomások jegyzékének az EK-tagállamok számára történő megállapítása érdekében végrehajtják a Közösség határozatait;- az EK-tagállamok az állat-egészségügyi határállomások jegyzékének az EFTA-államok számára történő megállapítása érdekében végrehajtják az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatait. A jegyzék kiegészítése esetén a 4B. pont harmadik albekezdése alkalmazandó.c) Amennyiben a b) alpontban meghatározott eljárás alkalmazása során problémák adódnak, az ügyben az EGT-Vegyesbizottsághoz kell fordulni.".4. cikkA Megállapodás I. melléklete I. fejezetének bevezető részében az 5. pont számozása 6. pontra változik.5. cikkA Megállapodás I. melléklete I. fejezetének bevezető részében a jelenlegi 6. pont helyébe a következő lép:"7. Behozatal harmadik országokból - Végrehajtási rendelkezések és a létesítmények jegyzékea) A harmadik országokból érkező behozatal tekintetében az EFTA-államok az EK-tagállamokkal egyidejűleg intézkedéseket tesznek, amelyek megfelelnek azoknak, amelyeket a végrehajtási rendelkezésekkel és a létesítmények jegyzékével kapcsolatos, vonatkozó jogi aktusok alapján az EK-tagállamok tesznek.b) Amennyiben egy közösségi jogi aktus alkalmazása során probléma adódik, az érintett EFTA-állam haladéktalanul az EGT-Vegyesbizottsághoz fordul az üggyel.c) Ez a jogi aktus alkalmazandó Izlandra is azokon a területeken, amelyekre a 2. pontban hivatkozott jogi aktusok vonatkoznak.d) Az EGT-Vegyesbizottság tudomásul veheti a Közösség határozatait.e) Az a) alpontban meghatározott kötelezettség minden vonatkozó jogi aktusra alkalmazandó, amely egy adott időpontban hatályos, tekintet nélkül a jogi aktus elfogadásának időpontjára.".6. cikkA Megállapodás I. melléklete I. fejezetének bevezető része a 7. pontot követően a következő ponttal egészül ki:"8. Behozatal harmadik országokból - Védintézkedések és védekezési intézkedéseka) A harmadik országokból érkező behozatal tekintetében az EFTA-államok az EK-tagállamokkal egyidejűleg intézkedéseket tesznek, amelyek megfelelnek azoknak, amelyeket a védintézkedésekkel és a védekezési intézkedésekkel kapcsolatos, vonatkozó jogi aktusok alapján az EK-tagállamok tesznek.b) Amennyiben egy közösségi jogi aktus alkalmazása során probléma adódik, az érintett EFTA-állam haladéktalanul az EGT-Vegyesbizottsághoz fordul az üggyel.c) E pont alkalmazása nem érinti az EFTA-államok azon jogát, hogy az a) alpontban említett határozat elfogadását megelőzően egyoldalú védekezési intézkedéseket hozzanak.d) Ez a jogi aktus alkalmazandó Izlandra is azokon a területeken, amelyekre a 2. pontban hivatkozott jogi aktusok vonatkoznak.e) Az EGT-Vegyesbizottság tudomásul veheti a Közösség határozatait.".7. cikkA Megállapodás I. melléklete I. fejezetének bevezető részében a 7., 8., 9. és 10. pont számozása rendre 9., 10., 11. és 12. pontra változik.8. cikkA Megállapodás I. melléklete I fejezete 1.1. részének 4. pontjában (97/78/EK tanácsi irányelv) a bevezető rész 3. pontjára történő hivatkozás helyébe a bevezető rész 8. pontjára történő hivatkozás lép.9. cikkA Megállapodás I. melléklete I fejezete 1.1. részének 5. pontjában (91/496/EGK tanácsi irányelv) a bevezető rész 3. pontjára történő hivatkozás helyébe a bevezető rész 8. pontjára történő hivatkozás lép.10. cikkA Megállapodás I. melléklete I. fejezetének 1.2. részében a 39. pont (97/778/EK bizottsági határozat) kiigazításának szövege helyébe e határozat melléklete lép.11. cikkA Megállapodás I. melléklete I. fejezetének 8.2. és 8.3. részét el kell hagyni.12. cikkEz a határozat 2001. szeptember 29-én lép hatályba, amennyiben a Megállapodás 103. cikkének (1) bekezdése szerint előírt összes értesítést eljuttatták az EGT-Vegyesbizottsághoz [2].13. cikkEzt a határozatot az Európai Közösségek Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében, illetve EGT-kiegészítésében közzé kell tenni.Kelt Brüsszelben, 2001. szeptember 28-án.Az EGT-Vegyesbizottság részérőlaz elnökE. Bull[1] HL L 165., 2001.6.21., 58. o.[2] Alkotmányos követelmények nem merültek fel.--------------------------------------------------MELLÉKLETEA 101/2001 EGT-VEGYESBIZOTTSÁGI HATÁROZATA melléklet a következő szövegrésszel egészül ki:"Az állat-egészségügyi határállomások jegyzékeOrszág: Izland1 | 2 | 3 | 4 | 5 |Akureyri | 1700499 | P | HC(1,3), NHC(20) | |Eskifjörður | 1700599 | P | HC-T(1,3), HC-NT(1,3) | |Hafnarfjörður | 1700299 | P | HC-T(1,3), HC-NT(1,3) | |Ísafjörður | 1700399 | P | HC-T(1,3), HC-NT(1,3) | |Keflavík Airport | 1700799 | A | HC-T(1,2,3), HC-NT(1,2,3) | O(19) |Reykjavík | 1700199 | P | HC(1,3), NHC(20) | |Ország: Norvégia"1 = "Név"2 = "Animo-kód"3 "A = "Repülőtér"F = "Vasút"P = "Kikötő"R = "Közút"4 "HC = "Emberi fogyasztásra szánt termékek"NHC = "Egyéb termékek"-NT = "Nincs hőmérsékleti kikötés"-T = "Fagyasztott/hűtött termékek"5 "U = "Patás állatok: szarvasmarha, sertés, juh, kecske, vadon élő és háziasított egypatás állatok"E = "Törzskönyvezett lófélék, a 90/426/EGK tanácsi irányelvben meghatározottak szerint"O = "Egyéb állatok"4-5 = "Megjegyzések"(1) = "Az ellenőrzés a 90/675/EGK tanácsi irányelv 18. cikke (4) bekezédésnek végrehajtásában elfogadott 93/352/EGK bizottsági irányelv követelményeinek megfelelően történik."