text:
Laisvai pasirenkami kursai
 Vilniaus universiteto studentai į šiuos kursus registruojasi per studentų informacinę sistemą.
 Ne studentai turi galimybę išklausyti šiuos kursus, prieš semestro pradžią (iki 2013 m. vasario 4 d.) sudarę su Orientalistikos centru laisvo klausytojo sutartį ir sumokėję nustatytą mokestį. Apskaičiuojant mokestį už kiekvieną dalyką (išskyrus visų kalbų kursus), 106.5 dauginama iš atitinkamo dalyko kreditų skaičiaus (106.5 Lt yra vieno bakalauro lygio ECTS kredito kaina Orientalistikos centre). Paskaitos vyks nuo rugsėjo 3 iki gruodžio 20 dienos.
 Informacija teikiama tel. 2687256, el.paštu marija.tarasova@oc.vu.lt
 2013 - 2014 m.m. rudens semestras
 Šiuolaikinės Vidurio Azijos kultūros
 Dėstytojas – Mindaugas Pauliukas
 32 val. 3 kred.
 Ketvirtadienis, 15 val. (Kovalevskio aud.)
 Kurso tikslas – supažindinti studentus su šiuolaikinės Vidurio Azijos regiono, kultūromis, socialine ir politine sankloda, regiono šalių raida bei specifika. Išklausę kursą studentai įgis pamatinių žinių apie regiono etnokultūrinius skirtumus bei panašumus, gebės analizuoti ir interpretuoti šiuolaikinių kultūrų Vidurio Azijoje pokyčius nuo XX a. pradžios.
 Introduction to Tibetan Studies
 Dr. Vladimir Korobov
 Antradienis, 15 val. (Hindi kalbos kab.)
 The course focuses on history of Tibet, Tibetan culture and Tibetan Buddhism (Vajrayāna). It aims to acquaint students with Tibetan historical and philosophical heritage, history of introducing Buddhism in Tibet, main schools of Tibetan Buddhism, Tibetan symbolism and mythology, bön religion, Tibetan Buddhist canon (bKa’ ‘gyur and bsTan ‘gyur), and contemporary cultural situation. Tibetan Buddhism philosophy will be presented in its’ connection with main schools of Indian Buddhism philosophy (Mādhyamika, Yogācāra). Main works and activity of Tibetan Buddhist philosophers (Mi bskyod rdo rje, Tsong kha pa Blo bzang grags pa, mKhas grub dge legs dpal bzang po, rGyal tshab dar ma rin chen, etc.) will be discussed. Basic features of tantric Buddhism and Tibetan deities pantheon will be discussed taking into account modern phenomenological method of description and interpretation. Special attention will be given to symbolical aspect of Tibetan culture and role of practice in Tibetan Buddhism. Students are expected to take active part in discussions.
 Dėstytojas – Algimantas Litvinas
 Antradienis, 11 val. (OC rūsys)
 This introductory course deals with the emergence, spread and functioning of Islam, including such topics as the personality of the Prophet, the four righteous caliphs, four (five) Islamic law schools, the concept of jihad, the Islamic mysticism, or Sufism, and some other topics. Short historical survey of Islam is combined with analysis of local implementations of Islam in some modern countries. Attention is paid to the scripture of Islam, with reading and discussion of some Qur’anic verses. Basic knowledge about the hadith books shall be gained.
 The objectives or goals of the course consist of gaining essential information about Islam’s history and contemporary situation, understanding problems related to Islam, developing analytical skills in talking and writing about relevant topics. The course is supplemented with visual and audio materials. In addition to the reading list provided, on-line pdf articles are read and discussed.
 Students are expected to attend the class meetings and contribute to class discussions in order to gain knowledge of topics covered in lectures and discussions of read materials. Each student is required to make a presentation on a topic chosen for the term paper (13,000 characters with spaces, due on the last lecture) and pass two written tests. The paper, handed in in both printed and electronic version, should include a cover page and short bibliography of scholarly publications.
 Swahili Language (Introductory Level)
 Lecturer – Dr. Gediminas Degėsys
 64 val. 5 kred.
 Pirmadienis, 17.00-18.30, 18.30-20.00 (Kovalevskio aud.)
 The first step into the world of Sub-Saharan Africa with Swahili, the most extensively used African languages. This is an introductory course in spoken and written Swahili, it acquaints the students with cultural moments of Balck Africa also (music, cinema, traditions). Students will be provided with the necessary skills to communicate in Swahili in everyday environment; writing: acquiring basic requirements of a written text.
 Post-WWII Economic History of Japan
 Lecturer – Donatas Keršys
 Antradienis, 18.30 (Kovalevskio aud.)
 The aim of the subject course is to introduce the post-WWII economic history of Japan, economic politics, economic nationalism, and business structure in Japan; to facilitate acquiring knowledge of Japanese economic development, the causes and effects of economical processes; moreover; to develop skills to apply economic knowledge in order to explain and valuate economic processes in Japan. After completion of the course the student will acquire knowledge of the process of Japanese economic development, economic politics, business structure and other economic processes after World War II; will understand processes of the post-war Japanese economic development in international environment, causes, effects and interrelations of economic processes in Japan; will be able to define and compare different stages of Japanese economic development using statistics and knowledge; will be able to critically assess processes of Japanese economic development using economic reasoning; will be able to understand, evaluate and systematize information about a selected economic process or a stage of Japanese economic development, and prepare and present report on this subject.
