type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 11.10.2007
 ES
 Diario Oficial de la Unión Europea
 L 266/21
 DECISIÓN DEL COMITÉ MIXTO DEL EEE
 N
 o 58/2007
 de 8 de junio de 2007
 por la que se modifica el anexo XX (Medio ambiente) del Acuerdo EEE
 EL COMITÉ MIXTO DEL EEE,
 Visto el Acuerdo sobre el Espacio Económico Europeo, en la redacción dada al mismo por el Protocolo por el que se adapta el Acuerdo sobre el Espacio Económico Europeo (en lo sucesivo denominado «el Acuerdo»), y, en particular, su artículo 98,
 Considerando lo siguiente:
 (1)
 El anexo XX del Acuerdo fue modificado por la Decisión del Comité Mixto del EEE no 36/2007, de 27 de abril de 2007 (1).
 (2)
 Debe incorporarse al Acuerdo el Reglamento (CE) no 166/2006 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 18 de enero de 2006, relativo al establecimiento de un registro europeo de emisiones y transferencias de contaminantes y por el que se modifican las Directivas 91/689/CEE y 96/61/CE del Consejo (2).
 DECIDE:
 Artículo 1
 El anexo XX del Acuerdo queda modificado como sigue:
 1)
 Después del punto 1g (Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo), se añade el punto siguiente:
 «1h.
 32006 R 0166: Reglamento (CE) no 166/2006 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 18 de enero de 2006, relativo al establecimiento de un registro europeo de emisiones y transferencias de contaminantes y por el que se modifican las Directivas 91/689/CEE y 96/61/CE del Consejo (DO L 33 de 4.2.2006, p. 1).».
 2)
 En el punto 1f (Directiva 96/61/CE del Consejo) se añade el texto siguiente:
 «, modificado por:
 —
 32006 R 0166: Reglamento (CE) no 166/2006 del Parlamento Europeo y del Consejo de 18 de enero de 2006 (DO L 33 de 4.2.2006, p. 1).».
 3)
 En el punto 32a (Directiva 91/689/CEE del Consejo) se añade el guión siguiente:
 «—
 32006 R 0166: Reglamento (CE) no 166/2006 del Parlamento Europeo y del Consejo de 18 de enero de 2006 (DO L 33 de 4.2.2006, p. 1).».
 Artículo 2
 Los textos del Reglamento (CE) no 166/2006 en lenguas islandesa y noruega, que se publicarán en el Suplemento EEE del Diario Oficial de la Unión Europea, son auténticos.
 Artículo 3
 La presente Decisión entrará en vigor el 9 de junio de 2007, siempre que se hayan transmitido al Comité Mixto del EEE todas las notificaciones previstas en el artículo 103, apartado 1, del Acuerdo (3).
 Artículo 4
 La presente Decisión se publicará en la sección EEE y en el Suplemento EEE del Diario Oficial de la Unión Europea.
 Hecho en Bruselas, el 8 de junio de 2007.
 Por el Comité Mixto del EEE
 El Presidente
 Alan SEATTER
 (1) DO L 209 de 9.8.2007, p. 65.
 (2) DO L 33 de 4.2.2006, p. 1.
 (3) No se han indicado preceptos constitucionales.