(2) = "Kizárólag csomagolt termékek"(3) = "Kizárólag halászati termékek"(4) = "Kizárólag állati fehérjék"(5) = "Kizárólag gyapjú, nyersbőr és irha"(6) = "Kizárólag szalma és széna"(7) = "Kizárólag izlandi és norvégiai halászati termékek"(8) = "Kizárólag sperma és embrió"(9) = "Kizárólag gyapjú"(10) = "Izlandi pónik (kizárólag áprilistól októberig)"(11) = "Kizárólag ciprusi sertés"(12) = "Kizárólag máltai"(13) = "Kizárólag lófélék"(14) = "Kizárólag trópusi hal"(15) = "Kizárólag macskák, kutyák, rágcsálók, nyúlalakúak, élő halak, hüllők és madarak, a laposmellű futómadarakat kivételével"(16) = "Kizárólag állatkeri állatok"(17) = "Kizárólag ömlesztett takarmány"(18) = "Kizárólag magyarországi"(19) = "Tenyésztett víziállatok"(20) = "Kizárólag halliszt1 | 2 | 3 | 4 | 5 |Borg | 1501499 | P | HC, NHC | E(10) |Båtsfjord | 1501199 | P | HC-T(1,3) | |Hammerfest | 1501099 | P | HC-T(1,3) | |Honningsvåg | 1501799 | P | HC-T(1,3) | |Kristiansund | 1500299 | P | HC-T(1,3) | |Oslo | 15001199 | P | HC, NHC | |Oslo | 1501399 | A | HC, NHC | U,E,O |Skjervøy | 1502099 | P | HC-T(1,3) | |Sortland | 1501699 | P | HC-T(1,3), HC-NT(1,3) | |Stavanger | 1500399 | P | HC-T(1,3), HC-NT(1,3), NHC(20) | |Storskog | 1501299 | R | HC-T, HC-NT, NHC | U,E,O || 1501299 | P | HC-T(1,3) | |Tromsø | 1500999 | P | HC-T(1,3) | |Trondheim | 1500799 | P | HC(1,3) | |Vadsø | 1501599 | P | HC-T(1,3) | |Ålesund | 1500699 | P | HC-T(1,3)" | |--------------------------------------------------


type: caselaw

text:
 21.3.2009
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 C 69/55
 Жалба, подадена на 30 януари 2009 г. — Faria/СХВП
 (Дело F-7/09)
 (2009/C 69/122)
 Език на производството: френски
 Страни
 Жалбоподател: Marie-Hélène Faria (Muchamiel, Испания) (представител: L. Levi, avocat)
 Ответник: Служба за хармонизация във вътрешния пазар (марки и дизайни)
 Предмет и описание на производството
 Искане за отмяна на атестационния доклад за периода от 1 октомври 2006 г. до 30 септември 2007 г., както и осъждане на ответника да заплати обезщетение за претърпените от жалбоподателя вреди.
 Искания на жалбоподателя
 —
 Да бъде отменен атестационният доклад за периода от 1 октомври 2006 г. до 30 септември 2007 г.,
 —
 при необходимост да бъде отменено решението от 17 октомври 2008 г., с което се отхвърля жалбата по административен ред, подадена от жалбоподателя,
 —
 ответникът да бъде осъден да заплати обезщетение за претърпените неимуществени вреди, ведно с припадащите се лихви, определено по справедливост в размер на 100 000 EUR,
 —
 СХВП да бъде осъдена да заплати съдебните разноски.


type: wikipedia

text:
LNK TV („Laisvas ir nepriklausomas kanalas“) – Lietuvos televizijos grupė, priklausanti „MG Baltic Media“ bendrovei.
 Istorija
 Televizija įkurta Lapėse pertvarkius „LitPoliinter TV“, kai šio pagrindiniu akcininku tapo Lietuvos žemės ūkio bankas (kitais akcininkais buvo bendrovės „Vilniaus vingis“, „Griaustinio aidas“, Lietuvos darbininkų sąjunga) 1995 m. balandžio 1 d. Programą visoje Lietuvoje imta transliuoti nuo 1995 m. gegužės 5 d.
 Iš pradžių retransliavo kai kurias ORT programas (pvz., naujienų laidą „Vremia“). 1996 m. jas pakeitė originalios programos, taip pat transliuotos ir CNN programos.
 1996 m. įkurtas kanalo biuras Vilniuje. 1997 m. vasarą nemažai kurtų laidų (pvz. „Dviračio šou“) persikėlė į Baltijos televiziją. 1997 m. spalį 46 proc. įmonės akcijų iš „Vilniaus vingis“, bendrovės „Anoma“ ir nukentėjusiųjų nuo „LitPoliinter“ indėlininkų bendrijos įsigijo „British Pacific Media Management“. 1998 m. sausį Hubertas Grušnys ir „Clear Channel Communication International“ įsigijo 10 procentų LNK akcijų iš Aleksandro Ambrazevičiaus ir 46 proc. akcijų iš „British Pacific Media Management“. Tų pačių metų rugsėjį 44 proc. LNK akcijų, priklausiusių Lietuvos žemės ūkio bankui, ir 56 proc. akcijų, priklausiusių H. Grušniui, įsigijo „Bonnier“ grupė. Po šio įsigijimo į Baltijos televiziją perėjo nemažai LNK Žinių tarnybos darbuotojų. 2000 m. dalis buvusių darbuotojų ir laidų grįžo į LNK.
 1999 m. televizijos Žinių tarnybos studija perkelta iš Lapių į Vilniaus Lukiškes, o 2002 m. pagrindinė studija perkelta į Vilniaus Šeškinės mikrorajoną.
 2003 m. televiziją įsigijo koncernas „MG Baltic“.
 Nuo 2012 m. kanalas yra retransliuojamas skaitmeniniu signalu. 2015 m. buvo panaikinta Žinių tarnyba. Nuo 2018 m. lapkričio 29 d. televizija yra transliuojama HD raiška kabeliniais tinklais.
 Programa
 Kanalu rodoma tiek vietinė lietuviška, tiek užsienio produkcija (laidos, serialai, filmai) su lietuvišku įgarsinimu. Užsienio produkcija įgarsinama LNK televizijos dubliavimo studijoje.
 Programos trukmė kasdien – 19 valandų per dieną. Originali programa sudaro 35 %, o užsienio produkcija – 65 %.