 Introduction to Black Africa’s Studies
 Antradienis, 17 val. (Kovalevskio aud.)
 The course is intended to acquaint students with the main specific features and phenomenas of Black Africa’s culture. It aims to give a general understanding of the Sub-Saharan mythology, religions, traditional art, languages and philosophy. Special attention will be given to the aesthetical aspect of the traditional African art: the main features of Sub-Saharan sculpture and masks. Throughout the religions we will discover a lot of local traditions and rites. The question of multitude of African languages as well as their lexicological characteristics will be discussed. Critical overview of the basic tenets of African philosophy will be given. Documental and visual material will be included. Students are expected to take active part in discussions.
 Centrinės Azijos kultūros paveldas
 Doc. Aleksas Luchtanas
 Trečiadienis, 17 val. (Hindi kalbos kab.)
 Kurso tikslas – supažindinti studentus su Centrinės Azijos kultūros paveldu: archeologija, architektūra, menu nuo eneolito vario) laikotarpio (~ 5000 m. pr. Kr.) iki Didžiųjų Mongolų imperijos (XVI a. pr.), jo ypatumais ir vieta Pasaulio kultūros istorijoje.
 Išklausę kursą studentai įgis pagrindines žinias apie Centrinės Azijos regiono kultūros genezę, susipažins su archeologijos, architektūros ir meno paminklais regione nuo Homero civilizacijos laikų iki Mongolų imperijos epochos. Kurso metu studentai išsamiai susipažins su regiono kultūros paveldo tyrimais ir apsaugos problemomis, pažins reikšmingą regiono vaidmenį Pasaulio kultūros istorijoje. Pagrindinis dėmesys skiriamas Afganistano ir postsovietinių Vidurinės Azijos respublikų kultūros paveldui.
 Kursas nagrinėja Centrinės Azijos regiono materialųjį kultūros paveldą – archeologijos, istorijos, architektūros, meno. Pagrindinis dėmesys skiriamas Afganistano ir postsovietinių Vidurinės Azijos respublikų kultūros paveldui. Supažindinama su ankstyvųjų pasaulinių žemdirbių civilizacijų Honuro (Okso) Turkmėnistane ir Harapos Indo slėnyje istorine raida ir kultūra. Apžvelgiama kultūros paveldo tyrinėjimų istorija Centrinės Azijos regione pristatant garsiausius objektus ir tyrėjus, analizuojant kultūros paveldo apsaugos problematiką. Nagrinėjama atskirų Centrinės Azijos istorinių regionų (Margianos, Baktrijos, Horasano ir kt.) kultūros paveldo specifika, pagrindinių Centrinės Azijos religijų – zoroastrizmo, budizmo, islamo įtaka kultūros ir meno raidai. Didžiųjų Centrinės Azijos imperijų Achemenidų (550–331 m. pr. Kr.), Aleksandro Didžiojo (356–323 m. pr. Kr.), helenistinės epochos (III–I a. pr. Kr.), Kušanų imperijos (I–III a.), ankstyvojo ir brandaus islamo (Abasidų, Samanidų, Gaznevidų, Guridų, Timūridų) imperijų kultūros paveldas nagrinėjamas šių civilizacijų ir valstybių istorinės raidos fone.
 Indijos filosofija ir religija Dr. V.Korobov
 48 val. (kontaktinio darbo), 5 kr.
 Ketvirtadienis, 13.00-14.30, 15.00-16.30 (Hindi kalbos kab.)
 Išankstiniai reikalavimai: Indijos kultūros pagrindai.
 Modulio tikslas – supažindinti su Indijos subkontinento filosofijos ir religijos raida atkreipiant dėmesį į idėjų savitumus, jų dinamiką ir istorines metamorfozes, ugdyti indiškojo mąstymo, tipologinių indiškojo religingumo bruožų, specifinių religinio simbolizmo ir kultinės praktikos principų pažinimą.
 Modulio siekiniai: tradicinių Indijos religijų bei filosofinių sistemų santykio su giminingomis disciplinomis bei tarpdisciplininiais laukais išmanymas; tradicinių Indijos filosofinių bei religinių terminų ir sąvokų išmanymas; panašumų ir skirtumų tarp Indijos ir Vakarų religinių bei filosofinių sistemų pažinimas; gebėjimas naudoti, analizuoti ir interpretuoti pirminius ir antrinius rašytinius, vaizdinius ir žodinius dalykinius šaltinius.