type: wikipedia

text:
Praga () je glavno mesto in je z okoli 1,3 milijona prebivalcev (2004) največje mesto na Češkem. Leži ob reki Vltavi, ki je pritok reke Labe, in je kulturno ter gospodarsko središče Češke. Zemljepisno leži v osrednjem delu Evrope, na sredini češke kotline.
 Ima dobro ohranjeno srednjeveško mestno jedro s Hradčani (Hradčany) in Malo strano na levem ter Staro mesto in Novo mesto na desnem bregu Vltave, ki je v preteklosti večkrat poplavljala. V Pragi je najstarejša univerza severno od Alp, ustanovljena 1348 in poimenovana po njenem zaščitniku Karlu IV., najstarejša češka (nad)škofija, kot sedež praškega metropolita in češkega primasa, Narodni muzej, Češka filharmonija itd. Ob zgraditvi železniškega omrežja leta 1848 se je začelo mesto hitreje razvijati. Prevoz premoga iz bazena Kladno je omogočil razvoj metalurgije in je vplival na povečanje prebivalstva. Leta 1830 je v Pragi živelo 180.000, leta 1910 pa 224.000 prebivalcev. Praga je postala močno industrijsko središče. Nastal je Libeň s pristaniškim bazenom Vysočany, Hloubětín, Karlín in Smíchov, ki so glavne industrijske četrti s tovarnami strojev, vozil, vagonov, stekla, papirja in živil. Praga je postala trgovsko središče in veliko železniško vozlišče, nato so zgradili še avtocestne povezave in veliko letališče.
 Zgodovina
 V tisoč letih svojega obstoja je mesto zraslo v naselje, ki se razteza od praškega gradu na severu do utrdbe Višegrad na jugu in je postalo večkulturna prestolnica sodobne evropske države Češke, države članice Evropske unije.
 Zgodnje zgodovinsko obdobje
 Območje, na katerem je bila ustanovljena Praga, je bilo poseljeno že v paleolitiku. Po mnenju judovskega zgodovinarja in kronista Davida Solomona Ganza (1541–1613), avtorja knjige, objavljene v hebrejščini z naslovom Tzemach Dovid , je mesto ustanovil starodavni kralj Boja okoli 1306 pr. n. št. Dal je ime mestu, ki je ležalo okoli kraja, kjer zdaj stoji Praga, Boiinhaem. Ime zgodovinskega ozemlja Češke Bohemija (latinsko: Boihaemum), ki je v zahodnem delu današnje Češke in sosednje Bavarske, je tudi del imena tega starodavnega kralja.
 Okoli 200 pr. n. št. so Kelti (Boji) ustanovili opidum (naselje) na jugu sedanje Prage, zdaj imenovan Závist. Do konca 1. stoletja pr. n. št. je bilo prebivalstvo na Češkem sestavljeno večinoma iz germanskih plemen (Markomani, Kvadi, Langobardi in morda Svebi). V času vladavine cesarja Avgusta (27 pr. n. št.–14 n. št.) se je mesto po vladarju v tistem času, ki mu je bilo ime Maroboduus, imenovalo Maroboden. Bil je Avgustov sodobnik. Okrog območja, na katerem je sodobna Praga, Ptolemajev zemljevid (2. stoletje) omenja germansko mesto imenovano Casurgis.
 V poznem 5. stoletju, obdobju velikih selitev po propadu Zahodnega rimskega cesarstva, so se germanska plemena selila proti zahodu in v 6. stoletju so slovanska plemena naseljevala srednjo Evropo. Od 9. stoletja se je naselje že imenovalo Praha (Praga). Po legendi naj bi češka kneginja in prerokinja Libuša ter njen mož Přemysl, ustanovitelj rodbine Přemyslidov, ustanovila Prago v 8. stoletju. Legenda pravi, da je Libuša prišla iz skalne pečine visoko nad Vltavo in prerokovala: "Vidim veliko mesto, katerega slava se bo dotaknila zvezd." Dala je zgraditi grad in mesto imenovala Praga.
 Do leta 800 je bila preprosta utrdba z lesenimi stavbami, ki so zasedale približno dve tretjini območja, ki je zdaj praški grad. Prve pozidave pod praškim gradom izvirajo iz leta 885.
 Druga praška utrdba je bila trdnjava Přemyslidov Višegrad , ki je bila ustanovljena v 10. stoletju, približno 70 let za praškim gradom. Praški grad obvladuje stolnica, ki je bila ustanovljena leta 1344, vendar končana šele v 20. stoletju.
 Regija je postala sedež vojvod in zadnjih čeških kraljev. Pod svetim rimskim cesarjem Otonom II. je območje leta 973 postalo sedež škofije. Praga je bila povzdignjena v nadškofijo leta 1344, dotlej je bila sufragan nadškofije v Mainzu.
 Praga je bila pomemben sedež trgovanja, v njej so se naselili trgovci iz vse Evrope, tudi veliko Judov, kot je opozoril leta 965 špansko-judovski trgovec in popotnik Ibrahim ibn Jakob. Stara nova sinagoga iz leta 1270 še vedno stoji. V Pragi je bil tudi pomemben trg sužnjev.
 Nad plitvino reke Vltave je kralj Vladislav I. (tudi češki vojvoda Vladislav II.) leta 1170 zgradil prvi most, Juditin most, ki ga je imenoval v čast svoje žene Judite Turingijske. Leta 1342 ga je uničila poplava. Nekaj prvotnih temeljnih kamnov tega mostu je ostalo.
 Leta 1257, ko je vladal kralj Otokar II., je bila v Pragi, kjer je bila starejša vas, ustanovljena četrt Malá strana, kar naj bi postalo območje Hradčani (Praški grad). To je bil okraj nemških prebivalcev, ki so imeli pravico do samostojnega upravljanja v skladu z magdeburškim zakonom. Novo okrožje je bilo na obrežju nasproti Starega mesta ("Staré Město"), ki je imelo status mestnega okraja in je bilo omejeno z obzidjem in utrdbami.
 Obdobje Karla IV.
 Praga je cvetela v 14. stoletju v času vladavine Karla IV., svetega rimskega cesarja in kralja Češke iz nove luksemburške rodbine (1346–1378). Kot kralj Češke in Svetega rimskega cesarstva je preoblikoval Prago v cesarsko prestolnico. V tistem času je bila tretje največje mesto v Evropi (po Rimu in Konstantinoplu).
 Ukazal je gradnjo Novega mesta (Nové Město), ki meji na staro mestno jedro in ga je sam tudi zasnoval. Karlov most, ki je nadomestil Juditin most, uničen v poplavi tik pred začetkom njegovega vladanja, je bil postavljen za povezavo vzhodnega brega okrožij Male strane in grajskega območja. 9. julija 1357 ob 5.31 je Karel IV. osebno položil prvi temeljni kamen za Karlov most. Znan je točen čas polaganja prvega temeljnega kamna, ker je bila palindromna številka 135797531 vklesana v mostni stolp v Starem mestu in so ga kraljevi astrologi in numerologi določili kot najboljši čas za začetek gradnje mostu. Leta 1347 je ustanovil Karlovo univerzo, ki je še vedno najstarejša univerza v srednji Evropi.
 Začel je gradnjo gotske stolnice svetega Vida v največjem dvorišču praškega gradu, kjer je bila romanska rotunda. Praga je bila povzdignjena v nadškofijo leta 1344, to je leto, ko se je začela gradnja stolnice.
 Mesto je imelo kovnico denarja in je bilo središče trgovanja za nemške in italijanske bančnike in trgovce. Družbeni red je postajal nemiren zaradi naraščanja moči cehov obrtnikov (sami pogosto sprti zaradi notranjih bojev) ter večjega števila revnih ljudi.
 Zid lakote, močno utrjeno obzidje južno od Male strane in območja gradu, je bil zgrajen v 1360-ih, obdobju lakote. Delo je bilo pomembno, saj so bili odredi Karla IV. sredstvo za zagotavljanje zaposlovanja in hrane za delavce in njihove družine.
 Karel IV. je umrl leta 1378. Ko je vladal njegov sin, kralj Venčeslav IV. (1378–1419), je bilo obdobje močnih pretresov. Med veliko nočjo 1389 so člani praške duhovščine povedali, da so Judje oskrunili evharistično hostijo. Duhovščina je spodbujala drhal k ropanju, plenjenju in zažigu judovske četrti. Skoraj celotno judovsko prebivalstvo Prage (3000 ljudi) je umrlo.
 Jan Hus, teolog in rektor na Karlovi univerzi je pridigal v Pragi. Leta 1402 je začel pridigati v Betlehemski kapeli. Navdušen nad Johnom Wycliffom se je v pridigah osredotočal na tisto, kar je bilo videti kot radikalne reforme koruptivne Cerkve. Ko je postal prenevaren za politično in versko ustanovo, je bil Hus povabljen na koncil v Konstanco na sojenje zaradi herezije. Leta 1415 so ga obsodili in zažgali na grmadi .
 Čez štiri leta je Praga doživela svojo prvo defenestracijo, ko so se ljudje uprli pod poveljstvom praškega duhovnika Jana Želivskega. Husova smrt je skupaj s češkim protonacionalizmom in protoprotestantizmom spodbudila husitske vojne. Kmečki uporniki, ki jih je vodil Jan Žižka, so skupaj s husitskimi vojaki iz Prage premagali cesarja Sigismunda v bitki za Vitkov hrib leta 1420.
 Med husitskimi vojnami, ko so mesto Prago napadli križarji in plačane sile, se je mestna milica pogumno borila pod praškim praporom. Prapor z lastovičjim repom je bil velik približno 4 x 6 metrov, rdeče polje je bilo posuto z drobnimi belimi lilijami (fleurs-de-lis) s srebrnim grbom starega mesta v sredini. Besede "PÁN BUH POMOC NASSE" (Gospod je naša pomoč) so se pojavile nad grbom, husitskim kelihom v sredini nad njim. Blizu lastovičjega repa je bilo v obliki polmeseca zlato sonce z žarki.
 Enega od teh praporov so zajeli švedski vojaki v bitki za Prago (1648), ko so zasedli zahodni breg reke Vltave in bili odbiti od vzhodnega brega. Razstavili so ga v kraljevem vojaškem muzeju v Stockholmu. Ta prapor obstaja še vedno, a je v zelo slabem stanju. Odnesli so tudi Codex Gigas in Codex Argenteus. Prapor z mestnim simbolom Starega mesta je bil verjetno naslikan že 1419. Mestna milica ga je uporabljala že pred 1477 in med husitskimi vojnami ter je najstarejši ohranjen občinski prapor Češke.
 V naslednjih dveh stoletjih je Praga okrepila svojo vlogo trgovskega mesta. V tem času so zgradili mnoge pomembne gotske stavbe in dodali Vladislavovo dvorano na praškem gradu.
 Obdobje Habsburžanov
 Leta 1526 so češke dežele izvolile Ferdinanda I. iz habsburške dinastije. Goreč katolicizem njenih članov je bil vzrok za spopade na Češkem, nato pa v Pragi, kjer so bile protestantske ideje vedno bolj priljubljene. Teh težav cesar Rudolf II., izvoljeni kralj Češke leta 1576, ki se je odločil imeti v Pragi svoj dom, ni obvladal. Živel je v praškem gradu, kjer so njegov dvor obiskovali ne le astrologi in čarovniki, ampak tudi znanstveniki, glasbeniki in umetniki. Rudolf je bil velik ljubitelj umetnosti in Praga je postala prestolnica evropske kulture. To je bilo za mesto uspešno obdobje: slavni ljudje, ki so tu živeli v tistem času, sta astronoma Tycho Brahe in Johannes Kepler, slikar Giuseppe Arcimboldo, alkimista Edward Kelley in John Dee, pesnica Elizabeth Jane Weston in drugi.
 Leta 1618 je druga praška defenestracija izzvala tridesetletno vojno, ki je bilo še posebej kruto obdobje za Prago in Češko. Ferdinand II. Habsburški je bil odstavljen in njegovo mesto je kot kralj Češke zasedel Friderik V., volilni knez Palatinata. Češka vojska je bila pod njim premagana v bitki na Beli gori (1620), nedaleč od mesta. Leta 1621 je bilo usmrčenih 27 čeških voditeljev (vključenih v vstajo) na Starem mestnem trgu in izgnani mnogi drugi. Mesto je med vojno trpelo pod Sasi (1631) in v bitki za Prago (1648). Praga je začela vztrajno nazadovati, prebivalstvo se je zmanjšalo s 60.000 pred vojno na 20.000. V drugi polovici 17. stoletja je prebivalstvo Prage začelo znova naraščati. Judje so bili v Pragi od konca 10. stoletja, do leta 1708 so predstavljali približno četrtino prebivalcev Prage.
 Leta 1689 je velik požar uničil del Prage, kar je spodbudilo prenovo in obnovo mesta. V letih 1713–14 je izbruhnila kuga, ki je zahtevala 12.000 do 13.000 ljudi.
 Po bitki za Prago leta 1757 so Prusi z bombardiranjem uničili več kot četrtino mesta in močno poškodovali stolnico svetega Vida. Mesec po bitki pri Kolínu je Friderik II. izgubil bitko in se je moral umakniti iz Češke.
 Gospodarska rast se je nadaljevala v 18. stoletju, leta 1771 je imelo mesto že 80.000 prebivalcev. Mnogi so bili bogati trgovci in plemiči, ki so obogatili mesto s številnimi palačami, cerkvami in vrtovi, polnimi umetnosti in glasbe, ki jo je ustvarjal baročni slog, znan po vsem svetu.
 Leta 1784 so bile pod Jožefom II. štiri občine Mala strana, Novo mesto, Staro mesto in Hradčani združene v eno samo. Judovsko okrožje, imenovano Josefov, je bilo vključeno šele leta 1850. Industrijska revolucija je imela v Pragi močan vpliv, saj so tovarne izkoriščale rudnike premoga in fužine bližnje regije. Prvo predmestje Karlín je bilo ustanovljeno leta 1817, čez 20 let je imelo mesto več kot 100.000 prebivalcev.
 Revolucije v Evropi v letu 1848 so se dotaknile tudi Prage, vendar so bile divje zatrte. V naslednjih letih se je začel češki narodni preporod, dokler ni v letu 1861 dobil večine v mestnem svetu. Praga je imela leta 1848 nemško govorečo večino, že leta 1880 se je število nemških govorcev zmanjšalo na 14 % (42.000) in leta 1910 na 6,7 % (37.000) zaradi velikega povečanja pritoka Čehov iz preostalega dela Češke in Moravske, pa tudi zaradi ponovne vzpostavitve pomembnosti oziroma socialnega statusa češkega jezika.
 20. stoletje
 Prva republika
 Prva svetovna vojna se je končala s porazom Avstro-Ogrske in nastajanjem Češkoslovaške. Praga je bila izbrana za njeno glavno mesto in praški grad za sedež predsednika Tomáša Masaryka. V tem času je bila Praga prava evropska prestolnica z visoko razvito industrijo. Leta 1930 se je število prebivalcev povečalo že na 850.000.
 Druga svetovna vojna
 Hitler je ukazal nemški vojski, naj vstopijo v Prago 15. marca 1939 in je s praškega gradu razglasil Češki in Moravski nemški protektorat. Večino svoje zgodovine je bila Praga večetnično mesto s pomembnim deležem češkega, nemškega in (večinoma češko in/ali nemško govoreči) judovskega prebivalstva. Od leta 1939, ko je državo zasedla nacistična Nemčija, in med drugo svetovno vojno je bila večina Judov izgnana in pobita. Leta 1942 je bila Praga priča atentatu na enega najvplivnejših nacistov Nemčiji, Reinharda Heydricha: umorili so ga med operacijo Antropoid, ki sta jo izvedla češkoslovaška narodna junaka Jozef Gabčík in Jan Kubiš. Hitler je ukazal krvave povračilne ukrepe.
 Ob koncu vojne so Prago večkrat bombardirali Američani. 701 človek je bil ubit in več kot 1000 ljudi je bilo ranjenih, nekaj stavb, tovarn in zgodovinskih znamenitosti je bilo uničenih (samostan Emaus, Faustova hiša, sinagoga Vinohrady). Po mnenju ameriških pilotov se je to zgodilo zaradi navigacijske napake. Številne zgodovinske zgradbe v Pragi pa niso bile uničene in škoda je bila v primerjavi s celotnim uničenjem številnih drugih mest v tem času majhna.
 5. maja 1945, dva dni pred nemško kapitulacijo, je izbruhnila vstaja proti Nemčiji. Štiri dni pozneje je 3. udarna brigada Rdeče armade osvobodila mesto. Večina (okoli 50.000 ljudi) nemškega prebivalstva Prage je pobegnila ali bila izgnana v skladu z Beneševimi dekreti.
 Hladna vojna
 Praga je bila mesto pod vojaškim in političnim nadzorom Sovjetske zveze (glej železna zavesa). Na 4. kongresu češkoslovaških pisateljev, ki je bil v mestu leta 1967, so oblikovali jasno stališče proti režimu. To je spodbudilo novega sekretarja komunistične partije Aleksandra Dubčka k oznanitvi novega političnega kursa leta 1968, kratkotrajnega obdobja "socializma s človeškim obrazom". To je bila praška pomlad, ki je bila usmerjena v demokratizacijo političnega in ekonomskega sistema. Države članice Varšavskega pakta (razen Romunije in Albanije) so se pod vodstvom Sovjetske zveze odzvale z zasedbo Češkoslovaške in 21. avgusta 1968 so tanki na praških ulicah zatrli poskus reforme.
 Obdobje po žametni revoluciji
 Leta 1989, ko je policija umirila študentske demonstracije, se je žametna revolucija razlila po ulicah Prage in češkoslovaško glavno mesto je imelo veliko koristi od novega razpoloženja. Leta 1993, po razdelitvi Češkoslovaške, je Praga postala glavno mesto nove Češke republike. Od leta 1995 se dvigujejo nebotičniki, Praga je spet postala pomembno kulturno središče Evrope in je povsem pod vplivom globalizacije. Leta 2000 je bil v Pragi vrh IMF in Svetovne banke. Leta 2002 so bile v Pragi velike poplave, ki so poškodovale stavbe in tudi podzemni prometni sistem.
 Etimologija in druga imena
 Češko ime Praha izhaja iz stare slovanske besede práh, kar pomeni "brod (prehod)" ali "brzica" in se nanaša na izvor mesta na točki prehoda reke Vltave. Enako je etimologija povezana z okrožjem Praga v Varšavi.
 Še en pogled na izvor imena je povezan s češko besedo práh (v pomenu »prag pri vratih«) in legendarna etimologija povezuje ime mesta s princeso Libušo, prerokinjo in ženo mitološkega ustanovitelja rodbine Přemyslidov. Rekla je, da je odredil mesto »zgraditi tam, kjer človek prestopi prag svoje hiše«. Češki práh se nanaša na brzice ali prehod v reki ali prag kot možnost prečkanja plitvine v reki, kar zagotavlja "prag" v gradu.
 Še ena izpeljava imena Praha je mogoča iz na prazě, izvirno izraz za pobočje iz skrilavca, na katerem je bil zgrajen prvotni grad. V tistem času je bil grad obdan z gozdovi, ki so pokrivali devet gričev prihodnjega mesta – Staro mesto na nasprotni strani reke, pa tudi Malá Strana, ki je pod obstoječim gradom in je nastala šele pozneje.
 V nemščini je Praga pisana kot Prag, v angleščini in francoščini Prague, v več drugih romanskih in slovanskih jezikih pa tako kot v slovenščini - Praga.
 Geografija
 Praga ima osrednjo lego v zahodni Češki ob reki Vltavi, približno 40 kilometrov od sotočja z Labo pri Mělníku. Razdalja do skrajnih mejnih točk države je severno okoli 110 kilometrov, zahodno in južno okoli 170 km na vsako stran, na vzhod okoli 320 km.
 Velik del mesta leži v široki dolini reke Vltave, ki teče skozi mestno območje v dolžini 30 kilometrov in dela veliko zanko v severnem delu. Na južnem loku te zanke je zgodovinsko središče mesta, ki ga obvladujeta vzpetini na severu Hradčani in jugu Višegrad. Preostanek je razdeljen med druge okoliške doline med hribi: Letná, Vítkov, Větrov, Skalka, Emauzy, Karlov in najvišji med njimi Petrin. Z vključevanjem v območje mesta (Pražská plošina) predvsem v 20. stoletju se razteza zdaj daleč navzven.
 Vltava teče v Prago z juga, kjer vstopi v mestni prostor na nadmorski višini okoli 190 metrov in ga zapusti na severu pri okoli 176 metrih. Reka ima tu povprečno globino 2,75, največjo pa 10,5 metra. Teče okoli več otokov, tudi otokov južno od Karlovega mostu, kjer so še Slovanský, Dětský in Střelecký ostrov in na zahodnem delu Karlovega mostu otok Kampa. Številni so pritoki, med katerimi je največji Berounka, severno od Zbraslava (z zahoda) je Botič med Novim mestom in Višegradom (z vzhoda) in Rokytka v pristanišču Libeň (prav tako z vzhoda). Najvišje vzpetine so na zahodnem in južnem delu mesta. Na zahodu je Bela gora (Bilá hora), visoka je 381 metrov, na jugu ima Čihadlo 385 metrov.
 Praga ima v upravni delitvi Češke poseben status ob 13 okrajih, v celoti jo obdaja Osrednječeški okraj (Středočeský kraj).
 Glavne znamenitosti
 Od padca železne zavese je Praga postala eden najbolj priljubljenih turističnih ciljev na svetu. Med drugo svetovno vojno je bila manj poškodovana kot nekatera druga večja mesta v regiji, tako da je večina zgodovinske arhitekture obdržala obliko. Ima eno izmed najbolj nedotaknjenih in raznovrstnih zbirk arhitektur, od romanske do gotske, renesančne, baročne, rokokojske, neorenesančne, neogotske, art nouveauja, kubistične, neoklasičistične in ultramoderne. Nekaj priljubljenih znamenitosti:
 Hradčani in Mala strana
 Praški grad s stolnico svetega Vida, v kateri so češki kronski dragulji
 Slikovit Karlov most (Karlův most)
 baročna cerkev svetega Nikolaja
 cerkev Marije Viktorije in Praškega malega Jezusa
 Piskova vrata, ena od zadnjih ohranjenih mestnih vrat baročne utrdbe
 Petřínski hrib z razglednim stolpom in vzpenjačo
 Lennonov zid
 Muzej Franza Kafke
 Otok Kampa, viden s Karlovega mostu
 Staro mesto (Staré Město) in Jozefov
 Praška astronomska ura (Orloj) na Mestni hiši v Starem mestu
 gotska cerkev Marije pred Týnom (Kostel Matky Boží před Týnem) iz 14. stoletja z 80 m visokima stolpoma
 obokana gotska Stara nova sinagoga (Staronová Synagoga) iz 1270
 Staro judovsko pokopališče
 Smodniški stolp (Prašná brána), gotski stolp starih mestnih vrat
 Španska sinagoga z lepo notranjostjo
 Staromestni trg (Staroměstské náměstí) z gotskimi in baročnimi stavbami in palačo Kinski
 Mestna hiša, pomembna mestna znamenitost in koncertna dvorana, znana po arhitekturnem slogu art nouveau in politični zgodovini Češke
 Klementinum, kjer domuje Narodna knjižnica Češke republike
 Muzej dekorativne umetnosti z obsežnimi zbirkami, tudi stekla, pohištva, tekstila, igrač, art nouveauja, kubizma in art decoja
 Palača Clam-Gallas, baročna palača iz leta 1713
 Novo mesto (Nové Město)
 poslovni in zgodovinski Venčeslavov trg (Václavské náměstí)
 neorenesančni Narodni muzej z veliko znanstveno in zgodovinsko zbirko
 Narodno gledališče, neorenesančna zgradba z zlato streho ob bregu Vltave
 dekonstruktivistična Plešoča hiša (zgradba Fred in Ginger)
 Karlov trg, največji srednjeveški trg v Evropi (zdaj spremenjen v park)
 samostan Emaus in spomenik "Praga za svoje zmagovite sinove" pri Palackyjevem trgu (Palackého náměstí)
 muzej operacije Antropoid v kripti pravoslavne cerkve Cirila in Metoda
 jubilejna sinagoga Wilhelma Stiassnyja je največja v Pragi
 muzej Mucha prikazuje dela art nouveauja Alfonza Muche
 Vinohrady in Žižkov
 velik bronast konjeniški kip Jana Žižke v Vitkovem parku, Žižkov, Praga 3
 neogotska cerkev svete Ljudmile pri Trgu miru (Náměstí Míru), Vinohrady
 televizijski stolp s skulpturami plazečih se dojenčkov Žižkov
 Novo judovsko pokopališče v Olšanyju, tudi grob Franza Kafke
 cerkev Srca Jezusovega pri trgu Jurija Podebradskega (Jiřího z Poděbrad)
 stanovanjska zgradba iz zgodnjega 20. stoletja v slogu art nouveauja med Trgom miru, Vinohrady, in parkom Riegrovy Sady
 Drugo
 Grad Višegrad in Bazilika svetega Petra in Pavla, Višegrajsko pokopališče in najstarejša praška rotunda svetega Martina
 praški metronom v Letnem parku, velik metronom, ki visi nad mestom, tam, kjer je nekoč stal Stalinov kip
 praški živalski vrt v Troji, ki ga je revija Forbes izbrala za najboljši živalski vrt na svetu
 Industrijska palača (Průmyslový palác), Křižíkov vodnjak, Lunapark in Akvarij Výstaviště v Holešovicah
 Narodna galerija v Pragi z veliko zbirko čeških in mednarodnih slikarjev in kiparjev, kot so Mucha, Kupka, Picasso, Monet ali van Gogh
 Strahovski samostan, stara češka premonstratenška opatija, ustanovljena 1149, in samostanska knjižnica
 Plečnik v Pragi
 Praga je eno najlepših evropskih mest, arhitekturno izstopajo Hradčani, nekdanji dvorec čeških kraljev, zdaj pa sedež češkega predsednika. Projekt prenove je v času predsednika Masaryka izdelal znameniti slovenski arhitekt Jože Plečnik.
 Velika zasluga arhitekta Jožeta Plečnika je, da je prevzel obnovo praškega gradu, ki je pričakal konec prve svetovne vojne v obupnem stanju, razpadal je kot prava priča, da je avstrijska uprava zanemarjala češke zgodovinske spomenike. Plečnik je bil v odličnih odnosih s predsednikom Masarykom in njegovo hčerko Alice (ohranjena so številna pisma med njima). Imenovan je bil za grajskega arhitekta. Da bi obnovil celoten kompleks Hradčanov, je ustanovil stavbarsko delavnico in jo predal v upravljanje svojemu nekdanjemu učencu arhitektu Ottu Rothmayerju. Obnova je stekla hitro, vendar z mnogimi problemi zaradi komunale, cest, vodovoda, kanalizacije, elektrike, ki jih v Pragi ni bilo.
 Značilnost Plečnikovih arhitekturnih stvaritev je, da je vedno uporabil vse elemente v objektu, prostoru in naravi, ki so že bili tam in jih je poudaril. Zasvetile so se v novem sijaju in energiji; z odstranitvijo posameznih delov previsokega obzidja okoli praškega gradu je Pražanom pokazal najlepše vedute Prage, s projektom Rajski vrt na Hradčanih pa je zanemarjeni angleški park dobil novo vlogo na gradu. Grad je povezal z mestom, meščane pa z naravo v njihovi neposredni bližini. Podobno je usklajeno povezal naravo in stari dvorec v Laneh blizu Prage, ki je poletna rezidenca predsednika republike. Znamenit je tudi verski objekt cerkev Srca Jezusovega z idealno rešeno enovito prostorno dvorano. Nad oltarjem v tej cerkvi je postavil skupino kipov svetnikov, ki so zaščitniki Čehov, in Jezusa.
 Cerkev je bila zgrajena v mestni četrti Vinohrady v letih 1928–1930 na sodobne način zelo hitre gradnje. Po odprtju so jo nekateri kritizirali in v nekaterih vodnikih po Pragi sploh ni navedena. Plečnik je v Pragi deloval kar dolgo časa, saj je bil v obdobju 1911 do 1920 profesor na Umetniško-obrtni šoli, od 1920 do 1930 pa glavni arhitekt obnove gradu čeških knezov in kraljev.
 Kratek kronološki pregled prikazuje Plečnikova dela na Praškem gradu:
 V Pragi so 11. maja 2006 odkrili prvi javni spomenik na praškem gradu v čast Jožeta Plečnika, njegovega uradnega arhitekta, med prenovo med letoma 1920 in 1935. Postavljeni doprsni kip Plečnika je delo njegove učenke, arhitektke Vladimire Bratuž Lake.
 Praga ima izredno kulturno arhitektonsko zapuščino, saj so jo gradili in razvijali več kot tisoč let, tako da so tu delovali mnogi pomembni arhitekti. Mesto je tudi drugo svetovno vojno prestalo brez večjih vojaških operacij.
 Kultura
 Praga je kulturni center Češke z mnogo gledališči, operami, koncertnimi dvoranami, razstavišči in glasbenimi društvi.
 Kipi
 Najbolj znan praški kip je bronasti kip svetega Venčeslava na konju. Kip je bil izdelan leta 1912 in stoji na Vaclavskem trgu (Václavské náměstí) v strogem središču Prage. Ima podstavek, ob katerem sta dva svetnika in dve svetnici: Prokop, Vojteh ali Adalbert, Ljudmila in Agneza. Na podstavku je napis: "Sveti Vaclav, vojvoda češke domovine, knez naš, ne daj umreti nam in potomcem." Izdelal ga je kipar Josef Myslbek (1848–1922), ki je bil profesor na Praški akademiji in predstavnik češke nacionalne šole v kiparstvu. Poleg tega dela so njegova največja dela v Pragi še štiri kamnite skupine na mostu Palackega čez Vltavo in baročni nagrobni kip kardinala Švarcenberga v stolnici.
 V Pragi so trije spomeniki Karlu IV., najbolj znan in največji je na Križarskem trgu. Spomenik je bronast in v gotskem slogu. V podnožju spomenika so alegorični kipi, ki predstavljajo štiri fakultete Karlove univerze in vodilne osebe Karlovega dvora. Spomenik je bil postavljen ob 500-letnici Karlove univerze (1348–1848).
 Umetniške galerije
 Obrazarna na praškem gradu – zbirka umetnin vsebuje več kot 400 slik, risb in grafik iz različnih obdobij in del zbirke cesarja Rudolfa z deli Tiziana, Rubensa ter čeških baročnih umetnikov;
 Narodna galerija – Sternberskova palača – razstavlja evropsko umetnost od antike do konca baroka. Vhod s Hradčanskega trga 15;
 Narodna galerija – Samostan svetega Jurija – razstavlja manierizem in barok na Češkem. Vhod z Jirskega trga 33;
 Narodna galerija - Samostan svete Aneške Češke – razstavlja zbirko srednjeveške umetnosti na Češkem in v srednji Evropi. Vhod z ulice Milosrdnih 17;
 Narodna galerija – Veletržna palaca – ima stalne razstave sodobne umetnosti. Vhod z Dukelskych hrdinu 47;
 Strahovski samostan – Strahovska Obrazarna – bogata slikarska zbirka vsebuje dela iz gotike, baroka in rokokoja do prve polovice 19. stoletja. Vhod z Nadvori 1;
 Praški dom fotografije – nova galerija z bogato zbirko umetniških fotografij. Vhod z Venčeslavovega trga 31;
 Mestna galerija Prage − Trojski grad – razstavlja dela čeških slikarjev iz 19. stoletja in kiparjev od 1900 do 1970. Vhod je z ulice Trojski grad 1;
 Mestna galerija Praga – Bilkova vila – v njej je stalna razstava del kiparja Františka Bilka (1872–1941). Bilek je bil eden vodilnih umetnikov simbolizma art nouveauja. Vhod v Bilkovo vilo.
 Gledališča
 Narodno gledališče – (Národní divadlo) – je v neorenesančni zgradbi iz leta 1868. Gledališki program sestavljajo drame, opere in občasno balet. Vhod z Narodnega trida 2;
 Stavovsko gledališče – program sestavljajo opere, balet in večkrat drame. Vhod je z Ovocnega trga 1;
 Državna opera Praga – (Státní opera Praha) – ima redne predstave oper in baleta. Vhod z Legerove ulice75;
 Laterna Magika – prireja večpredstavnostne predstave, glasbene, plesne in filmske spektakle. Vhod z Narodne ulice 4.
 Lucerna - dvorana
 Muzeji
 Tehnični muzej – Narodní technické muzeum (NTM) – je muzej z zelo bogatimi zbirkami s področja astronomije, geodezije, matematike, fizike, kartografije in ima zbirke številnih drugih uporabnih ved. Stalno postavljene ima razstave rudarstva, metalurgije, merjenja časa, prometa, fotografije in kinematografije, akustike, astronomije, telekomunikacij
 Narodni muzej (Národní Muzeum)
 Muzej komunizma
 Muzej Muhe (Alfons Mucha)
 Muzej Bedřicha Smetane, Muzej Antonina Dvořaka, Muzej Franza Kafke
 Muzej oblačil – Praški Bambino, Muzej voščenih lutk, Lutkarski muzej
 Vila Bertramka – Muzej W. A. Mozarta – znamenita vila, v kateri je bival Wolfgang Amadeus Mozart
 Naprstek – Muzej neevropskih kultur – bogate zbirke kultur Afrike, Azije in Amerike
 Mestna hiša
 Loreta
 Judovski muzej – prikazuje žalostno usodo Judov v nacizmu v Pragi
 Muzej igrač – prikazuje bogato zbirko raznih igrač z vsega sveta; vhod z Jirske ulice
 Pedagoški muzej J. A. Komenskega – zbirka o zgodovini pedagogike, tudi naše; vhod z Valdštajnske ulice 20
 Vojaški in letalski muzej – postavljen je na več lokacijah, sestavljajo ga trije oddelki, vojaškotehnični muzej, letalski muzej in armadni muzej
 Muzej lepih umetnosti
 Muzej pop glasbe – sprehod skozi zgodovino popularne glasbe
 Muzej farmacije – Muzeum Pharmaceutikal industry (SPOFA). Muzej ima vhod z ulice Husinecka 11 a
 Narodni kmetijski muzej – prikazuje bogate zbirke orodja in priprav za kmetijstvo in prehransko industrijo; vhod z ulice Kostelni 44
 Poštni muzej – Poštovní muzeum Praha – prikazuje nastanek, razvoj in novejše stanje Pošte na Češkem. Vhod z ulice Nove Mlyny 2
 Muzej pridobivanja plina – Plinarski muzeum – prikazuje razvoj in pridobivanje mestnega plina v Pragi. Vhod z ulice Plynarny 500
 Glasba
 Rudolfinum je velika zgradba z velikimi sobanami, v katerih so koncerti manjših glasbenih skupin. Zvrst glasbe je zelo različna, vendar prevladuje klasična glasba, običajno kot spremljava ob odprtju različnih razstav; vhod je z Alsovega nabrežja 12
 Mestna hiša – Obecni Dum
 Koncertna dvorana običajno gosti glasbene predstave klasične glasbe; vhod je s trga Republike 5
 Vrtovi in parki
 Vrtov in parkov je v Pragi približno 250, če prištejemo tudi manjše, ki so v soseščini starejših palač. Večina je bila odprta za javnost šele po letu 1989. Največ vrtov je v baročnem in renesančnem slogu. Najbolj znani so:
 Walenštajnski vrt,
 Kraljevi vrt (ustanovljen 1533),
 Vrtbski vrt (baročni vrt iz 1720),
 Pruhoniški botanični vrt in park, ki se razprostira na 250 hektarjih zemljišča in ga sestavlja več kot 1200 različnih vrst dreves in grmičevja z raznih koncev sveta,
 Letni park se razprostira ob reki, ki rada poplavlja in je pogosto izhodišče za oglede praških parkov.
 Živalski vrt
 Šolstvo
 Mesto ima razen Karlove univerze še sedem drugih univerz, med drugim tudi Češko tehniško univerzo, ustanovljeno leta 1707.
 Karlova univerza v Pragi (UK)
 Karlova univerza v Pragi (UK) je bila ustanovljena leta 1348. Na njej je 17 fakultet:
 katoliška, protestantska teološka, husitska fakulteta,
 pravna fakulteta,
 1., 2. in 3. medicinska fakulteta,
 medicinska fakulteta (Plzen) in medicinska fakulteta (Hradec Králové)
 farmacevtska fakulteta - Hradec Králové
 filozofska fakulteta
 fakulteta za naravoslovje in matematično-fizikalna fakulteta
 pedagoška fakulteta, fakulteta socialnih ved, fakulteta za telesno vzgojo in šport in
 fakulteta za humanistične študije
 Tehniška univerza v Pragi (ČVUT)
 Na njej je šest fakultet: za gradbeništvo, strojništvo, elektroinženirstvo (elektrotehniko), jedrsko znanost in fizikalno inženirstvo, arhitekturo in za transportne vede.
 Prevoz
 Za javni prevoz so tri proge podzemne železnice, tramvaj in avtobusni prevoz. V mestu je mednarodno letališče Ruzyně, ki je glavno vzletišče češkega letalskega prevoznika ČSA.
 Mednarodno letališče Ruzyně pri Pragi je sodobno opremljeno. Večina potniškega prometa je usmerjena v geografski prostor severne Evrope in čez Atlantik. Iz statistike prometa v letu 2003 izhaja, da je na sever potovalo približno 5 milijonov potnikov, na jug, v južno Evropo in Sredozemlje pa le 250.000 potnikov. Na letališču ima svoja predstavništva 16 letalskih družb, ki vzdržujejo redne letalske proge z Ruzyne, med njimi ni slovenskega prevoznika.
 Prebivalstvo skozi čas
 Razvoj prebivalstva v Pragi od leta 1378:
 Prebivalstvo Prage je najbolj izrazito naraslo v 19. in prvi tretjini 20. stoletja, ko je doseglo milijon ljudi, odtlej se le počasi veča oz. stagnira.
 Galerija
 Pobratena mesta
 Prijateljska in pobratena mesta so:
 Turizem
 Leta 2000 je (vzporedno s Krakovom) postala evropska prestolnica kulture.
 Glej tudi
 seznam mest na Češkem
 seznam univerz na Češkem
 Sklici
 Zunanje povezave
 Uradna stran mesta
 Praga - monitor
 Praški muzeji
 Mesta na Češkem
 Kraji svetovne dediščine na Češkem
 Glavna mesta Evrope
 Mesta, po katerih so poimenovali asteroid