 Sezonų šūkiai
 1997–1998 m. sezonas – Būk laisvas
 1998–1999 m. sezonas – Atsimerk, pažvelk į ją
 1999–2000 m. sezonas – Tik dargana ir televizorius – štai toks ruduo ir aš jam pritariu
 2000–2001 m. sezonas – Dar daugiau informacijos, dar daugiau pramogų
 2001–2002 m. sezonas – Sveiki sugrįžę namo
 2002–2003 m. sezonas – Čia mūsų namai
 2003–2004 m. sezonas – Čia LNK
 2004–2005 m. sezonas – Būk su manim
 2005–2006 m. sezonas – Žvaigždžių valanda
 2006–2007 m. sezonas – Pasaulis nuostabus
 2007–2008 m. sezonas – Arčiau tavęs
 2008–2009 m. sezonas – Sensacija!
 2009–2010 m. sezonas – Pramogų traukinys – visu greičiu!
 2010–2011 m. sezonas – Kur tu, ten LNK
 2011–2012 m. sezonas – Junkis ir tu
 2012–2013 m. sezonas – Aistringai
 2013–2014 m. sezonas – Aistra nugalėti
 2014–2015 m. sezonas – Kur tu, ten LNK
 2015–2016 m. sezonas – 20 kartų labiau
 2016–2017 m. sezonas – Tūkstančiai valandų su LNK
 2017–2018 m. sezonas – Yra ką žiūrėti
 2018–2019 m. sezonas – Kur tu, ten LNK
 2018 m. (specialus, šventinis) – Kur kalėdos, ten LNK
 2019–2020 m., 2020–2021 m. ir 2021–2022 m. sezonai – Norisi žiūrėti
 2021 m. (specialus, šventinis) – Norisi kalėdų su šeima
 2022–2023 m. sezonas – Jie žiūri LNK
 Generaliniai direktoriai
 Aivaras Prancūzevičius – 1995–1997 m.
 Audrius Giržadas – 1997–1998 m.
 Jonas Erikssonas – 1999–2001 m.
 Paulius Egidijus Kovas – 2001–2007 m.
 Zita Sarakienė – nuo 2007 m.
 Logotipai
 Taip pat skaitykite
 LNK Infomedis
 Išnašos
 Nuorodos
 Oficiali LNK TV svetainė
 LNK GO svetainė


text:
Il-Gana, magħrufa uffiċjalment bħala r-Repubblika tal-Gana, huwa stat sovran li jinsab fil-Golf tal-Ginea u l-Oċean Atlantiku fl-Afrika tal-Punent. Il-pajjiżi konfini tagħha huma l-Kosta tal-Avorju fuq il-Punent, Burkina Faso fit-Tramuntana, it-Togo fuq il-Lvant u l-Golf tal-Ginea u l-Oċean Atlantiku fin-Nofsinhar.
 Qabel ma ġiet kolonizzata, fil-Gana kienu jgħixu numru ta' popli fil-biċċa mir-renji Akan. Stati mhux Akani maħluqa mill-poplu Dagomba kienu jeżistu wkoll. Qabel il-kuntatt mal-Ewropej, il-kummerċ bejn l-Akani u stati oħra Afrikani stagħnew grazzi għar-rikezza tad-deheb tal-Akani. Il-kummerċ mal-istati Ewropej beda mal-kuntatt mal-Portugiżi fis-seklu 15. Fl-1874, il-Brittanja kisbet il-kontroll fuq diversi partijiet tal-pajjiż fejn assenjathom l-istatus ta' Gold Coast. Din kisbet l-indipendenza mir-Renju Unit fl-1957, biex sar l-ewwel pajjiż Afrikan li għamel dan.
 Il-Gana hija t-tieni l-ikbar produttur tal-kakaw, u waħda mill-ikbar produtturi tad-deheb fid-dinja. Fit-territorju tagħha hemm ukoll il-Lag Volta, l-ikbar lag artifiċjali fid-dinja.
 Etimoloġija tal-isem
 It-terminu Gana ifisser "Re Gwerrier" u kien it-titlu mogħti lir-rejiet tal-Imperu tal-Gana, għalkemm dan l-imperu kien iktar fit-Tramuntana minn fejn illum hemm il-pajjiż tal-Gana.
 Ħoloq esterni
 Sit uffiċjali
 Parlament tal-Gana
 Gana
 Pajjiżi tal-Afrika
 Commonwealth tan-Nazzjonijiet


type: other

text:
Uppdatera viasat hd box. "Vänligen sätt i programkortet i kortläsaren...(1)"
 Kundservice | Viasat Pace DSNV - här är digitalboxen som ger dig tillgång till all tänkbar tv-underhållning! Vi har uppdaterat mjukvaran i Samsung boxen med en ny, snyggare design som gör det enklare för dig som kund att känna igen och hitta dina favoritkanaler. Mjukvaran lanseras nu även på de inspelningsbara boxarna Pace och Samsung Viasat Fjärrkontroll-appen finns i dagsläget tillgänglig på telefoner och surfplattor med iOS-mjukvara Apple. Kunder via Kalejdo med tv-paket Silver får tv-paket Stor Kunder med tv-paket Viasat Bas får tv-paket Bas Vem får ett utökat innehåll box ett nytt paketnamn? Ladda ner den manual eller titta på den instruktionsfilm som bäst passar in på det du söker. Nedan hittar viasat svar på de vanligaste frågorna kring de nya uppdateringarna: Uppdatera Här hittar du manualer, instruktionsfilmer och kanallistor till alla Viasats digitalboxar.
 UPPDATERA VIASAT HD BOX - högt blodtryck gravid inlagd. Uppdatera digitalboxens mjukvara
 Uppdatera viasat hd box, grijs gestreepte jurk Här hittar du manualer, instruktionsfilmer och kanallistor till alla Viasats digitalboxar.