 Aktyvumas seminarų metu (20 proc.): 2 balai: aktyviai dalyvauja diskusijose, atsako į klausimus, formuluoja problemas ir klausimus, teikia kritinių pastabų; 1 balas: dalyvauja diskusijose, atsako į užduodamus klausimus; 0 balų: beveik nedalyvauja diskusijoje arba praleido daugiau nei 1/3 seminarų;
 Rašto darbai, referatai (iki 3000 ženklų): Vertinami šie darbo aspektai: darbo struktūra ir apimtis (0,5 balo), analizė ir išvados (2 balai), mokslinis stilius ir tyrimo kultūra (0,5 balo), vertinimas nepateikus rašto darbo – 0 balų.
 Egzaminas žodžiu (50 proc.): Apie 20 klausimų, kiekvienas įvertintas penkiais taškais. Vertinama taip: 5: Puikios žinios ir gebėjimai; 4: Geros žinios ir gebėjimai, gali būti neesminių klaidų; 3: Vidutinės žinios ir gebėjimai, yra klaidų. 2: Žinios ir gebėjimai nesiekia vidutinių, yra (esminių) klaidų; 1: Žinios ir gebėjimai dar tenkina minimalius reikalavimus. Daug klaidų; 0: Netenkinami minimalūs reikalavimai.
 Koranistika
 52 val. (kontaktinio darbo), 5 kr.
 Ketvirtadienis, 13.00-14.30 (Kovalevskio aud.), 15.00-16.30 (Japonų aud.)
 Išankstiniai reikalavimai: Islamo kultūros studijų pagrindai, B2 lygio anglų kalbos skaitymo gebėjimai.
 Modulio tikslas – Supažindinti su musulmonų Šventuoju Raštu – Koranu, jo tekstine ir kultūrine istorija, interpretacijų įvairove, Korano tyrinėjimo raida musulmoniškoje ir Vakarų akademinėje kultūrose; ugdyti gebėjimą savarankiškai naudotis šaltiniais, gebėti, išmanant jų tyrimus, juos analizuoti, apie juos diskutuoti ir naudoti savarankiškame tyriamajame darbe.
 Modulio siekiniai: išmanyti Korano studijų terminologiją ir gebėti ją taikyti; išmanyti Korano egzegetines tradicijas ir teksto tyrimus Vakarų akademinėje kultūroje, gebėti kritiškai vertinti paradigmų kaitą Vakarų koranistikoje; suformuoti Korano skaitymo ir analizės įgūdžius, leidžiančius savarankiškai analizuoti Korano tekstą, išmanyti Korano mokymo raišką įvairiose musulmonų bendruomenės gyvenimo srityse: socialinėje, teisinėje, ekonominėje, politinėje ir kt.
 Pristatymas (30 proc.): Studentai laisvai pasirenka pristatymo temą ir pristato ją seminare. Vienas iš pagrindinių pristatymo tikslų – pateikti argumentus tolimesnei diskusijai. Atsiskaitymas turi būti įvertintas teigiamai. Aukščiausias vertinimo balas – 3;
 Testas (40 proc.): Baigiamąjį uždarų klausimų testą sudaro klausimai iš visų pristatytų šio semestro temų. Per bendrąjį egzaminą raštu studentas turi įrodyti, kad jis įgijo žinių ne tik iš savo giliau išanalizuotos temos, bet ir iš visų kitų seminare pristatytų temų. Atsiskaitymas turi būti įvertintas teigiamai. Aukščiausias vertinimo balas – 4;
 Rašto darbas (30 proc.): Tiriamasis rašto darbas iki 15–17 tūkst. ženklų laisvai pasirinkta tema. Ruošiant rašto darbą yra svarbi literatūros atranka, gebėjimas ją interpretuoti bei gebėjmas savarankiškai formuluoti bei analizuoti tiriamąją medžiagą, o taip pat gebėjimas savarankiškai papildyti paskaitų metu gautas žinias. Atsiskaitymas turi būti įvertintas teigiamai. Aukščiausias vertinimo balas – 3.
 Artimųjų Rytų ir Pietų Azijos muzika
 Dr. Eirimas Velička
 32 val. 3 kr.
 Trečiadienis, 15 val. (Kovalevskio aud.)
 Išankstiniai reikalavimai: nėra.
 Dalyko tikslas – Supažindinti studentus su Artimųjų ir Vidurio Rytų, Pietų ir Pietryčių Azijos klasikinės, religinės ir liaudies muzikos tradicijomis, raidos bruožais, estetika; suteikti žinių apie būdingus šios muzikos stilius ir žanrus, populiariausius muzikos instrumentus, aptarti muzikinės kalbos ir formos ypatumus, muzikos socialinę funkciją. Ugdyti tarpkultūrinę kompetenciją, atvirumą Rytų muzikos estetikai.
 Dalyko siekiniai: demonstruoti žinias apie Rytų klasikinės muzikos tradicijas: indų, persų, arabų, turkų ir Pietryčių Azijos klasikinės muzikos istorinę raidą; rytų muzikos stilius ir žanrus; tradicinius rytų muzikos intrumentus; žinos esmines muzikos teorijos ir estetikos sąvokas; gebėti taikyti žinias tiriamajame darbe pasirinkta tema; gebėti lyginti Rytų klasikinės muzikos reiškinius su lyginti su atitinkamais Vakarų klasikinės muzikos reiškiniais; įžvelgti panašumus ir skirtybes; gebėti atpažinti nūdienos Rytų muzikos reiškinius, argumentuotai vertinti jos raidos tendencijas; mokėti savarankiškai studijuoti apie indų, persų, arabų, turkų ir Pietryčių Azijos muziką, sisteminti medžiagą ir ją vertinti.