text:
 15.7.2010
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 L 181/11
 BESCHLUSS DES GEMEINSAMEN EWR-AUSSCHUSSES
 Nr. 43/2010
 vom 30. April 2010
 zur Änderung von Anhang I (Veterinärwesen und Pflanzenschutz) des EWR-Abkommens
 DER GEMEINSAME EWR-AUSSCHUSS —
 gestützt auf das Abkommen über den Europäischen Wirtschaftsraum, geändert durch das Anpassungsprotokoll zum Abkommen über den Europäischen Wirtschaftsraum, nachstehend „Abkommen“ genannt, insbesondere auf Artikel 98,
 in Erwägung nachstehender Gründe:
 (1)
 Anhang I des Abkommens wurde durch den Beschluss des Gemeinsamen EWR-Ausschusses Nr. 3/2010 vom 29. Januar 2010 (1) geändert.
 (2)
 Die Entscheidung 2009/786/EG der Kommission vom 26. Oktober 2009 zur Freistellung des Vereinigten Königreichs von bestimmten Verpflichtungen zur Anwendung der Richtlinie 66/402/EWG des Rates hinsichtlich Avena strigosa Schreb. (2) ist in das Abkommen aufzunehmen.
 (3)
 Dieser Beschluss gilt nicht für Liechtenstein —
 BESCHLIESST:
 Artikel 1
 In Anhang I Kapitel III wird unter der Überschrift „RECHTSAKTE, DENEN DIE EFTA-STAATEN UND DIE EFTA-ÜBERWACHUNGSBEHÖRDE GEBÜHREND RECHNUNG TRAGEN MÜSSEN“ nach Nummer 78 (Entscheidung 2008/462/EG der Kommission) folgende Nummer angefügt:
 „79.
 32009 D 0786: Entscheidung 2009/786/EG der Kommission vom 26. Oktober 2009 zur Freistellung des Vereinigten Königreichs von bestimmten Verpflichtungen zur Anwendung der Richtlinie 66/402/EWG des Rates hinsichtlich Avena strigosa Schreb. (ABl. L 281 vom 28.10.2009, S. 5).“
 Artikel 2
 Der Wortlaut der Entscheidung 2009/786/EG in isländischer und norwegischer Sprache, der in der EWR-Beilage des Amtsblatts der Europäischen Union veröffentlicht wird, ist verbindlich.
 Artikel 3
 Dieser Beschluss tritt am 1. Mai 2010 in Kraft, sofern dem Gemeinsamen EWR-Ausschuss alle Mitteilungen nach Artikel 103 Absatz 1 des Abkommens vorliegen (3).
 Artikel 4
 Dieser Beschluss wird im EWR-Abschnitt und in der EWR-Beilage des Amtsblatts der Europäischen Union veröffentlicht.
 Geschehen zu Brüssel am 30. April 2010.
 Für den Gemeinsamen EWR-Ausschuss
 Der Vorsitzende
 Alan SEATTER
 (1) ABl. L 101 vom 22.4.2010, S. 9.
 (2) ABl. L 281 vom 28.10.2009, S. 5.
 (3) Ein Bestehen verfassungsrechtlicher Anforderungen wurde nicht mitgeteilt.