 Boksen er som de tidligere modeller i sort. Boksen har 2 standby tilstande. Ofta skickas mjukvaran till din digitalbox per automatik men ibland måste du själv uppdatera digitalboxen. Nedan hittar du våra vanligaste digitalboxar. Genom. Vad som ingår i en installation - Parabol-tv · Inkoppling av flera digitalboxar till ett Tv i flera rum · Uppdatera digitalboxens mjukvara · Inspelningsbar digitalbox hårddisk till Samsung Ultra HD-box · Inkoppling av Playtjänster i din box. lösnaglar ebay Broadcasting from Londonthe target markets are in the Nordic and the Baltic Countries. Viasat does not have a platform of their own outside the Nordic and Baltic countries, so they have to rely on third party distributors in Eastern and Central Europe. Owned by Nordic Entertainment Group. Owned by Viasat World.
 innehåll hos Viasat: Generell info; Inkoppling av flera digitalboxar till ett uttag Felmeddelanden - Guide för avläsning; Uppdatera digitalboxens mjukvara; Tv i. Digitalboxen reagerar inte på fjärrkontrollen. Om din Viasat-fjärrkontroll inte reagerar på knapptryck, följ instruktionerna nedan. Tryck på Viasat-knappen på. Har du HD-box utan HD-paketet kommer du nu även hitta dina kanaler Den största förändringen är att vi uppdaterar boxarna med en s.k. Viasatboxar Viasats vanligaste digitalboxar Viasats TV-modul (Ej uppkopplingsbar) Äldre digitalboxar sorterade på märke. innehåll hos Viasat: Generell info; Inkoppling av flera digitalboxar till ett uttag Felmeddelanden - Guide för avläsning; Uppdatera digitalboxens mjukvara; Tv i. Digitalboxen reagerar inte på fjärrkontrollen. Om din Viasat-fjärrkontroll inte reagerar på knapptryck, följ instruktionerna nedan. Tryck på Viasat-knappen på.
 UPPDATERA VIASAT HD BOX - course a pied normandie 2017. Uppdatera digitalboxens mjukvara
 Mina sidor uppdatera viasat hd box Sep 26, · Då och då uppdateras mjukvaran i digitalboxen till din parabol för att du ska få tillgång till de allra senaste tjänsterna och funktionerna från Viasat. Uppdatera digitalboxens mjukvara. För att kontrollera vilken mjukvaruversion din digitalbox har trycker du följande på din Viasat-fjärrkontroll: Menu - Inställningar - Information. Kontinuerlig uppdatering av din digitalbox är nödvändig för bästa möjliga funktion.
 Har du HD-box utan HD-paketet kommer du nu även hitta dina kanaler Den största förändringen är att vi uppdaterar boxarna med en s.k. Återanslut strömmen och låt boxen starta upp utan kortet i, när samma meddelande visas på din TV kan du sätta i kortet; Prova att koppla Uppdatera digitalbox.
 Digitalboxen reagerar inte på fjärrkontrollen. Om din Viasat-fjärrkontroll inte reagerar på knapptryck, följ instruktionerna nedan. Tryck på Viasat-knappen på. Har du HD-box utan HD-paketet kommer du nu även hitta dina kanaler Den största förändringen är att vi uppdaterar boxarna med en s.k. Ofta skickas mjukvaran till din digitalbox per automatik men ibland måste du själv uppdatera digitalboxen. Nedan hittar du våra vanligaste digitalboxar. Genom. TV VIASAT PLANNER CH BACK R 1(b) 1(a) 3 4 7 6 5 2(a) 2(b) (a) (b) OK 1.,-2ABC3DEF 4GHI5JKL6MNO 7PQRS8TUV 0 9WXYZ OPTIONS VOL MENUVOD VIASATTV PLANNER CH BACK R HD SD Not working with SatCR Quad Universal LNB OK 1.,-2AB C3DEF 4GHI5JK L6MNO 7PQRS8TU V 0 9WXYZ OPTIONS VOL MENUVO D VIASTVAT PLANNER CH BACK R ̃ Satellite customers .
 Uppdatera viasat hd box, vatten i avföringen Här hittar du manualer, instruktionsfilmer och kanallistor till alla Viasats digitalboxar.
 Förutom tv-kanaler får du tillgång till playtjänster och hyrbutiken i boxen när du kopplar upp boxen till ditt bredband. Väljer du till den externa hårddisken på GB, som kopplas till boxen via USB, kan du dessutom spela in, spola tillbaka och lagra innehåll på ett enkelt sätt. Viasats TV-modul är en enkel lösning för dig som vill titta på tv via parabol utan digitalbox. Tv-modulen sätts in i din tv tillsammans med ett programkort från Viasat. Du använder fjärrkontrollen som tillhör din tv och ditt valda kanalutbud visas i din tv: Viasat lanserar nu en förbättrad kanallista och ny design i våra nyare HD-boxar; SamsungSamsungPace och Pace Den största förändringen är att vi uppdaterar boxarna med en s. TV3 i standardformat på kanalplats 3 framöver den har tidigare legat på kanalplats Utöver den förenklade kanallistan så lanserar Viasat även en ny, snyggare design i TV:
 Sep 26, · Om du har problem med din digitalbox, som att den låser sig eller att vissa inspelningsfunktioner inte fungerar, rekommenderar vi att du återställer din box till dess fabrikinställningar. Viasat Inc. (NASDAQ: VSAT) is a global communications company that believes everyone and everything in the world can be connected. We’re developing the ultimate communications network to power high-quality, secure, affordable, fast connections to impact people’s lives anywhere. Viasat har lanceret en Ultra HD kanal, og det kræver naturligvis også en ny tv-boks. Det er Samsung, der har produceret den nye Viasat Ultra HD boks, der er med twin tuner og den får mulighed for tv-optagelse på USB harddisk. Du skal have dit Viasat kort klar i forbindelse med denne boks, ellers kan du ikke bruge den. Har du et eksisterende programkort, skal du ringe til den automatiske IVR 70 for at aktivere eller bytte box ID. Når kablerne er tilsluttet, tilsluttes boksen til strøm og starter op første gang. View and Download ViaSat HD receiver connection manual online. works with Samsung SMT-S/ Pace DSNV/Samsung SMT-S/ Pace TDSNV. HD receiver Modem pdf manual download.
 Digitalboxen reagerar inte på fjärrkontrollen Pace TDS865NV – strømforbrug
 Copyright © Any content, trademarks, or other material that might be found on the this website that is not our property remains the copyright of its respective owners. In no way does this website claim ownership or responsibility for such items, and you should seek legal consent for any use of such materials from its owner. Uppdatera viasat hd box lokdi.atherjackb.se


type: legislation

text:
 EIROPAS KOMISIJA
 Briselē, 8.3.2019
 COM(2019) 109 final
 2019/0059(NLE)
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMS
 par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisijā, un ar kuru atceļ Lēmumu 10840/14
 PASKAIDROJUMA RAKSTS
 1.Priekšlikuma priekšmets
 Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu par nostāju, kas Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisijas (CCAMLR) gadskārtējās sanāksmēs 2019.–2023. gada periodā Savienības vārdā jāieņem saistībā ar saglabāšanas un pārvaldības pasākumu paredzamo pieņemšanu.