 Aktyvumas seminarų metu (20 proc.): studento aktyvumas vertinamas 10 balų sistema, atsižvelgiant į aktyvų dalyvavimą diskusijose, atsakymus į klausimus, gebėjimą formuluoti problemas ir klausimus, teikti pastabas (galutiniame vertinime taikomas 0,2 svorio koeficientas).
 Rašto darbas (5–7 psl.) (30 proc.): studentas rašo darbą pasirinkta tema iš dėstytojo pateikto temų sąrašo (žymiausi nūdienos Indijos, Irano, Turkijos, Vid. Azijos atlikėjai ar grupės). Darbas turi turėti aiškią struktūrą: trumpą įvadą, struktūruotą dėstymą, glaustas išvadas ar apibendrinimą, tinkamai parengtą šaltinių sąrašą. Darbas vertinamas 10 balų kriteriniu vertinimu (galutiniame vertinime taikomas 0,3 svorio koeficientas).
 Testas (50 proc.): testą sudaro 50 uždarojo tipo klausimų, iš kurių 25 susiję su muzikos istorija, teorija ir organologiją, o 25 – klausomos muzikos pavyzdžiai. Testas vertinimas 10 balų sistema: galutinį vertinimą sudaro teisingų atsakymų skaičius padalintas iš 5. (Galutiniame vertinime šiai dedamajai taikomas 0,5 svorio koeficientas.).
 Rytų Azijos menas
 Lekt. Miglė Lebednykaitė
 Ketvirtadienis, 13 val. (Japonų aud.)
 Dalyko tikslas – Istoriškai ir problemiškai apžvelgti Rytų Azijos meną, supažindinti su svarbiausiais Kinijos, Japonijos, Korėjos dailės ir architektūros objektais ir reiškiniais, atskleisti Rytų Azijos meno raiškos skirtumus ir ypatumus, ugdyti Rytų Azijos meno kūrinių personažų bei siužetų vaizdavimo, meno objekto plastinių elementų sandaros analizės gebėjimus, tobulinti įgūdžius identifikuoti, lyginti vaizdinę medžiagą kaip kitos kultūros pažinimo priemonę, taikyti žinias studijuojamo regiono kultūros ir visuomenės tyrinėjimuose.
 Dalyko siekiniai: demonstruoti žinias apie svarbiausius Kinijos, Japonijos, Korėjos dailės ir architektūros objektus ir reiškinius; gebėti apžvelgti ir lyginti vaizdinius šaltinius kaip kitos kultūros pažinimo priemonę, kritiškai taikyti dalykines žinias apie Rytų Azijos meną disciplininiuose tyrimuose; gebėti identifikuoti Rytų Azijos dailės ir architektūros objektus ir reiškinius, nustatyti objekto plastinių elementų sandarą; gebėti savarankiškai studijuoti Rytų Azijos meną, surasti, įvertinti ir susisteminti informaciją apie Rytų Azijos dailės ir architektūros objektus ar reiškinius; parengti ir suprantamai bei efektyviai žodžiu pristatyti pranešimą pasirinkta Rytų Azijos meno tema bei atsakyti į probleminius klausimus iš auditorijos; savarankiškai temiškai atsirinkti ir apžvelgti Rytų Azijos meno šaltinius, naudojantis bibliotekiniais ir internetiniais šaltiniais, muziejine medžiaga, nuosekliai ir logiškai pateikti Rytų Azijos meno teorinę ir vaizdinę medžiagą.
 Aktyvumas seminarų metu (20 proc.): 2 balai: suprantamai ir efektyviai žodžiu pristato pranešimą (naudojant PowerPoint pateiktį), aktyviai dalyvauja diskusijose, sklandžiai ir argumentuotai atsako į klausimus, formuluoja probleminius klausimus, teikia kritinių pastabų;
 1 balas: žodžiu pristato pranešimą (naudojant PowerPoint pateiktį), vangiai dalyvauja diskusijose, nesugeba argumentuotai atsakyti į užduodamus klausimus;
 0 balų: nepateikia pranešimo, nedalyvauja diskusijose, neatsako į klausimus arba praleido daugiau nei 1/2 seminarų.