type: caselaw

text:
 21.3.2009
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 69/49
 Prasība, kas celta 2009. gada 20. janvārī — Katjes Fassin/ITSB (pandas sejas forma)
 (Lieta T-22/09)
 (2009/C 69/107)
 Tiesvedības valoda — vācu
 Lietas dalībnieki
 Prasītāja: Katjes Fassin GmbH & Co. KG, Emmerich am Rhein (Vācija) (pārstāvis — T. Schmitz, Rechtsanwalt)
 Atbildētājs: Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs (preču zīmes, paraugi un modeļi)
 Prasītājas prasījumi:
 —
 atcelt atbildētāja Biroja Apelāciju ceturtās padomes 2008. gada 13. novembra lēmumu lietā R 1299/2006-4;
 —
 piespriest atbildētājam Birojam atlīdzināt tiesāšanās izdevumus.
 Pamati un galvenie argumenti
 Attiecīgā Kopienas preču zīme: trīsdimensiju preču zīme, kurā ir attēlota pandas seja no šokolādes, attiecībā uz precēm, kuras ietilpst 30. klasē (reģistrācijas pieteikums Nr. 4 505 161);
 Pārbaudītāja lēmums: reģistrācijas pieteikumu noraidīt;
 Apelāciju padomes lēmums: apelācijas sūdzību noraidīt;
 Izvirzītie pamati: Regulas (EK) Nr. 40/94 (1) 7. panta 1. punkta b) apakšpunkta pārkāpums, jo reģistrācijai pieteiktajai preču zīmei ir vajadzīgā atšķirtspēja.
 (1) Padomes 1993. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 40/94 par Kopienas preču zīmi (OV L 11, 1. lpp.).