 2.Priekšlikuma konteksts
 2.1.Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas konvencija
 Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas konvencijas (CAMLR konvencija) mērķis ir saglabāt, arī racionāli izmantot, Antarktikas jūras dzīvos resursus, kas ir Antarktikas ekosistēmas daļa. Konvencija stājās spēkā 1982. gada 7. aprīlī.
 Savienība
 1
 un vairākas tās dalībvalstis
 2
 ir CAMLR konvencijas līgumslēdzējas puses.
 2.2.Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisija
 Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisija (CCAMLR) ir struktūra, kas izveidota ar CAMLR konvenciju, un tās uzdevums ir pieņemt pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanu, arī to racionālu izmantošanu. Šajā nolūkā tā izstrādā, pieņem un pārskata saglabāšanas pasākumus, kas pamatojas uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem pierādījumiem. Šādi pasākumi Savienībai var kļūt saistoši.
 Savienība kā CCAMLR locekle ir tiesīga piedalīties tās lēmumu pieņemšanā un balsot par tiem. CCAMLR lēmumus parasti pieņem vienprātīgi.
 2.3.CCAMLR lēmumi
 CCAMLR tiekas vismaz reizi gadā. Tā pieņem saglabāšanas pasākumus, kas pamatojas uz labāko pieejamo zinātnisko informāciju un reglamentē jūras dzīvo resursu izmantošanu Antarktikā.
 Saskaņā ar CAMLR konvencijas IX panta 6. punktu pasākumus locekļiem paziņo tūlīt pēc gadskārtējās sanāksmes, un pēc 180 dienām pasākumi kļūst saistoši. Locekļiem, kuri 90 dienu laikā pēc paziņojuma saņemšanas iebilst pret pasākumu, minētais pasākums nav saistošs.
 3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja
 Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju (RZPO) gadskārtējās sanāksmēs, patlaban tiek noteikta atbilstīgi divpakāpju pieejai. Padomes lēmumā tiek izklāstīti Savienības nostājas vadošie principi un orientējošie norādījumi vairākiem gadiem, un pēc tam šī nostāja neoficiālos Komisijas dokumentos, kuri jāapspriež Padomes darba grupā, tiek pielāgota katrai gadskārtējai sanāksmei.
 CCAMLR gadījumā šī pieeja ir īstenota ar Padomes 2014. gada 25. jūnija Lēmumu 10840/14, kurā izklāstīta Savienības nostāja CCAMLR 2014.–2018. gada periodā. Lēmumā ir ietverti vispārīgi principi un orientējoši norādījumi, bet, ciktāl iespējams, ņemta vērā arī CCAMLR specifika. Turklāt pēc dalībvalstu lūguma tajā iekļauta standarta procedūra, kas izmantojama Savienības nostājas ikgadējā noteikšanā.
 Lēmums 10840/14 paredz Savienības nostājas pārskatīšanu pirms gadskārtējās sanāksmes 2019. gadā. Tāpēc šajā priekšlikumā, kas aizstās Lēmumu 10840/14, ir izklāstīta Savienības nostāja CCAMLR 2019.–2023. gada periodā.
 Lēmumā 10840/14 tika iestrādāti jaunās kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) principi un virzieni, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013
 3
 , kā arī ņemti vērā mērķi, kas noteikti Komisijas paziņojumā par KZP ārējo dimensiju
 4
 . Turklāt lēmums Savienības nostāju pielāgoja Lisabonas līgumam.
 Zvejas ietekmējuma aspektā pašreizējā pārskatīšanā ir ņemts vērā Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas stratēģiju attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā
 5
 , Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas kopīgais paziņojums Starptautiskā okeānu pārvaldība – okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība
 6
 un Padomes secinājumi par minēto kopīgo paziņojumu
 7
 .
 4.Juridiskais pamats
 4.1.Procesuālais juridiskais pamats
 4.1.1.Principi
 Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.
 Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas uz tādu starptautisko tiesību normu pamata, kuras reglamentē attiecīgo struktūru, un instrumentus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
 8
 .
 4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā
 CCAMLR ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, CAMLR konvenciju.
 Akti, kurus CCAMLR ir aicināta pieņemt, ir akti ar juridiskām sekām. Saskaņā ar CAMLR konvencijas X panta 6. punktu tie ir saistoši atbilstoši starptautiskajām tiesībām un, tā kā CCAMLR lēmumi var papildināt, grozīt vai aizstāt pienākumus, kas noteikti esošajos ES tiesību aktos, var būtiski ietekmēt tādu tiesību aktu saturu kā:
 ·Padomes Regula (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju
 9
 ;
 ·Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem
 10
 ;
 ·Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2403 par ārējo zvejas flotu ilgtspējīgu pārvaldību
 11
 ;
 ·Padomes Regula (EK) Nr. 600/2004, ar ko nosaka dažus tehniskus pasākumus attiecībā uz zvejas darbībām apgabalā, uz kuru attiecas Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanas konvencija
 12
 ;
 ·Padomes Regula (EK) Nr. 601/2004, ar ko nosaka konkrētus kontroles pasākumus, kurus piemēro zvejas darbībām Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saudzēšanas konvencijas darbības zonā
 13
 ;
 ·Padomes Regula (EK) Nr. 1035/2001, ar ko nosaka Dissostichus spp. nozvejas dokumentu shēmu
 14
 .
 Paredzētie akti nepapildina un negroza CAMLR konvencijā noteikto iestāžu sistēmu.
 Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.
 4.2.Materiālais juridiskais pamats
 4.2.1.Principi
 Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats ir galvenokārt atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta noteikta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens ir atzīstams par galveno, bet otrs nav būtisks, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.
 4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā
 Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz zivsaimniecību. Juridiskais pamats, kas nosaka šajā nostājā atspoguļojamos principus, ir Regula (ES) Nr. 1380/2013.
 Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 43. panta 2. punkts. Ar šo lēmumu ir jāaizstāj Padomes Lēmums 10840/14, kas aptver 2014.–2018. gada periodu.
 4.3.Secinājums
 Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 43. panta 2. punktam, lasītam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.