 Rašto darbas (3 proc.): 6–7 tūkst. ženklų referatas (iki 3 šaltinių apžvalga) pasirinkta tema iš Rytų Azijos meno. Vertinami šie darbo aspektai:
 – Darbo struktūra ir apimtis: rašto darbo struktūra aiški ir logiška, yra visos reikiamos dalys (įvadas, kur pristatoma tema, tikslai, uždaviniai, metodai, empirinė medžiaga; dėstymas, kur pateikiama empirinės medžiagos analizė ir interpretacija; išvados), darbas yra tinkamos apimties (0,5 balo);
 – Analizė ir išvados: analizė labai išsami, išvados pagrįstos, formuluojamos remiantis empirine medžiaga (2 balai); jei analizė atlikta, bet nėra išsami, išvados ne visada pagrįstos, skriamas 1 balas, už paviršutinišką analizę balai neskiriami;
 – Mokslinis stilius ir tyrimo kultūra: tinkamai elgiamasi su šaltiniais ir citatomis; formuluotės ir stilius atitinka mokslinio darbo reikalavimus (0,5 balo);
 Įvertinimas nepateikus rašto darbo – 0 balų.
 Testas (50 proc.): Rytų Azijos meno studijų rezultatų (įgytų žinių ir gebėjimų jas taikyti) vertinimas vyksta egzamino: testo metu. Testą sudaro atvirojo ir uždarojo tipo klausimai (skirtingo sunkumo, nuo supratimo iki vertinimo). Vertinama taip:
 5 balai: puikios žinios ir gebėjimai;
 4 balai: geros žinios ir gebėjimai, gali būti neesminių klaidų;
 3 balai: vidutinės žinios ir gebėjimai, yra klaidų;
 2 balai: žinios ir gebėjimai nesiekia vidutinių, yra (esminių) klaidų;
 1 balas: žinios ir gebėjimai dar tenkina minimalius reikalavimus, daug klaidų;
 Tiurkų tautos Lietuvoje
 64 val. (kontaktinis darbas), 5 kr.
 Antradienis, 11 val., ketvirtadienis 11 val. (112 aud.)
 Išankstiniai reikalavimai: turkų kultūros studijų pagrindai
 Modulio tikslas – supažindinti studentus su tiurkų tautomis, gyvenančiomis nuo XIV a. Lietuvoje, suteikti žinių apie tiurkų tautų gyvavimą, vystymąsi bei pagrindines jų kultūros ir kalbų ypatybes, lyginamuoju aspektu parodyti skirtumus ir panašumus tarp šių dviejų tiurkų kilmės tautų, ugdyti Lietuvos tiurkų kultūros supratimą ir tarpkultūrinę kompetenciją; ugdyti profesine etika grindžiamą gebėjimą rašyti ir pristatyti pirminių šaltinių analize pagrįstą tiriamąjį rašto darbą, mokyti mokytis.
 Modulio siekiniai: demonstruoti žinias apie tiurkų tautas, gyvenančias Lietuvoje, gebėti atpažinti abiejų kultūrų materialaus ir nematerialaus paveldo objektus, išmanyti supras tiurkų tautų papročių ir tradicijų savitumą; išmanyti pagrindinius dalyko rašytinius ir vaizdinius šaltinius, taikyti įgytas žinias apie tiurkų tautas Lietuvoje ir jų kultūrą; lyginti Lietuvos tiurkų tradicijas bei kultūra su kitomis kultūromis bei tradicijomis, išmanyti panašumus ir skirtumus.
 Darbas auditorijoje seminarų metu (20 proc.): 2 balai: aktyviai dalyvauja diskusijose, atsako į klausimus, formuluoja problemas ir klausimus, teikia kritinių pastabų; 1 balas: dalyvauja diskusijose, atsako į užduodamus klausimus; 0 balų: beveik nedalyvauja diskusijoje arba praleido daugiau nei 1/3 seminarų.
 Rašto darbas (nemažiau 20 tūkst. spaudos ženklų su tarpais) (30 proc.): Vertinami šie darbo aspektai:
 – Darbo struktūra ir apimtis: rašto darbo struktūra aiški ir logiška, yra visos reikiamos dalys (įvadas, kur pristatoma tema, tikslai, uždaviniai, metodai, empirinė medžiaga; dėstymas, kur pateikiama empirinės medţiagos analizė ir interpretacija; išvados), darbas yra tinkamos apimties (0,5 balo);
 – Analizė ir išvados: analizė labai išsami, išvados pagrįstos, formuluojamos remiantis empirine medžiaga (2 balai); jei analizė atlikta, bet nėra išsami, išvados ne visada pagrįstos, skiriamas 1 balas, už paviršutinišką analizę balai neskiriami.
 – Mokslinis stilius ir tyrimo kultūra: tinkamai elgiamasi su šaltiniais ir citatomis; formuluotės ir stilius atitinka mokslinio darbo reikalavimus (0,5 balo).
 Testas (50 proc.): Testą sudaro 50 atvirojo ir uždarojo tipo klausimų (skirtingo sunkumo, nuo supratimo iki vertinimo), kiekvienas įvertintas vienu tašku. Vertinama taip:
 5: Puikios žinios ir gebėjimai. Vertinimo lygmuo. 45–50 teisingų atsakymų.
 4: Geros žinios ir gebėjimai, gali būti neesminių klaidų. Sintezės lygmuo. 35–44 teisingi atsakymai.
 3: Vidutinės žinios ir gebėjimai, yra klaidų. Analizės lygmuo. 25–34 teisingi atsakymai.