type: other

text:
con l'entrata in vigore della "Legge di Bilancio 2018" è stato emanato l'obbligo di Fatturazione Elettronica, per le cessioni di beni e le prestazioni di servizi, a partire dal 01 Gennaio 2019.
 Per adempiere a quanto imposto dalla normativa Vi comunichiamo:
 CODICE UNIVOCO = KRRH6B9
 Posta Elettronica Certificata= certificata@pec.traval.it
 Potrete trovare i nostri dati per la fatturazione elettronica anche nella pagina "CONTATTI".
 Se trata de una información sobre el tratamiento y la protección de datos personales de conformidad con el artículo 13 del decreto legislativo italiano 196/2003, que garantiza la protección de los datos personales e impone obligaciones a las personas que los tratan.
 De acuerdo con el artículo 13 del decreto legislativo italiano 196/2003 Trafilerie di Valgreghentino SpA, con sede en Valgreghentino, Lecco, Italia, en la persona de su representante legal, informa que los datos personales serán tratados de conformidad con su derecho a la intimidad y con la normativa antes mencionada.
 El tratamiento de los datos de carácter personal tiene como objetivo:
 el cumplimiento de las obligaciones fiscales y de contabilidad
 la gestión de contratos, pedidos, envíos, facturas y documentos de transporte
 el control de la solvencia y calidad crediticia
 la publicidad y las activaded promocionales
 Los datos se conservarán durante toda la duración de la relación contractual y luego en la medida que sea requerido por la ley y con el objetivo de cumplir con los fines de gestión administrativa y comercial.
 Los datos de carácter personal serán tratados:
 por papel, medios informáticos o telemáticos;
 por personas autorizadas, constantemente identificadas, debidamente educadas y conscientes de las limitaciones impuestas por el Decreto Legislativo 196/2003;
 con el uso de medidas de seguridad para:
 garantizar la privacidad del sujeto al que los datos se refieren
 prevenir el acceso ilegal por terceros o personal no autorizado.
 El tratamiento de los datos personales siempre se basa en los principios de corrección y transparencia, sea si se effectua mediante el uso de medios electrónicos o sin.
 Los datos personales no serán difundidos en cualquier caso a cualquier persona no identificada, sino que sólo se comunicarán a los destinatarios seleccionados:
 personal autorizado de nuestra empresa, que es designado para tratar los datos de carácter personal (en particular a el personal del departamento de: envío, logística, ventas y contabilidad);
 personas que pueden tener acceso a los datos por la ley;
 personal externo con funciones auxiliares (transportistas, depositarios, vendedores que trabajan para nosotros);
 consultores que trabajan para nuestra empresa (sociedad o oficinas de consultoría jurídica, fiscal y comercial), pero sólo en la medida en que sea necesario, por los logros de sus tareas y por nuestra carta de encargo que les impones las obligaciones de protección y seguridad de los datos.
 De acuerdo con el párrafo 4 del artículo 130 del Código de Privacidad nuestra empresa puede utilizar su dirección de correo electrónico para enviarle ofertas, anuncios de promoción o publicidad. Usted tiene siempre el derecho a oponerse al tratamiento de su datos, de forma gratuita, simplemente solicitandolo por correo electrónico a info@traval.it
 El suministro de los datos personales en relación con el tratamiento mencionado es:
 a) obligatorio, con referencia a las obligaciones legales asociadas a la gestión de la relación contractual, por ejemplo, el mantenimiento de los libros legales, el cumplimiento tributario, ...
 b) facultativo, hasta la instauración de la relación contractual, y en relación con la conducta de marketing, actividades de promoción, análisis estadística, control de calidad;
 La negativa parcial o total para responder o para autorizar el tratamiento de datos dará lugar a la imposibilidad o dificultad de la gestión de la relación contractual, a cumplir exactamente las obligaciones relacionadas y a perseguir los objetivos antes mencionados, así como la falta de adquisición de un derecho.
 De acuerdo con el párrafo 1 del artículo 4 del decreto legislativo 196/2003 los datos personales sensibles (por ejemplo datos relativos a la salud, las creencias religiosas o filosóficas, las opiniones políticas, la afiliación sindical, etc) no serán tratados.
 El tratamiento sólo se refiere a los datos comunes nos suministrados en la gestión de las relaciones contractuales/comerciales con nuestra empresas o presentes en los registros públicos o en actos o documentos accesibles a quienquiera (como la razón social, dirección de la empresa , número de IVA , etc.)
 El responsable del tratamiento de los dato es Trafilerie di Valgreghentino SpA , en la persona del Sr. Luigi Sabadini .
 Puede encontrar la información sobre el Sr. Sabadini en el domicilio social de la empresa.
 Según el artículo 7 del Decreto Legislativo 196/2003, con especial referencia a la posibilidad de conocer la naturaleza y la tipología de los datos que tenemos, el interesado tiene derecho a obtener su rectificación o integración, así como podrá oponerse, en qualquier momento, a su tratamiento y recibo de las comunicaciones por correo electrónico a info@traval.it solicitando también la cancelación de su datos.
 Artículo 4 párrafo 1 Definiciones
 1. A los efectos de este Código se entende por:
 d) "datos sensibles", los datos personales idóneos para revelar el origen racial o étnico, las creencias religiosas, filosóficas o de otro tipo, las opiniones políticas, la pertenencia a partidos, sindicatos, asociaciones u organizaciones de carácter religioso, político o sindical, así como los datos personales idóneos para revelar la salud y la vida sexual;
 4. El interesado tendrá derecho a obtener la confirmación de la existencia o no de datos personales que le conciernen, aunque no sean ya registrados, y la comunicación de dichos datos en forma inteligible.
 5. El interesado tendrá derecho a ser informado de:
 b ) las finalidades y modalidades del tratamiento;
 c ) la lógica aplicada al tratamiento, si esta se lleva a cabo por medios electrónicos ;
 d ) los datos identificativos del titular, de los responsables y del representante designado según el artículo 5 párrafo 2;
 e) los sujetos o las categorías de sujetos a los cuales o que los datos personales pueden ser comunicados o que pueden llegar a conocerlos en calidad de representante designado en el territorio del Estado, responsables o encargados.
 6 . El interesado tendrá derecho a obtener:
 a) la actualización, rectificación o, cuando tenga interés, la integración de los datos;
 b ) la cancelación, transformación en forma anónima o el bloqueo de los datos tratados violando la ley, incluidos aquellos cuya conservación no es necesaria para los fines para los cuales han sido recogidos o sucesivamente tratados;
 c) la demonstración que las operaciones indicadas en las letras a) y b) han sido comunicadas, también en relación a su contenido, a aquellos los que los datos han sido comunicados o difundidos, excepto cuando este requisito resulte imposible o suponga un empleo de medios manifiestamente desproporcionado respecto al derecho que se pretende proteger .
 7 . El interesado tiene derecho a oponerse, en todo o en parte:
 a) al tratamiento de su datos personales, por motivos legítimos, aunque sean pertinentes a la finalidad de su recogida;
 b ) al tratamiento de su datos personales, con la finalidad de envío de material publicitario o de venta directa o bien para la realización de encuestas de mercado o comunicación comercial .
 1. El interesado o la persona en la cual los datos personales se recojan serán informados con anterioridad oralmente o por escrito, en cuanto a :
 a) las finalidades y modalidades del tratamiento al que van destinados los datos;
 b ) el carácter obligatorio o facultativo de suministro de los datos solicitados ;
 c ) las consecuencias si Ud no responde ;
 d ) los sujetos o las categorías de sujetos a los cuales los datos pueden ser comunicados o que pueden llegar a conocimiento en su calidad de responsables o encargados y el ámbito de la difusión de dichos datos ;
 f ) los datos identificativos del titular y, si designados, de acuerdo con el artículo 5, del representante en el territorio del Estado y del responsable. Cuando el titular ha designado más responsables, se hace referencia por lo menos a uno de ellos y se especificarán el sitio de la red de comunicaciones o los mecanismos para acceder fácilmente a la lista actualizada de procesadores de datos. Si un procesador de datos ha sido designado para dar respuestas a los interesados en caso de que los derechos mencionados en la artículo 7 se ejercen, tal procesador será responsable.
 2. El informe de acuerdo con el párrafo 1 incluirá también los elementos contemplados en las disposiciones específicas del presente Código, y puede no incluir ciertos elementos, si estos últimos ya son conocidos o pueden afectar concretamente las actividades de supervisión o de control llevadas a cabo por organismos públicos con fines relacionados con la defensa o la seguridad del Estado, o bien para la prevención, la supresión o la detección de delitos.
 3. El Garante podrá dictar una disposición que establece los procedimientos de información simplificada en particular por los servicios telefónicos de asistencia e información al público.
 4. Si los datos personales no se recogen con la persona interesada, de acuerdo con el párrafo 1, el informe que comprende las categorías de datos tratados se facilitará a los interesados en el momento de registro de estos datos o, si se prevé su comunicación, no más de la primera comunicación.
 5. El párrafo 4 no se aplicará si:
 a) los datos se procesan en el cumplimiento de una obligación impuesta por una ley, reglamento o legislación comunitaria;
 b) los datos son procesados para llevar a cabo las investigaciones de defensa citadas por la Ley n. 397 de 07 de diciembre 2000, o para establecer o defender una reclamación legal, siempre que los datos se procesan exclusivamente para dichas finalidades y por el plazo necesario para su consecución;
 c) el informe a los interesados implica un empleo de medios que el Garante, adoptando las medidas adecuadas, declara manifiestamente desproporcionado con respecto al derecho a la protección, o si resulta imposible en la opinión del Garante.
 Return to "Contacts" page
 Per contattarci telefonicamente utilizzate il numero 0341 606162, ci scusiamo per il disagio
 Please dial +39 0341 606162 to contact us, we apologize for the inconvenience
 TRAFILERIE di VALGREGHENTINO S.p.A. - Via F.lli Kennedy 66 - 23857 Valgreghentino (LC) ITALY
 Tel. +39 0341 604504 - Fax +39 0341 605428 - E-mail info@traval.it - P.IVA 00210700134 - R.E.A. Lecco 113707


text:
 7.11.2009
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 C 267/78
 Žaloba podaná dne 15. září 2009 — Pucci International v. OHIM — El Corte Inglés (Emidio Tucci)
 (Věc T-357/09)
 2009/C 267/140
 Jazyk, ve kterém byla podána žaloba: angličtina
 Účastníci řízení
 Žalobkyně: Emilio Pucci International BV (Baarn, Nizozemsko) (zástupci: M. Boletto, E. Gavuzzi, G. Lazzeretti a P. Roncaglia, advokáti)
 Žalovaný: Úřad pro harmonizaci na vnitřním trhu (ochranné známky a vzory)
 Další účastnice řízení před odvolacím senátem: El Corte Inglés, SA (Madrid, Španělsko)
 Návrhová žádání žalobkyně
 —
 zrušit rozhodnutí druhého odvolacího senátu Úřadu pro harmonizaci na vnitřním trhu (ochranné známky a vzory) ze dne 18. června 2009 ve spojených věcech R 770/2008-2 a R 826/2008-2 v rozsahu, v jakém přijímá přihlášku ochranné známky Společenství č. 3 679 594„Emidio Tucci“ pro všechno zboží a služby tříd 1, 2, 4 až 17, 19, 20, 21, 22, 23, 26 až 45;
 —
 uložit žalovanému náhradu nákladů řízení vynaložených žalobkyní v těchto řízeních; a
 —
 uložit další účastnici řízení před odvolacím senátem náhradu nákladů řízení vynaložených žalobkyní v řízení před námitkovým oddělením a odvolacím senátem OHIM.
 Žalobní důvody a hlavní argumenty
 Přihlašovatelka ochranné známky Společenství: Další účastnice řízení před odvolacím senátem
 Dotčená ochranná známka Společenství: Obrazová ochranná známka „Emidio Tucci“ pro výrobky a služby zařazené do tříd 1 až 45
 Majitelka ochranné známky nebo označení namítaných v námitkovém řízení: Žalobkyně
 Namítaná ochranná známka nebo označení: Zápis obrazové ochranné známky Společenství „Emilio Pucci“ pro výrobky zařazené do tříd 18 a 24; zápis italské slovní ochranné známky „EMILIO PUCCI“ pro výrobky zařazené do tříd 3, 14, 18, 21, 24, 25 a 33; zápis italské slovní ochranné známky „EMILIO PUCCI“ pro výrobky zařazené do tříd 9, 12, 18, 20, 26, 27 a 34; zápis italské obrazové ochranné známky „Emilio Pucci“ pro výrobky zařazené do tříd 14, 18, 24 a 25
 Rozhodnutí námitkového oddělení: Částečné vyhovění námitce
 Rozhodnutí odvolacího senátu: Částečné vyhovění odvolání ve věcech R 826/2008-2 a R 770/2008-2; zamítnutí odvolání ve zbývající části;
 Dovolávané žalobní důvody: Porušení čl. 8 odst. 1 písm. b) a čl. 8 odst. 5 nařízení Rady 207/2009, neboť odvolací senát pochybil ve svých závěrech, že uvedená právní ustanovení se nevztahují na zboží a služby chráněné dotčenou ochrannou známkou Společenství ve třídách 1, 2, 4 až 17, 19, 20, 21 (částečně), 22, 23 a 26 až 45.