 2019/0059 (NLE)
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMS
 par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisijā, un ar kuru atceļ Lēmumu 10840/14
 EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
 ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu, lasītu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
 ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
 tā kā:
 (1)Ar Padomes Lēmumu 81/691/EEK
 15
 Eiropas Kopiena ir noslēgusi Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas konvenciju (CAMLR konvencija), kas stājās spēkā 1982. gada 7. aprīlī un ar ko izveidota Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisija (CCAMLR). Arī Apvienotā Karaliste, Beļģija, Francija, Itālija, Polija, Spānija, Vācija un Zviedrija ir CAMLR konvencijas līgumslēdzējas puses. Grieķija, Nīderlande un Somija ir CAMLR konvencijas līgumslēdzējas puses, bet nav CCAMLR locekles.
 (2)Saskaņā ar CAMLR konvencijas IX panta 1. punktu CCAMLR ir atbildīga par to, lai tās gadskārtējās sanāksmēs tiktu pieņemti saglabāšanas pasākumi, kas izstrādāti, lai nodrošinātu Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanu, arī racionālu izmantošanu. Šādi pasākumi Savienībai var kļūt saistoši.
 (3)Kā paredz Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013
 16
 , Savienībai ir jānodrošina, ka zvejas un akvakultūras darbības ilgtermiņā ir vidiski ilgtspējīgas un tiek pārvaldītas atbilstīgi mērķim nodrošināt ieguvumus ekonomiskajā, sociālajā un nodarbinātības jomā un veicināt pārtikas pieejamību. Tā paredz arī to, ka Savienībai zvejniecības pārvaldībā jāievēro piesardzīga pieeja un tās mērķim jābūt nodrošināt, lai dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošanas rezultātā iegūto sugu populācijas tiktu atjaunotas un uzturētas virs līmeņa, kas nodrošina maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Turklāt tā paredz, ka Savienībai ir jāpieņem pārvaldības un saglabāšanas pasākumi, kuru pamatā ir labākie pieejamie zinātniskie ieteikumi, jāatbalsta zinātnisko atziņu gūšana un zinātnisko ieteikumu izstrāde, pakāpeniski jāizskauž izmetumi un jāveicina zvejas metodes, kas palīdz nodrošināt selektīvāku zveju un, ciktāl iespējams, nevēlamu nozveju nepieļaušanu un samazināšanu, kā arī zveju, kurai ir maza ietekme uz jūras ekosistēmu un zvejas resursiem. Turklāt Regulā (ES) Nr. 1380/2013 ir konkrēti paredzēts, ka minētie mērķi un principi Savienībai jāpiemēro ārējās attiecībās zivsaimniecības jomā.
 (4)Kā norādīts Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopīgajā paziņojumā Starptautiskā okeānu pārvaldība – okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība
 17
 un Padomes secinājumos par minēto kopīgo paziņojumu
 18
 , galvenais Savienības darba uzdevums reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās (RZPO) ir veicināt pasākumus, kas atbalsta un kāpina šo forumu rezultativitāti un attiecīgā gadījumā uzlabo to pārvaldību.
 (5)Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas stratēģiju attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā
 19
 ir minēti konkrēti pasākumi, kuru mērķis ir mazināt plastmasas radīto piedrazojumu, jūras piesārņojumu, kā arī jūrā nozaudēto vai pamesto zvejas rīku daudzumu.
 (6)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem CCAMLR sanāksmēs 2019.–2023. gada periodā, jo CCAMLR pieņemtie saglabāšanas pasākumi būs Savienībai saistoši un var būtiski ietekmēt tādu Savienības tiesību aktu saturu kā Padomes Regula (EK) Nr. 1005/2008
 20
 , Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009
 21
 , Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2403
 22
 , Padomes Regula (EK) Nr. 600/2004
 23
 , Padomes Regula (EK) Nr. 601/2004
 24
 un Padomes Regula (EK) Nr. 1035/2001
 25
 .
 (7)Pašreizējā nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem CCAMLR sanāksmēs, ir noteikta ar Padomes Lēmumu 10840/14
 26
 . Ir lietderīgi Lēmumu 10840/14 atcelt un aizstāt ar jaunu lēmumu 2019.–2023. gada periodam.
 (8)Ņemot vērā CAMLR konvencijas apgabala zvejas resursu dinamisko raksturu un no tā izrietošo nepieciešamību Savienības nostājā ņemt vērā jaunākās izmaiņas, to vidū jaunu zinātnisko un citu relevanto informāciju, kas iesniegta pirms CCAMLR sanāksmēm vai to laikā, saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 13. panta 2. punktā iestrādāto Savienības iestāžu pilnīgas sadarbības principu būtu jāizveido procedūras, kas jāievēro, kad ik gadu tiek precizēta Savienības nostāja 2019.–2023. gada periodā,
 IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
 1. pants
 Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisijas (CCAMLR) sanāksmēs, ir izklāstīta I pielikumā.
 2. pants
 Savienības nostāju, kas jāieņem CCAMLR sanāksmēs, katru gadu precizē saskaņā ar II pielikumu.
 3. pants
 I pielikumā izklāstīto Savienības nostāju Padome pēc Komisijas priekšlikuma novērtē un vajadzības gadījumā pārskata vēlākais līdz CCAMLR gadskārtējai sanāksmei 2024. gadā.
 4. pants
 2014. gada 25. jūnija Lēmumu 10840/14 atceļ.
 5. pants
 Šis lēmums ir adresēts Komisijai.
 Briselē,
 Padomes vārdā –
 priekšsēdētājs
 (1)
 Padomes Lēmums 81/691/EEK (OV L 252, 5.9.1981., 26. lpp.).
 (2)
 Konvencijai ir pievienojušās šādas dalībvalstis: Apvienotā Karaliste (1980), Beļģija (1980), Francija (1980), Grieķija (1987, nav CCAMLR locekle), Itālija (1989), Nīderlande (1990), Polija (1980), Somija (1989, nav CCAMLR locekle), Spānija (1984), Vācija (1980) un Zviedrija (1984).
 (3)
 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).
 (4)
 COM(2011) 424, 13.7.2011.
 (5)
 COM(2018) 28 final, 16.1.2018.
 (6)
 JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.
 (7)
 7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.
 (8)
 Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums lietā C-399/12 Vācija/Padome, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.
 (9)
 OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.
 (10)
 OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.
 (11)
 OV L 347, 28.12.2017., 81. lpp.
 (12)
 OV L 97, 1.4.2004., 1. lpp.