 2: Žinios ir gebėjimai nesiekia vidutinių, yra (esminių) klaidų. Žinių taikymo lygmuo. 15–24 teisingi atsakymai.
 1: Žinios ir gebėjimai dar tenkina minimalius reikalavimus. Daug klaidų. Žinių ir supratimo lygmuo. 5–14 teisingų atsakymų.
 0: Netenkinami minimalūs reikalavimai. 0–4 teisingi atsakymai.
 Doc. Loreta Poškaitė
 64 val. (kontaktinio darbo), 5 kr.
 Antradienis, 17 val. (Japonų aud.), trečiadienis, 15 val. (Kinų kalbos kab.)
 Modulio tikslas – suteikti fundamentalių žinių apie daoizmo filosofiją ir religinę praktiką, jų istorinę raidą ir kaitą, svarbiausius tekstus ir mokyklas; ugdyti gebėjimą apibrėžti daoizmo išskirtinumą tarp Kinijos religijų; taikyti žinias savarankiškuose tarpdisciplininiuose kinų religinių bei filosofinių tradicijų tyrimuose.
 Modulio siekiniai: skirti ir gebėti sieti daoizmo filosofines idėjas bei saviugdos praktikos formas su konkrečiu jų istorinės raidos kontekstu; gebėjimas analizuoti ir intepretuoti svarbiausias daoistines sąvokas, susieti jas su daoizmo rašytiniais šaltiniais ir palyginti su kitų kinų filosofinių ir religinių mokymų sąvokomis; gebėjimas apibūdinti ir palyginti atskirų daoizmo mokyklų mokymus bei praktiką, suvokti ir įvertinti jų indėlį į daoizmo istoriją ir kultūrą; išmanyti svarbiausius ir naujausius požiūriais į daoizmą Vakarų sinologijoje.
 Darbas seminarų metu (20 proc.): Pranešimo rengimas ir pristatymas: 1 balas už vieną gerai parengtą pranešimą (už blogiau parengtą – 0,5 balo), dalyvavimas diskusijose – 0,5 balo už kiekvieną turiningą pasisakymą.
 Rašto darbas (30 proc.): 10–12 tūkst. ženklų aprašomasis rašto darbas pasirinkta tema iš daoizmo istorijos arba tam tikrų daoizmo teorijos ar praktikos aspektų. Vertinama darbo struktūra (nuoseklumas, aiškumas), problemos formulavimas ir analizė, išvados, atitikimas formaliems darbo reikalavimams (bibliografija, citavimas, rašymo stilius);
 Testas (50 proc.): atsakymai į atvirus klausimus raštu. Vertinamas atsakymų išsamumas (10–15 sakinių), konkretumas ir savarankiškumas, sugebėjimas susieti atskirų temų, atskirose paskaitose ir seminaruose įgytas žinias, t.p. sugebėjimas panaudoti savarankiškai įgytas žinias.
 Kinijos tradicija ir modernizmas
 32 val. (kontaktinio darbo), 3 kr.
 Trečiadienis, 17 val. (Japonų aud.)
 Dalyko tikslas – padėti įgyti fundamentalių žinių apie Kinijos modernizavimo savitumą, jį lėmusias priežastis ir jo apraiškas įvairiose kultūros srityse (vizualinėje kultūroje, socialiniuose ir lyčių santykiuose, mene, religijoje, populiariojoje kultūroje), kurias studentai taikys šiuolaikinės kinų kultūros ir lyginamosiose studijose, konkrečių jos sričių ir problemų tyrime. Šiuolaikinės Kinijos kultūros, socialinio bendravimo modelių ir vertybių žinojimas bus pritaikomas, sprendžiant problemas, susijusias su kinų kultūros iššūkiais Vakarų kultūros žmonėms ir bendraujant su kinais; padės giliau suvokti Kinijos indėlį ir išskirtinę vietą šiuolaikiniame pasaulyje, jos galimybes pasitikti globalizacijos iššūkius.
 Dalyko siekiniai: išmanyti svarbiausius XXa. Kinijos politinio ir intelektualinio gyvenimo įvykius ir suvokti jų įtaką Kinijos modernizavimo projektams; išmanyti tradicinės kinų kultūros Vakarų kultūros įtaką Kinijos modernizavimui atskirose jos kultūros srityse, gebėti taikyti šį suvokimą konkrečių atvejų analizių užduotyse; įgyti fundamentalių žinių apie šiuolaikinę kinų visuomenę, socialinių santykių, ideologijų, moralinių ir meninių vertybių bei idealų pokyčius XX–XXI a.
 Aktyvumas seminarų metu (20 proc.): vertinamas aktyvumas seminarų metu – sugebėjimas tiksliai ir išsamiai atsakinėti į klausimus, argumentuoti, pačiam kelti klausimus ir inicijuoti diskusiją. 2 balai – už dalyvavimą ir pasisakymą ne mažiau kaip 2/3 seminarų. 1 balas – už dalyvavimą ir pasisakymą ne mažiau kaip 1/3 seminarų.