text:
C 274/32 FR Journal officiel des Communautés européennes 9.11.2002
 De surcroît, la requérante fait valoir que l’infraction en cause Recours introduit le 4 septembre 2002 contre la Commis-
 n’a pas affecté sensiblement le commerce entre États membres. sion des Communautés européennes par la Deutsche Post
 Bon nombre des Bankenrunden étaient dépourvus de toute AG
 connexion internationale. Les autres réunions ne pouvaient
 affecter sensiblement le commerce entre États membres.
 Quand bien même l’infraction aurait affecté sensiblement le (Affaire T-266/02)
 commerce entre États membres, il y aurait en tout état de
 cause absence de faute de la requérante. Le prononcé d’une
 amende à l’encontre de la requérante est donc exclu en vertu (2002/C 274/57)
 de l’article 15, paragraphe 2, du règlement no 17/62.
 En outre, la défenderesse a commis, dans la détermination de (Langue de procédure: l’allemand)
 l’amende, deux erreurs de calcul qui ont eu des conséquences
 graves. La décision a par ailleurs apprécié de façon erronée la
 gravité de l’infraction et l’existence de circonstances atténuan-
 tes, et la coopération importante fournie par la requérante n’a
 pas été prise en compte. Enfin, la décision viole le principe de Le Tribunal de première instance des Communautés européen-
 non-rétroactivité de l’article 7 de la CEDH, puisque l’amende a nes a été saisi le 4 septembre 2002 d’un recours dirigé contre
 été calculée sur la base d’un ensemble de règles qui, du fait de la Commission des Communautés européennes et formé par
 la double modification de la pratique de la défenderesse, n’a la Deutsche Post AG, Bonn (Allemagne), représentée par
 été instauré qu’après la cessation de l’infraction. Mes J. Sedemund et Th. Lübbig.
 La partie requérante conclut à ce qu’il plaise au Tribunal:
 — annuler la décision de la Commission du 19 juin 2002
 Recours introduit le 3 septembre 2002 par M. Jan relative aux aides d’Etat no 61/99 (anciennement no 153/
 Pflugradt contre la Banque centrale européenne 96);
 (Affaire T-265/02) — condamner la Commission aux dépens;
 (2002/C 274/56)
 (Langue de procédure: allemand)
 Moyens et principaux arguments
 Le Tribunal de première instance des Communautés européen- La décision attaquée a pour objet des pertes d’exploitation
 nes a été saisi le 3 septembre 2002 d’un recours dirigé contre dans le secteur des services d’envoi de colis pour la clientèle
 la Banque centrale européenne et formé par M. Jan Pflugradt, professionnelle dont la compensation constituerait une sub-
 Francfort sur le Main (Allemagne), représenté par Me N. Pflüger. vention croisée prohibée du point de vue du régime des aides
 d’État. La Commission a constaté dans sa décision, que l’aide
 La partie requérante conclut à ce qu’il plaise au Tribunal: d’État de 572 millions d’euros accordée par l’Allemagne à la
 requérante est incompatible avec le marché commun. Elle
 — annuler l’avertissement tel qu’il ressort de la lettre du constate que dans la mesure où la compensation financière par
 28 février 2002. l’État des surcoûts nets d’une politique de rabais a généralement
 pour conséquence de diminuer les coûts liés aux services
 — condamner la défenderesse aux dépens; d’envoi de colis de porte à porte dans un cadre concurrentiel,
 cela constitue un avantage au sens de l’article 87, paragraphe 1,
 du traité CE.
 Moyens et principaux arguments
 La requérante s’oppose à cette décision et fait valoir que des
 L’affaire a la même origine que l’affaire T-83/02 (Pflugradt/ pertes d’exploitation similaires avaient déjà fait l’objet de la
 BCE) ( 1) et les moyens et arguments principaux sont identiques décision de la Commission le 20 mars 2000 (1), fondée sur
 à ceux invoqués dans cette affaire. l’article 82 CE, et que les deux décisions ont conduit à des
 résultats totalement différents en ce qui a trait à la période
 concernée, au montant et au financement des pertes d’exploita-
 ( 1) JO C 118 du 18.5.2002, p. 30. tions enregistrées. La requérante ajoute que les pertes d’exploi-
 tation constatées dans la décision reposent sur un calcul
 erroné.


text:
4. 3 . 95 1 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 54/9
 Appel iværksat den 13 . januar 1995 af New Holland Ford eller samordnet praksis er uforenelig med artikel 85, stk. 1 ,
 Ltd til prøvelse af dom afsagt den 27. oktober 1994 af De især betingelsen om, at den skal have til formål eller til følge
 Europæiske Fællesskabers Ret i Første Instans (Anden at begrænse konkurrencen.
 Afdeling) i sag T-34/92, Fiat Agri UK Ltd og New Holland
 Ford Ltd mod Kommissionen for De Europæiske Fælles
 skaber 2. Urigtig anvendelse af traktatens artikel 85 , stk. 2, og af
 det princip, der er fastslået i dommen i Consten og
 (Sag C-8/95 P)
 Grundig-sagen
 ( 95/C 54/15
 Retten i Første Instans har afvist, at det i nærværende sag er
 Ved De Europæiske Fællesskabers Domstol er der den muligt at anvende det princip, der er blev fastslået i Consten
 13 . januar 1995 iværksat appel af New Holland Ford Ltd, og Grundig-dommen, hvorefter » den manglende retsvirk
 Cranes Farm Road, Basildon, Essex (Det Forenede Konge ning i henhold til artikel 85 , stk. 2, [kun] rammer ... de dele
 af en aftale, der falder ind under forbuddet, eller hele aftalen,
 rige ), ved advokat Mario Siragusa, Rom, og advokat
 Giuseppe Scassellati-Sforzolini, Bologna, begge fra advokat hvis disse dele synes uadskillelige fra aftalens øvrige
 bestemmelser « ( 1 ).
 firmaet Cleary, Gottlieb, Steen og Hamilton, Bruxelles, og
 med valgt adresse i Luxembourg hos advokaterne Elvinger,
 Hoss og Prussen, 15 , Cote d'Eich. Retten i Første Instans har med urette anset et EF-retsprincip
 for uanvendeligt, som, hvis det var blevet anvendt, sand
 synligvis havde givet den anledning til at fastslå, at
 Appellanten har nedlagt følgende påstande : beslutningen måtte annulleres.
 — Appellen fastslås at være rettidigt iværksat og admit 3 . Urigtig anvendelse af artikel 85, stk. 3
 teres .
 Retten i Første Instans har tiltrådt Kommissionens bedøm
 — Dommen ophæves i sin helhed. melse på grundlag af artikel 85 , stk. 1 , og har afvist, at der er
 grundlag for en individuel fritagelse af informationsud
 — Beslutningen annulleres i sin helhed, subsidiært hjemvi vekslingsordningen eller i det mindste af Data System. Mens
 ses sagen til Retten i Første Instans. den tillod Kommissionen ikke at bevise en faktisk påvirk
 ning af konkurrencen i artikel 85 , stk. l's forstand,
 krævede den, at sagsøgerne skulle bevise, at konkurrencen
 — Kommissionen tilpligtes at betale appellantens sagsom faktisk ville have udviklet sig anderledes uden informations
 kostninger. udvekslingsordningen, for at det kunne anses for bevist, at
 oplysningerne i medfør af udvekslingsordningen og Data
 System er nødvendige i artikel 85 , stk. 3's forstand. Den
 Anbringender og væsentligste argumenter omstændighed, at der ikke indtraf påviselige dramatiske
 ændringer på markedet efter at udvekslingsordningen blev
 standset i 1988, beviser, at Kommissionen med urette fandt
 Appellanten gør gældende, at den af Retten i Første Instans
 artikel 85 , stk. 1 , anvendelig på udvekslingsordningen.
 afsagte dom er mangelfuld og skal ophæves på grund af
 a ) tilsidesættelse af processuelle regler, hvilket har skadet
 appellanternes interesser, og b ) urigtig anvendelse af trak (') Domstolens dom i de forenede sager 56/64 og 58/64, Sml.
 tatens artikel 85 . 1965-1968 , s. 245, på side 257.
 Processuelle fejl
 Retten i Første Instans har ikke givet en tilstrækkelig
 begrundelse på afgørende punkter i dommen og har ikke
 taget stilling til alle de væsentlige faktiske vildfarelser i
 beslutningen og disses virkning for beslutningens lovlig Sag anlagt den 16. januar 1995 af Kongeriget Belgien mod
 hed . Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber
 (Sag C-9/95 )
 ( 95/C 54/16 )
 Materielle fejl
 Ved De Europæiske Fællesskabers Domstol er der den
 1 . Urigtig anvendelse af artikel 85, stk. 1
 16 . januar 1995 anlagt sag mod Kommissionen for De
 Europæiske Fællesskaber af Kongeriget Belgien ved bes
 Retten i Første Instans har anvendt traktatens artikel 85 , tuursdirecteur J. Devadder, Ministeriet for Udenrigsanlig
 stk. 1 , urigtigt i to væsentlige henseender: a ) den har gender, Udenrigshandel og Udviklingssamarbejde, og med
 defineret og beskrevet det relevante marked forkert, og valgt adresse i Luxembourg på Den Belgiske Ambassade, 4,
 b) den har fejlfortolket betingelserne for, at en aftale rue des Girondins .


text:
Svarbus teisinis pranešimas
 |
 12006E/PRO/27
 Europos Bendrijos steigimo Sutarties (Konsoliduota redakcija) - D. Protokolai, pridedami prie Europos bendrijos steigimo sutarties - Protokolas (Nr. 27) dėl Prancūzijos (1992)
 Oficialusis leidinys C 321 E , 29/12/2006 p. 0303 - 0303
 Protokolas (Nr. 27)dėl Prancūzijos (1992)AUKŠTOSIOS SUSITARIANČIOS ŠALYS,NORĖDAMOS atsižvelgti į ypatingą su Prancūzija susijusį klausimą,SUSITARĖ dėl šių nuostatų, kurios pridedamos prie Europos bendrijos steigimo sutarties:Prancūzija pasiliks privilegiją vykdyti pinigų emisiją savo užjūrio teritorijose jos nacionalinių įstatymų nustatytomis sąlygomis, ir vienintelė turės teisę nustatyti CFP franko paritetą.--------------------------------------------------