 (13)
 OV L 97, 1.4.2004., 16. lpp.
 (14)
 OV L 145, 31.5.2001., 1. lpp.
 (15)
 Padomes 1981. gada 4. septembra lēmums, ar ko noslēdz Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas konvenciju (OV L 252, 5.9.1981., 26. lpp.).
 (16)
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.).
 (17)
 JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.
 (18)
 7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.
 (19)
 COM(2018) 28 final, 16.1.2018.
 (20)
 Padomes Regula (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1936/2001 un (EK) Nr. 601/2004, un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1093/94 un (EK) Nr. 1447/1999 (OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp.).
 (21)
 Padomes 2009. gada 20. novembra Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.).
 (22)
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 12. decembra Regula (ES) 2017/2403 par ārējo zvejas flotu ilgtspējīgu pārvaldību un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1006/2008 (OV L 347, 28.12.2017., 81. lpp.).
 (23)
 Padomes Regula (EK) Nr. 600/2004, ar ko nosaka dažus tehniskus pasākumus attiecībā uz zvejas darbībām apgabalā, uz kuru attiecas Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanas konvencija (OV L 97, 1.4.2004., 1. lpp.).
 (24)
 Padomes Regula (EK) Nr. 601/2004, ar ko nosaka konkrētus kontroles pasākumus, kurus piemēro zvejas darbībām Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saudzēšanas konvencijas darbības zonā (OV L 97, 1.4.2004., 16. lpp.).
 (25)
 Padomes 2001. gada 22. maija Regula (EK) Nr. 1035/2001, ar ko nosaka Dissostichus spp. nozvejas dokumentu shēmu (OV L 145, 31.5.2001. 1. lpp.).
 (26)
 Padomes 2014. gada 25. jūnija lēmums par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāpieņem Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisijā (CCAMLR).
 ---documentbreak---
 EIROPAS KOMISIJA
 Briselē, 8.3.2019
 COM(2019) 109 final
 PIELIKUMI
 dokumentam
 priekšlikums Padomes lēmumam
 par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisijā, un ar kuru atceļ Lēmumu 10840/14
 I PIELIKUMS
 Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisijā (CCAMLR)
 1.PRINCIPI
 CCAMLR satvarā Savienība:
 a)rīkojas saskaņā ar mērķiem un principiem, kurus tā tiecas īstenot kopējā zivsaimniecības politikā (KZP), jo īpaši izmantojot piesardzīgu pieeju un ar maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu saistītos mērķus, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 2. panta 2. punktā, ar nolūku veicināt uz ekosistēmu balstītas pieejas īstenošanu zvejniecības pārvaldībā, nepieļaut un, ciktāl iespējams, samazināt nevēlamas nozvejas, pakāpeniski izskaust izmetumus, minimalizēt zvejas darbību ietekmi uz jūras ekosistēmām un to biotopiem, kā arī, veicinot Savienības zvejniecību ekonomisko dzīvotspēju un konkurētspēju, nodrošināt pietiekami augstu dzīves līmeni tiem, kas atkarīgi no zvejas darbībām, un ņemt vērā patērētāju intereses;
 b)tiecas CCAMLR pasākumu sagatavošanas posmā pienācīgi iesaistīt ieinteresētās personas un nodrošina, ka CCAMLR pieņemtie pasākumi ir saskaņā ar CAMLR konvenciju;
 c)nodrošina, ka CCAMLR pieņemtie pasākumi ir saskanīgi ar starptautiskajām tiesībām un jo īpaši ar ANO 1982. gada Jūras tiesību konvenciju, ANO 1995. gada Nolīgumu par transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību, 1993. gada Nolīgumu par zvejas kuģu atbilstības veicināšanu starptautiskajiem saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem atklātā jūrā un Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas 2009. gada Nolīgumu par ostas valsts pasākumiem;
 d)veicina nostājas, kas ir saskanīgas ar reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju (RZPO) pieņemtajām nostājām attiecīgajā apgabalā;
 e)tiecas panākt konsekvenci un sinerģiju ar rīcībpolitiku, kuru Savienība zivsaimniecības nozarē īsteno divpusējās attiecībās ar trešām valstīm, un nodrošina saskaņotību ar citām rīcībpolitikām tādās jomās kā ārējās attiecības, nodarbinātība, vide, tirdzniecība, attīstība, pētniecība un inovācija;
 f)nodrošina Savienības starptautisko saistību ievērošanu;
 g)ievēro Padomes 2012. gada 19. marta secinājumus par Komisijas paziņojumu par kopējās zivsaimniecības politikas ārējo dimensiju
 1
 ;
 h)tiecas Savienības flotei CAMLR konvencijas apgabalā radīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus, pamatojoties uz tiem pašiem principiem un standartiem, kas piemērojami saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, un veicināt minēto principu un standartu vienādu īstenošanu;
 i)darbojas saskaņā ar Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopīgo paziņojumu “Starptautiskā okeānu pārvaldība – okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība”
 2
 , kā arī Padomes secinājumiem par minēto kopīgo paziņojumu
 3
 un veicina pasākumus, kas atbalsta un kāpina CCAMLR rezultativitāti un attiecīgā gadījumā uzlabo tās pārvaldību un sniegumu (jo īpaši attiecībā uz zinātni, atbilstību, pārredzamību un lēmumu pieņemšanu), un tādējādi dod ieguldījumu visos ilgtspējīgas okeānu pārvaldības aspektos;
 j)pēc vajadzības un atbilstoši partnerstruktūru pilnvarojumam veicina attiecīgi RZPO darba koordināciju ar reģionālajām jūras konvencijām (RJK) un sadarbību ar pasaules mēroga organizācijām;
 k)tiecas panākt, lai tā sauktais Kobes process, kurā iesaistījušās tunzivju RZPO, tiktu atkal aktivizēts un attiecināts uz visām RZPO.