 Egzaminas raštu (80 proc.): Atsakymai į 8 atvirus klausimus. Kiekvienas atsakymas – nuo 10 iki 15 sakinių. Vertinamas atsakymų tikslumas, išsamumas, sugebėjimas juose panaudoti ir susieti viso kurso metu, įvairiuose užsiėmimuose gytas žinias apie įvairias Kinijos modernizavimo sritis, gebėjimas palyginti atskirus reiškinius ir sąvokas, istorinius laikotarpius ir jų ypatumus.
 Antradienis, 13.00-14.30, 15.00-16.30 (Japonų aud.)
 Modulio tikslas – padėti įgyti fundamentalių žinių apie Kinijos istoriją (nuo civilizacijos užuomazgų iki XIX a. pabaigos), jos raidos dėsningumus bei svarbiausius politinės santvarkos, visuomenės, kultūros, technologinio vystymosi aspektus, susipažinti su svarbiausiais Kinijos istorijos šaltiniais ir tyrinėjimo metodais bei gebėti juos taikyti Kinijos kultūros tyrimuose.
 Modulio siekiniai: susieti žinias iš įvairių Kinijos kultūros sričių – politikos, ekonomikos, religijos, meno, filosofijos – su konkrečiu istoriniu kontekstu, suvokti Kinijos kultūros fenomenus istoriniame kontekste; identifikuoti ir savarankiškai atsirinkti Kinijos istorijos ir istoriografijos šaltinius, juos lyginti ir analizuoti teminiu požiūriu; susipažins su Kinijos politinio, socialinio, kultūrinio gyvenimo ir mokslo raidos (iki XIX a. pab.) ypatumais ir dėsningumais, kurių žinojimas leis geriau identifikuoti ir analizuoti konkrečias Kinijos istorijos problemas; gebėti istorinės chronologijos metodu analizuoti pasirinktą medžiagą ir ją dėstyti žodžiu bei raštu.
 Aktyvumas seminarų metu (20 proc.): pranešimo rengimas ir pristatymas – 1 balas, dalyvavimas diskusijose – 1 balas.
 Rašto darbas (30 proc.): 15–17 tūkst. ženklų apžvalginis rašto darbas pasirinkta tema iš Kinijos istorijos. Vertinama darbo struktūra (nuoseklumas, aiškumas), problemos formulavimas ir analizė, išvados, atitiktis formaliems darbo reikalavimams (bibliografija, citavimas, rašymo stilius).
 Testas (50 proc.): atsakymai į atvirus klausimus raštu. Vertinamas atsakymų išsamumas (7–10 sakinių), konkretumas ir savarankiškumas, gebėjimas susieti atskirų temų, atskirose paskaitose ir seminaruose įgytas žinias, taip pat gebėjimas demonstruoti savarankiškai įgytas žinias
 2012 - 2013 m.m. pavasario semestras
 Arabų kalba II/V d.
 Dėstytoja – Maritana Larbi
 64 val. 5 kred. (Trečiadieniais ir ketvirtadieniais, 17 val. Kinų kalbos kab.)
 Modulio tikslas: Išmokti taikyti sudėtingesnes gramatines struktūras, išplėsti turimą šnekamosios kalbos žodyną, suprasti rašytinį ir klausomą tekstą žinoma tema, ugdyti pamatinius rašymo ir kalbėjimo įgūdžius, diskutuoti, padėti suvokti kultūrinį kalbos vartojimo kontekstą. Modulio studijų siekiniai: skaityti ir suprasti tekstus pažįstama tema naudojantis šakniniu arabų kalbos žodynu; rašyti žinoma tema trumpus rašinėlius; gramatiškai analizuoti sakinius su šalutiniais sakiniais; suprasti trumpus klausomus tekstus su žinoma leksika; užmegzti pokalbį, pasakoti ir diskutuoti temomis (pvz., mano studijos, arabų šalys), kai vartojamo žodyno apimtis siekia mažiausiai 600 žodžių. Kursas skirtas tik Vilniaus universiteto studentams, kurie išklausė pirmą modulio dalį.
 Dėstytojas – prof. Audrius Beinorius
 32 val. 3 kred. (Antradienis, 13 val. Kovalevskio aud.)
 Kurso tikslai – padėti studentams susipažinti su pagrindiniais budizmo filosofijos, kultūros ir religijos aspektais. Pasiekti, kad studentai pažintų pamatinius budistinės psichologijos, kosmologijos, filosofijos savitumus ir religinės praktikos principus ir suprastų, kokios egzistencinės problemos yra iškeliamos ir kaip jos analizuojamos budizmo tradicijoje; kaip keitėsi budizmo kultūros pažinimas bei interpretavimas Vakaruose. Užsiėmimų metu studentai įsisavina, kaip budizmo fenomeno tyrinėjimai padeda giliau reflektuoti lyginamosios kultūrologijos ir religijotyros metodologinių principų kaitą.
 Budologijos istorija. Pagrindinės budizmo tyrinėjimų Vakaruose kryptys, mokyklos ir esminės metodologinės nuostatos, žymiausi budologai.