text:
Asetus ympäristövaikutusten... 792/1994 - Säädökset alkuperäisinä - FINLEX ®
 Olet tässä: Finlex › Lainsäädäntö › Säädökset alkuperäisinä › 1994 › 792/1994
 Ympäristöministerin esittelystä säädetään ympäristövaikutusten arviointimenettelystä 10 päivänä kesäkuuta 1994 annetun lain 4 ja 23 §:n (468/94) nojalla:
 Ympäristöministeriö ohjaa, seuraa ja kehittää ympäristövaikutusten arviointimenettelyä yleisesti, päättää arviointimenettelyn soveltamisesta yksittäistapauksessa sekä huolehtii ympäristövaikutusten arviointimenettelystä annetun lain (468/94) 3 luvun mukaisista tehtävistä.
 Vesi- ja ympäristöhallitus:
 1) huolehtii ympäristövaikutusten arviointiinliittyvästä yleisestä koulutuksesta, tiedotuksesta ja tutkimuksesta yhteistyössä muiden viranomaisten ja tutkimuslaitosten kanssa;
 3) tallentaa ja pitää saatavilla laaditut- arviointiselostukset ja yhteysviranomaisen niistä antamat lausunnot; sekä
 4) suorittaa ympäristöministeriön sille antamat muut ympäristövaikutusten arviointiin liittyvät asiantuntijatehtävät.
 Vesi- ja ympäristöpiiri toimii yhteysviranomaisena siten kuin jäljempänä 2 luvussa säädetään.
 Lääninhallitus:
 1) ohjaa ja valvoo arviointimenettelyn täytäntöönpanoa läänissä;
 2) toimii yhteysviranomaisena siten kuin 2 luvussa säädetään; sekä
 7) huolehtii tarvittaessa muiden viranomaisten ja hankkeesta vastaavan kanssa, että hankkeen ympäristövaikutusten seuranta järjestetään; sekä
 8) huolehtii laissa ja tässä asetuksessa sille säädetyistä muista tehtävistä.
 Hankeluettelo ja arviointimenettelyn soveltaminen ympäristöministeriön päätöksellä
 1) raakaöljynjalostamot ja laitokset, jotka kaasuttavat tai nesteyttävät öljyliusketta, kivihiiltä tai turvetta vähintään 500 tonnia päivässä;
 2) kattila- ja voimalaitokset, joiden suurin polttoaineteho on yli 300 MW;
 3) valimot tai sulatot, joiden tuotanto on vuodessa vähintään 5 000 tonnia sekä rauta- ja terästehtaat, sintraamot ja rautalejeerinkien valmistuslaitokset sekä muita kuin rautametalleja jalostavat metallitehtaat tai pasutuslaitokset;
 4) asbestin louhinta sekä laitokset, jotka käsittelevät ja muuntavat asbestia tai asbestia sisältäviä tuotteita;
 5) tekokuituja, mineraalivillaa ja sementtiä valmistavat tehtaat, liuottimia tai liuottimia sisältäviä aineita käyttävät laitokset, joiden liuottimien käyttö on vähintään 1 000 tonnia vuodessa sekä kemikaalilain (744/89) 32 §:ssä tarkoitetut terveydelle ja ympäristölle vaarallisia kemikaaleja laajamittaisesti valmistavat tehtaat;
 6) ongelmajätteiden polttolaitokset, jätteiden fysikaalis-kemialliset käsittelylaitokset ja kaatopaikat, yhdyskuntajätteiden polttolaitokset sekä sellaiset muut kaatopaikat, jotka on mitoitettu vähintään 20 000 tonnin vuotuiselle jätemäärälle;
 7) massa-, paperi- tai kartonkitehdas;
 8) suurimittainen metallimalmien ja muiden kaivoskivennäisten louhinta, rikastaminen ja käsittely;
 9) öljyn, petrokemian tuotteiden ja kemiallisten tuotteiden varastot, joissa näiden aineiden varastosäiliöiden tilavuus on yhteensä yli 50000 m3 ;
 10) moottoriteiden, moottoriliikenneteiden, kaukoliikenteen rautateiden sekä lentokenttien rakentaminen, kun pääkiitorata on vähintään 2 100 metriä pitkä;
 11) öljyn ja muiden nesteiden kuin veden ja jäteveden kaukokuljettamiseen tarkoitetut runkoputket, kaasun kaukokuljettamiseen tarkoitetut runkoputket, joiden halkaisija on vähintään 1 000 DN, sekä suuret raakavesi- ja jätevesitunnelit sekä vähintään 400 kV:n voimajohdot;
 12) meriväylät, joiden kulkusyvyys on vähintään 8 metriä, sisävesiväylät, joiden kulkusyvyys on vähintään 4 metriä sekä satamat, joiden tuloväylä on vähintään edellä tarkoitetun syvyinen sekä merkittävät kanavat;
 13) yli 100 000 asukkaalle mitoitetut yhdyskuntajätevesien käsittelylaitokset;
 14) patoturvallisuuslain (413/84) 9 §:n 2 momentissa tarkoitetut padot, sekä yli 10 km2 :n laajuiset tekoaltaat ja vesistön säännöstelyhankkeet, jos vesistön keskivirtaama on yli 20 m3 /s ja virtaama- ja vedenkorkeusolosuhteet muuttuvat olennaisesti lähtötilanteeseen nähden;
 15) pohjaveden Otto, jos vuotuinen määrä on vähintään 3 miljoonaa m3 ;
 16) merellä tapahtuva hiilivedyn tuotanto;
 17) yli 200 hehtaarin laajuisen, yhtenäiseksi katsottavan alueen metsä-, suo- tai kosteikkoluonnon pysyväisluonteinen muuttaminen toteuttamalla uudisojituksia tai kuivattamalla ojittamattomia suo- ja kosteikkoalueita, poistamalla puusto pysyvästi tai uudistamalla alue Suomen luontaiseen lajistoon kuulumattomilla puulajeilla; sekä
 18) ydinvoimalaitokset ja muut ydinreaktorit lukuunottamatta tutkimusreaktoreita, joiden suurin jatkuva lämpöteho ei ylitä yhtä megawattia, sekä laitokset, jotka on suunniteltu pääasiallisesti ydinpolttoaineiden tuottamiseen tai rikastamiseen, säteilytettyjen ydinpolttoaineiden uudelleen käsittelyyn tai ydinenergian tuottamisesta aiheutuvan radioaktiivisen jätteen käsittelyyn, pysyvään varastointiin ja loppusijoittamiseen.
 Jos yhteysviranomainen katsoo, että hankkeeseen tai jo toteutetun hankkeen olennaiseen muutokseen on lain 4 §:n 2 momentin mukaisesti yksittäistapauksessa sovellettava arviointimenettelyä, sen on tehtävä viipymättä ympäristöministeriölle esitys arviointimenettelyn soveltamisesta hankkeeseen.
 Ympäristöministeriön on huolehdittava siitä, että arviointitarpeesta on käyty riittävät neuvottelut asianomaisten viranomaisten kesken ja että hankkeesta vastaavalle on varattu tilaisuus tulla kuulluksi asiassa ennen päätöksentekoa.
 Ympäristöministeriön on tehtävä lain 6 §:n 1 momentissa tarkoitettu päätös arviointimenettelyn soveltamisesta viipymättä, kuitenkin viimeistään yhden kuukauden kuluessa siitä, kun ympäristöministeriö on saanut hankkeesta riittävät tiedot. Ympäristöministeriö lähettää päätöksen yhteysviranomaiselle toimenpiteitä varten sekä tiedoksi hankkeesta vastaavalle ja asianomaisille viranomaisille.
 Yhteysviranomaisena on:
 1) asianomainen lääninhallitus 5 §:n 1–11 kohdassa tarkoitetuissa hankkeissa, 12 kohdassa tarkoitetuissa satamahankkeissa sekä 17 kohdassa tarkoitetuissa muissa kuin ojitusta tai kuivatusta koskevissa hankkeissa, sekä sen lisäksi 5 §:ssä tarkoitetuissa hankkeissa, joiden suunnittelusta tai toteuttamisesta vesi- ja ympäristöpiiri vastaa;
 2) asianomainen vesi- ja ympäristöpiiri, jollei se itse suunnittele tai toteuta hanketta, 12 kohdassa tarkoitetuissa väylähankkeissa, jollei se liity satamahankkeeseen, 13–16 kohdassa tarkoitetuissa hankkeissa sekä 17 kohdassa tarkoitetuissa ojitusta ja kuivatusta koskevissa hankkeissa; sekä
 3) kauppa- ja teollisuusministeriö 5 §:n 18 kohdassa tarkoitetuissa hankkeissa.
 Ympäristövaikutusten arviointimenettelystä annetun lain 4 §:n 2 momentissa tarkoitetussa hankkeessa on yhteysviranomaisena lääninhallitus. Vesi- ja ympäristöpiiri toimii kuitenkin yhteysviranomaisena vesistöjen käyttöön tai vesitalouteen pääosin liittyvissä hankkeissa lukuunottamatta hankkeita, joiden suunnittelusta tai toteuttamisesta se itse vastaa.
 Ydinlaitoksia koskevissa edellä 1 momentissa tarkoitetuissa hankkeissa yhteysviranomaisena on kauppa- ja teollisuusministeriö.
 Jos hanke sijoittuu useampaan lääniin tai useamman vesi- ja ympäristöpiirin toimialueelle, asianomaisten viranomaisten on sovittava siitä, mikä niistä on hankkeen yhteysviranomainen.
 Jos yhteysviranomaisesta syntyy epäselvyyttä, on kysymys saatettava ympäristöministeriön ratkaistavaksi. Ympäristöministeriön asiassa tekemään päätökseen ei saa hakea valittamalla muutosta.
 1) tiedot hankkeesta, sen tarkoituksesta, sijainnista, maankäyttötarpeesta ja liittymisestä muihin hankkeisiin sekä hankkeesta vastaavasta;
 3) tiedot hankkeen toteuttamisen edellyttämistä suunnitelmista, luvista ja niihin rinnastettavista päätöksistä, tiedot ympäristövaikutuksia koskevista laadituista ja suunnitelluista selvityksistä sekä ehdotus tarkasteltavan vaikutusalueen rajauksesta;
 4) suunnitelma tiedottamisen järjestämisestä; sekä
 5) arvio hankkeen suunnittelu- ja toteuttamisaikataulusta sekä selvitysten ja arviointiselostuksen valmistumisajankohdasta.
 1) 10 §:n 1–3 kohdassa tarkoitetut tiedot tarkistettuina;
 3) hankkeen keskeiset ominaisuudet ja tekniset ratkaisut, kuvaus toiminnasta kuten tuotteista, tuotantomääristä, raaka-aineista, liikenteestä, materiaaleista ja arvio jätteiden ja päästöjen laadusta ja määristä;
 4) arvioinnissa käytetty keskeinen aineisto sekä arvioinnissa ja aineiston hankinnassa käytetyt menetelmät ja niihin sisältyvät oletukset;
 5) selvitys ympäristöstä sekä arvio hankkeen ja sen vaihtoehtojen ympäristövaikutuksista, käytettyjen tietojen mahdollisista puutteista ja keskeisistä epävarmuustekijöistä mukaan lukien arvio mahdollisista ympäristöonnettomuuksista ja niiden seurauksista;
 8) ehdotus seurantaohjelmaksi, sekä
 9) yleistajuinen ja havainnollinen yhteenveto 1–8 kohdassa esitetyistä tiedoista.
 Tiedottaminen, kuuleminen ja määräajat
 Kun arviointiohjelman vireilläolosta ilmoittaminen on tarpeen, yhteysviranomaisen on kuulutettava vireilläolosta viipymättä vähintään 14 päivän ajan hankkeen todennäköisen vaikutusalueen kuntien ilmoitustauluilla siten kuin julkisista kuulutuksista annetussa laissa (34/25) säädetään. Kuulutus on lisäksi julkaistava ainakin yhdessä hankkeen vaikutusalueella yleisesti leviävässä sanomalehdessä.
 Yhteysviranomaisen on tiedotettava ympäristövaikutusten arviointiselostuksesta. Arviointiselostusta koskevasta kuulutuksesta on voimassa soveltuvin osin mitä edellä 1 ja 2 momentissa säädetään arviointiohjelmasta kuuluttamisesta ja kuulutuksen sisällöstä.
 Mielipiteet ja lausunnot on toimitettava yhteysviranomaiselle kuulutuksessa ilmoitettuna aikana, joka alkaa kuulutuksen julkaisemispäivästä ja on vähintään 30 päivää ja enintään 60 päivää.
 Sen lisäksi, mitä edellä 12 §:ssä säädetään, hankkeesta vastaava ja yhteysviranomainen voivat sopia tiedottamisen ja kuulemisen järjestämisestä myös muulla tavalla.
 Yhteysviranomaisen on toimitettava arviointiselostus, siitä antamansa lausunto ja muut liitteet hankkeesta vastaavalle kahden kuukauden kuluessa lausuntojen antamiseen ja mielipiteiden esittämiseen varatun määräajan päättymisestä.
 Yhteysviranomaisen on lisäksi toimitettava arviointiselostus ja siitä antamansa lausunto tiedoksi vesi- ja ympäristöhallitukselle, arviointiselostus liitteineen hankkeen vaikutusalueen kunnille sekä tarvittaessa seutukaavoituksesta vastaaville kuntainliitoille ja muille asianomaisille viranomaisille.
 Ympäristövaikutusten arviointimenettelystä annetun lain 14 §:n 1 momentissa tarkoitetun kansainvälisen sopimuksen mukaisesta ilmoituksesta on käytävä ilmi erityisesti:
 1 luku - Viranomaisten tehtävät1 §2 §3 §4 §2 luku - Hankeluettelo ja arviointimenettelyn soveltaminen ympäristöministeriön päätöksellä5 §6 §7 §8 §9 §3 luku - Arviointiohjelma ja arviointiselostus10 §11 §4 luku - Tiedottaminen, kuuleminen ja määräajat12 §13 §14 §15 §5 luku - Valtioiden välinen arviointimenettely16 §6 luku - Voimaantulo17 §


text:
Priekuļu pagasts ir viena no Cēsu novada administratīvajām teritorijām, Gaujas kreisajā krastā. Robežojas ar sava novada Cēsu pilsētu un Liepas, Veselavas, Vaives un Raiskuma pagastiem, kā arī Smiltenes novada Raunas pagastu.
 Daba
 Atrodas Vidzemes augstienē — Mežoles paugurainē un Gaujas senielejā. Pagasts ir izcili ainavisks, to šķērso dziļas un ar dabas pieminekļiem bagātas upju ielejas. Augstākā vieta pagastā atrodas pagasta dienvidaustrumos — 159,6 m vjl.
 Hidrogrāfija
 Upes
 Gauja
 Rauna
 Ārupīte
 Raunis
 Vaive
 Triečupīte
 Ezeri un ūdenskrātuves
 Ninieris (12,5 ha)
 Pieškaļu ezers (1,1 ha)
 Pagastā atrodas arī vairākas ūdenskrātuves.
 Vēsture
 Priekuļu Sārumkalns tiek uzskatīts par vispamatotāko Autīnes pilskalna atrašanās vietu, ko pirmo reizi piemin Livonijas Indriķa hronika 1208. gadā. Pagasts veidojies 19. gadsimtā Priekuļu (Freudenberg) un Jāņmuižas (Johannenhof) muižu teritorijā, te atradās arī Lībānu, Vinnēnu, Brūnēnu un Ruckas pusmuižas.
 Pēc 1920. gada zemes reformas Priekuļu muižu sadalīja 37 vienībās 387 ha kopplatībā, bet Jāņmuiža kopplatībā nokļuva pēdējā nomnieka dēla diplomāta Andreja Kampes (1905–1942) īpašumā ar nosaukumu „Vairogi“.
 Tika sadalīta arī Cēsu lauku mācītājmuiža 28 vienībās 648 ha kopplatībā, Vaives dzirnavu zeme sadalīta divās vienībās 27 ha kopplatībā.
 1935. gadā pagasta platība bija 58 km2 un tajā dzīvoja 1392 iedzīvotāji. 1945. gadā pagastā izveidoja Priekuļu ciema padomi, ko gan 1947. gadā likvidēja, bet 1949. gadā, līdz ar pagasta likvidēšanu, atjaunoja. Cēsu rajona Priekuļu ciemam 1954. gadā pievienoja likvidēto Dukuru ciemu, 1960. gadā — likvidēto Vaives ciemu. 1975. gadā Vaives ciemu izveidoja no jauna, teritoriju atdalot no Priekuļu ciema. 1977. gadā Priekuļu ciemam pievienoja likvidēto Jaunraunas ciemu, bet daļu ciema teritorijas pievienoja Cēsu pilsētai un Vaives ciemam. 1987. gadā Vaives ciemam pievienoja vēl daļu Priekuļu ciema teritorijas. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā Priekuļu pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva jaunizveidotajā Priekuļu novadā. 2021. gadā Priekuļu novadu iekļāva Cēsu novadā.
 Iedzīvotāji
 Apdzīvotās vietas
 Lielākās apdzīvotās vietas ir Priekuļi (pagasta centrs), Jāņmuiža, Dukuri, Jaunrauna, Annasmuiža, Garkalne, Inkuļi, Kunči, Lubiņas, Mežciemi, Pēterēni, Pieškalni, Rauguļi, Šautuves, Vaives dzirnavas, Vīstuči.
 Saimniecība
 Transports
 Izglītība un kultūra
 Atsauces
 Vidzeme
 Cēsu novada pagasti