 2.ORIENTĒJOŠI NORĀDĪJUMI
 Savienība vajadzības gadījumā cenšas atbalstīt CCAMLR šādu pasākumu pieņemšanā:
 a)CAMLR konvencijas apgabala zvejas resursu saglabāšanas un pārvaldības pasākumi, kas pamatojas uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un ietver CCAMLR reglamentēto dzīvo jūras bioloģisko resursu kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotas vai zvejas piepūles regulējumu, kas ļautu maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam atbilstošu izmantošanas pakāpi sasniegt pakāpeniski pieaugošā veidā vēlākais līdz 2020. gadam. Minētie saglabāšanas un pārvaldības pasākumi vajadzības gadījumā ietver īpašus pasākumus, kuri vērsti uz pārzvejotiem krājumiem un kuru mērķis ir saglabāt pieejamajām zvejas iespējām atbilstošu zvejas piepūli;
 b)nelegālas, nereģistrētas un neregulētas (NNN) zvejas darbību novēršanas, aizkavēšanas un izskaušanas pasākumi CAMLR konvencijas apgabalā, arī NNN zvejas kuģu sarakstu izveide, turpmāka informācijas apmaiņa ar RZPO, citu RZPO sarakstos iekļautu kuģu savstarpēja pārņemšana un rīcība, kas vērsta pret kuģiem bez valstspiederības;
 c)CAMLR konvencijas apgabalā piemērojami uzraudzības, kontroles un pārraudzības pasākumi, kuru mērķis ir nodrošināt kontroles efektivitāti un atbilstību CCAMLR pieņemtajiem pasākumiem, arī CCAMLR pārvaldīto resursu citā kuģī pārkraušanas darbību kontroles pastiprināšana un CCAMLR ilkņzivju nozvejas dokumentēšanas shēmas (CDS) pārskatīšana, kuras mērķis ir novērst iespējamās nepilnības minēto sugu tirdzniecībā un veicināt sadarbībai ar CCAMLR CDS vajadzīgos kontaktus ar blakusesošajām RZPO;
 d)pasākumi, kuru mērķis ir minimalizēt zvejas darbību negatīvo ietekmi uz jūras bioloģisko daudzveidību, jūras ekosistēmām un to biotopiem, t. sk. pasākumi, kuru mērķis ir samazināt jūras piesārņojumu un novērst plastmasas izmešanu jūrā, samazināt jūrā esošās plastmasas ietekmi uz jūras bioloģisko daudzveidību un ekosistēmām, tādi jutīgu jūras ekosistēmu aizsardzības pasākumi CAMLR konvencijas apgabalā, kas ir saskaņā ar FAO Starptautiskajām vadlīnijām par dziļūdens zvejniecību pārvaldību atklātā jūrā, un pasākumi, kuru mērķis ir nepieļaut un, ciktāl iespējams, samazināt nevēlamas nozvejas, jo īpaši jutīgu jūras sugu nozvejas, un pakāpeniski izskaust izmetumus;
 e)pasākumi, kuru mērķis ir mazināt pamesto, nozaudēto vai citādi izmesto zvejas rīku ietekmi okeānā un atvieglot šādu zvejas rīku identificēšanu un atgūšanu;
 f)pasākumi, kuru mērķis ir aizliegt zveju, kuras vienīgais nolūks ir iegūt haizivju spuras, un prasīt, lai visas haizivis tiktu izkrautas ar neatdalītām spurām;
 g)pēc vajadzības un tādā apmērā, kādā to atļauj attiecīgie dibināšanas dokumenti, – ieteikumi, kas rosina īstenot Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Konvenciju par darbu zvejniecībā;
 h)vajadzības gadījumā – vienotas pieejas ar citām RZPO, jo īpaši tām, kas iesaistītas zvejniecības pārvaldībā tajā pašā reģionā;
 i)papildu tehniskie pasākumi, kas pamatojas uz CCAMLR apakšstruktūru un darba grupu ieteikumiem.
 II PIELIKUMS
 Kārtība, kādā ik gadu precizējama Savienības nostāja, kas jāieņem
 Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisijas gadskārtējā sanāksmē
 Pirms katras CCAMLR gadskārtējās sanāksmes, kurā minētā struktūra ir aicināta pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām Savienībai, tiek veikti pasākumi, kas vajadzīgi, lai nostājā, kas Savienības vārdā paužama saskaņā ar I pielikumā izklāstītajiem principiem un orientējošajiem norādījumiem, tiktu ņemta vērā jaunākā zinātniskā informācija un cita relevanta informācija, kas nosūtīta Komisijai.
 Šajā nolūkā, pamatojoties uz minēto informāciju, Komisija pietiekami laicīgi pirms katras CCAMLR gadskārtējās sanāksmes Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām, lai tās varētu apspriest un apstiprināt Savienības vārdā paužamās nostājas detaļas, nosūta rakstisku dokumentu, kurā detalizēti izklāstīti ierosinātie Savienības nostājas precizējumi.
 Ja CCAMLR sanāksmes gaitā, arī uz vietas, panākt vienošanos par jauno elementu iekļaušanu Savienības nostājā nav iespējams, šo jautājumu nodod Padomei vai tās darba sagatavošanas struktūrām.
 (1)
 7087/12 REV 1 ADD 1 COR 1.
 (2)
 JOIN(2016) 49 final, 10.11.2016.
 (3)
 7348/1/17 REV 1, 24.3.2017.


text:
 7.7.2007
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 C 155/8
 2007 m. kovo 26 d. pareikštas ieškinys byloje Europos Parlamentas prieš Europos Sąjungos Tarybą
 (Byla C-166/07)
 (2007/C 155/14)
 Proceso kalba: prancūzų
 Šalys
 Ieškovas: Europos Parlamentas, atstovaujamas I. Klavina ir L. Visaggio
 Atsakovė: Europos Sąjungos Taryba, atstovaujama A. Vitro ir M. Moore
 Ieškovo reikalavimai
 —
 Panaikinti 2006 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1968/2006 (1) dėl Bendrijos finansinės paramos Tarptautiniam Airijos fondui (2007-2010 m.).
 —
 Priteisti iš Europos Sąjungos Tarybos bylinėjimosi išlaidas.
 Ieškinio pagrindai ir pagrindiniai argumentai
 Europos Parlamentas savo ieškinį grindžia vieninteliu pagrindu, t. y. klaidingu ginčijamo reglamento teisinio pagrindo pasirinkimu. Kadangi šiuo reglamentu numatytos priemonės iš tiesų susijusios su Bendrijos kompetencija ekonominės ir socialinės sanglaudos srityje, jas reikėjo priimti remiantis EB 159 straipsnio trečiąja pastraipa, o ne EB 308 straipsniu, kuriuo būtų galima remtis, tik jei jokia kita Sutarties nuostata nesuteiktų Bendrijos institucijoms reikalingų įgaliojimų priimti nagrinėjamą aktą.
 (1) OL L 409, p. 81 ir (klaidų ištaisymas) OL L 36, 2007, p. 31.