text:
 6.6.2017
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 C 178/17
 Ordonanța Tribunalului din 28 martie 2017 – LG Electronics/EUIPO – Cyrus Wellness Consulting (VIEWTY SMILE)
 (Cauza T-499/15) (1)
 ((„Marcă a Uniunii Europene - Procedură de opoziție - Retragerea cererii de înregistrare - Nepronunțare asupra fondului”))
 (2017/C 178/22)
 Limba de procedură: engleza
 Părțile
 Reclamantă: LG Electronics, Inc. (Seoul, Republica Coreea) (reprezentant: M. Graf, avocat)
 Pârât: Oficiul Uniunii Europene pentru Proprietate Intelectuală (reprezentant: L. Rampini, agent)
 Cealaltă parte din procedura care s-a aflat pe rolul camerei de recurs a EUIPO, intervenientă la Tribunal: Cyrus Wellness Consulting GmbH (Berlin, Germania) (reprezentanți: A. Wulff și U. Hildebrandt, avocați)
 Obiectul
 Acțiune formulată împotriva deciziei Camerei a doua de recurs a EUIPO din 11 iunie 2015 (cauzele conexate R 1565/2014-2 și R 1939/2014-2) privind o procedură de opoziție între Cyrus Wellness Consulting GmbH și LG Electronics, Inc.
 Dispozitivul
 1)
 Constată că nu mai este necesar să se pronunțe asupra fondului acțiunii.
 2)
 Obligă LG Electronics, Inc. să suporte propriile cheltuieli de judecată, precum și pe cele efectuate de Oficiul Uniunii Europene pentru Proprietate Intelectuală (EUIPO) și de Cyrus Wellness Consulting GmbH.
 (1) JO C 354, 26.10.2015.


text:
 Avis juridique important
 |
 22006A0816(01)
 Protocole à l’accord de partenariat et de coopération établissant un partenariat entre les Communautés européennes et leurs États membres, d'une part, et la République de Moldova, d'autre part, pour tenir compte de l’adhésion de la République tchèque, de la République d’Estonie, de la République de Chypre, de la République de Lettonie, de la République de Lituanie, de la République de Hongrie, de la République de Malte, de la République de Pologne, de la République de Slovénie et de la République slovaque à l'Union européenne
 Protocoleà l’accord de partenariat et de coopération établissant un partenariat entre les Communautés européennes et leurs États membres, d'une part, et la République de Moldova, d'autre part, pour tenir compte de l’adhésion de la République tchèque, de la République d’Estonie, de la République de Chypre, de la République de Lettonie, de la République de Lituanie, de la République de Hongrie, de la République de Malte, de la République de Pologne, de la République de Slovénie et de la République slovaque à l'Union européenneLE ROYAUME DE BELGIQUE,LA RÉPUBLIQUE TCHÈQUE,LE ROYAUME DE DANEMARK,LA RÉPUBLIQUE FÉDÉRALE D’ALLEMAGNE,LA RÉPUBLIQUE D’ESTONIE,LA RÉPUBLIQUE HELLÉNIQUE,LE ROYAUME D’ESPAGNE,LA RÉPUBLIQUE FRANCAISE,L’IRLANDE,LA RÉPUBLIQUE ITALIENNE,LA RÉPUBLIQUE DE CHYPRE,LA RÉPUBLIQUE DE LETTONIE,LA RÉPUBLIQUE DE LITUANIE,LE GRAND-DUCHÉ DE LUXEMBOURG,LA RÉPUBLIQUE DE HONGRIE,LA RÉPUBLIQUE DE MALTE,LE ROYAUME DES PAYS-BAS,LA RÉPUBLIQUE D’AUTRICHE,LA RÉPUBLIQUE DE POLOGNE,LA RÉPUBLIQUE PORTUGAISE,LA RÉPUBLIQUE DE SLOVÉNIE,LA RÉPUBLIQUE SLOVAQUE,LA RÉPUBLIQUE DE FINLANDE,LE ROYAUME DE SUÈDE,LE ROYAUME-UNI DE GRANDE-BRETAGNE ET D’IRLANDE DU NORD,ci-après dénommés "les États membres", représentés par le Conseil de l’Union européenne, etLA COMMUNAUTÉ EUROPÉENNE ET LA COMMUNAUTÉ EUROPÉENNE DE L’ÉNERGIE ATOMIQUE,ci-après dénommées "les Communautés", représentées par le Conseil de l’Union européenne et la Commission européenne,d’une part, etLA RÉPUBLIQUE DE MOLDOVA,d’autre part,VU l’adhésion de la République tchèque, de l’Estonie, de Chypre, de la Lettonie, de la Lituanie, de la Hongrie, de Malte, de la Pologne, de la Slovénie et de la Slovaquie à l’Union européenne le 1er mai 2004,SONT CONVENUS DE CE QUI SUIT:Article 1La République tchèque, l’Estonie, Chypre, la Lettonie, la Lituanie, la Hongrie, Malte, la Pologne, la Slovénie et la Slovaquie sont parties à l’accord de partenariat et de coopération, établissant un partenariat entre les Communautés européennes et leurs États membres, d’une part, et la République de Moldova, d’autre part, signé à Bruxelles le 28 novembre 1994 (ci-après dénommé "l’accord") et respectivement adoptent et prennent acte, au même titre que les autres États membres, des textes de l’accord, des déclarations communes, des échanges de lettres, de la déclaration de la République de Moldova annexés à l’acte final signé à cette même date et du protocole à l’accord du 15 mai 1997 entré en vigueur le 12 octobre 2000.Article 2Pour tenir compte des développements institutionnels récents au sein de l’Union européenne, les parties conviennent que, à la suite de l’expiration du traité instituant la Communauté européenne du charbon et de l’acier, les dispositions existantes de l’accord qui font référence à la Communauté européenne du charbon et de l’acier doivent s’entendre comme faisant référence à la Communauté européenne qui a succédé dans tous les droits et obligations contractés par la Communauté européenne du charbon et de l’acier.Article 3Le présent protocole fait partie intégrante de l’accord.Article 41. Le présent protocole est approuvé par les Communautés, par le Conseil de l’Union européenne au nom des États membres et par la République de Moldova conformément à leurs propres procédures.2. Les parties contractantes s’informent mutuellement de l’accomplissement des procédures correspondantes visées au paragraphe ci-dessus. Les instruments d’approbation sont déposés auprès du secrétariat général du Conseil de l’Union européenne.Article 51. Le présent protocole entre en vigueur le même jour que le traité d’adhésion de 2003, sous réserve que tous les instruments d’approbation aient été déposés avant cette date.2. Si tous les instruments d’approbation du présent protocole n’ont pas été déposés avant cette date, le présent protocole entre en vigueur le premier jour du premier mois suivant la date de dépôt du dernier instrument d’approbation.3. Si tous les instruments d’approbation du présent protocole n’ont pas été déposés avant le 1er mai 2004, le présent protocole s’applique à titre provisoire à compter du 1er mai 2004.Article 6Les textes de l’accord, de l’acte final et de tous les documents y annexés, ainsi que le protocole à l’accord de partenariat et de coopération du 15 mai 1997 sont établis en langues estonienne, hongroise, lettone, lituanienne, maltaise, polonaise, slovaque, slovène et tchèque.Ces textes sont annexés [1] au présent protocole et font foi au même titre que les textes dans les autres langues dans lesquelles l’accord, l’acte final et les documents qui y sont annexés, ainsi que le protocole à l’accord de partenariat et de coopération du 15 mai 1997 sont établis.Article 7Le présent protocole est établi en double exemplaire en langues allemande, anglaise, danoise, espagnole, estonienne, finnoise, française, grecque, hongroise, italienne, lettone, lituanienne, maltaise, néerlandaise, polonaise, portugaise, slovaque, slovène, suédoise, tchèque et moldove, chacun de ces textes faisant également foi.Hecho en Bruselas, el treinta de abril de dos mil cuatro.V Bruselu dne třicátého dubna dva tisíce čtyři.Udfærdiget i Bruxelles den tredivte april to tusind og fire.Geschehen zu Brüssel am dreißigsten April zweitausendundvier.Kahe tuhande neljanda aasta kolmekümnendal aprillil Brüsselis.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις τριάντα Απριλίου δύο χιλιάδες τέσσερα.Done at Brussels on the thirtieth day of April in the year two thousand and four.Fait à Bruxelles, le trente avril deux mille quatre.Fatto a Bruxelles, addì trenta aprile duemilaquattro.Briselē, divi tūkstoši ceturtā gada trīsdesmitajā aprīlī.Priimta du tūkstančiai ketvirtų metų balandžio trisdešimtą dieną Briuselyje.Kelt Brüsszelben, a kétezer-negyedik év április havának tizenharmadik napján.Magħmul fi Brussel fit-tletin jum ta' April tas-sena elfejn u erbgħa.Gedaan te Brussel, de dertigste april tweeduizendvier.Sporządzono w Brukseli, dnia trzynastego kwietnia roku dwa tysiące czwartego.Feito em Bruxelas, em trinta de Abril de dois mil e quatro.V Bruseli tridsiateho apríla dvetisícštyri.V Bruslju, dne tridesetega aprila leta dva tisoč štiri.Tehty Brysselissä kolmantenakymmenentenä päivänä huhtikuuta vuonna kaksituhattaneljä.Som skedde i Bryssel den trettionde april tjugohundrafyra.Întocmit la Bruxelles în a treizecea zi a lunii aprilie în anul doua mii patru.Por los Estados miembrosZa členské státyFor medlemsstaterneFür die MitgliedstaatenLiikmesriikide nimelΓια τα κράτη μέληFor the Member StatesPour les États membresPer gli Stati membriDalībvalstu vārdāValstybių narių varduA tagállamok részérőlGħall-Istati MembriVoor de lidstatenW imieniu Państw CzłonkowskichPelos Estados-MembrosZa členské štátyZa države članiceJäsenvaltioiden puolestaPå medlemsstaternas vägnarPentru Statele Membre+++++ TIFF +++++Por las Comunidades EuropeasZa Evropská společenstvíFor De Europæiske FællesskaberFür die Europäischen GemeinschaftenEuroopa ühenduste nimelΓια τις Ευρωπαϊκές ΚοινότητεςFor the European CommunitiesPour les Communautés européennesPer le Comunità europeeEiropas Kopienu vārdāEuropos Bendrijų varduAz Európai Közösségek részérőlGħall-Komunitajiet EwropejVoor de Europese GemeenschappenW imieniu Wspólnot EuropejskichPelas Comunidades EuropeiasZa Európske spoločenstváZa Evropske skupnostiEuroopan yhteisöjen puolestaPå Europeiska gemenskapernas vägnarPentru Comunitatile Europene+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++Por la República de MoldovaZa Moldavskou republikuFor Republikken MoldovaFür die Republik MoldauMoldova Vabariigi nimelΓια τη Δημοκρατία της ΜολδαβίαςFor the Republic of MoldovaPour la République de MoldovaPer la Repubblica di MoldovaMoldovas Republikas vārdāMoldovos Respublikos varduMoldova részérőlGħar-Repubblika tal-MoldavjaVoor de Republiek MoldaviëW imieniu Republiki MołdowyPela República da MoldáviaZa Moldavskú republikuZa Republiko MoldavijoMoldovan tasavallan puolestaPå Republiken Moldaviens vägnarPentru Republica Moldova+++++ TIFF +++++[1] Les versions en langue estonienne, lettone, lituanienne, hongroise, maltaise, polonaise, slovaque, slovène et tchèque de l'accord sont publiées à une date ultérieure dans l'édition spéciale du Journal officiel.--------------------------------------------------