 Budistinė egzegetika ir hermeneutika. Pali kalbos reikšmė. Ankstyvojo budizmo šaltiniai. Budistinio kanono ypatumai. Budizmo ištakos. Šramanizmo ir brahmanizmo santykis. Budos vaizdinys tradicinėje hagiografijoje. Pirmieji jo mokiniai. Ankstyvoji budizmo raida bei plėtra.
 Pirmasis Budos pamokslas. Keturios tauriosios tiesos. Kentėjimo (duhkha) samprata. Aštuonlinkis kelias. Vidurio Kelio principas. Priežastinio kilsmo grandinė. Arhato idealas.
 Budizmo psichologija. Besielės asmenybės samprata (anatta). Psichikos komponentų (skandhas) teorija. Psichoterningas ir meditacijos (dhyana) pakopos. Samatha ir vipassana Buddhagošos meditacijos enciklopedija Visudhimagga.
 Kanoninė Tripitaka ir jos struktūra. Sutta ir Vinaya krepšiai. Nekanoniniai tekstai.
 Filosofinės theravados mokyklos. Doktrininiai skirtumai. Visuotiniai budistų susirinkimai. Sarvastivada ir mahasanghika mokyklos. Budistinė kosmologija ir būties sferos.
 Mahajanos budizmo mokykla ir jos atsiradimas. Senosios mahajanos sūtros. Prajna paramitų tekstų idėjos. Bodhisattvos idealas. Tobulybės (paramitas).
 Madhjamikos filosofinė tradicija. Nagardžuna ir Arjadeva. Dviejų tiesų teorija. Tuštumos samprata (šūnyata). Catuskoti principas. Prasangika ir svatantrika mokyklos.
 Jogačaros psichologinė tradicija. Maitrėjos tekstai. Asanga ir Vasubandhus. Sąmonės stratifikacija. Bodhisatvos kelias.
 Budistų logikai: Dignaga ir Dharmakirtis. Dialektika. Didieji budistų universitetai.
 Vadžrajanos budizmo principai. Vadžrajanos ištakos. Tantrinio budizmo šaltiniai. Keturios tantros klasės.
 Socialinės budizmo idėjos. Vienuoliai ir pasauliečiai. Vienuoliškoji regula (pratimoksa). Pasaulietinis budizmas. Budizmo išnykimo Indijoje priežastys.
 Daoizmas tradicinėje Kinijoje
 Dėstytoja – doc. Loreta Poškaitė
 32 val. 3 kred. (Trečiadienis, 15 val. Japonų aud.)
 Kurso tikslas – supažindinti su viena iš dviejų svarbiausių relifinių ir filosofinių Kinijos tradicijų – daoizmu, jo vieta Kinijos tradicinėje kultūroje ir įtaka kinų meno, religinės praktikos, mokslo, etikos bei politikos raidai. Išklausęs šį kursą, studentas įsisavins svarbiausias daoizmo sąvokas, daoizmo istorinės raidos momentus, suvoks daoizmo religinės praktikos ir filosofinės minties santykius, daoizmo religinės praktikos įvairumą, jo ryšį su kitomis Kinijos filosofinėmis ir religinėmis mokyklomis (yin-yang, legizmu, konfucianizmu), jo įtaką budizmo adaptavimui ir sklaidai Kinijoje, daoizmo kaip filosofinio ir religinio mokymo kompleksiškumą. Temos. Daoizmo suvokimo problemos ir jo apibrėžimai; Daoizmo klasikai – Laozi ir Zhuangzi; Daoizmo apraiškos „Permainų kanone“ („Yijing“); “Yijing” ir mantika; šamanizmo ir mantikos populiarėjimas Han dinastijoje ir jos ryšys su daoizmu;daoizmo dievybių panteonas ir svarbiausi religiniai kultai; pirmųjų daoizmo religinių mokyklų kūrimosi istorija; daoizmo alchemija; „Mokymas apie slėpiningumą“ (Xuanxue) ir jo ryšys su budizmu bei konfucianizmu; svarbiausios daoizmo religinės mokyklos – Shangqing ir Lingbao bei jų ypatumai; daoizmo vienuolynų gyvenimas ir veikla; daoizmo įtaka trijų religinių mokymų sintezės formavimuisi.
 Ikiislaminė Arabija
 64 val. 5 kred. (Trečiadienis, 15.00-16.30 Kovalevskio aud., 17.00-18.30 Orientalistikos centro rūsys)
 Dėstytojas – doc. Valdas Jaskūnas
 32 val. 3 kred. (Pirmadienis, 11 val. Kovalevskio aud.)
 Kurso tikslas – supažindinti studentus su Indijos meninės kultūros tradicijomis ir vaizduojamojo meno (skulptūros, architektūros, tapybos) istorija, regioninių ir istorinių meno stilių įvairove, meno teorijos tekstais, jų tyrinėjimų istorija Vakaruose, Indijos meno istorijos ir giminingų taikomųjų disciplinų (muziejininkystės, paveldosaugos) sąveikos aspektais. Išklausę šį kursą studentai susipažins su pagrindiniais Indijos vaizduojamojo meno istorijos etapais, gebės skirti stilistinius ir ikonografinius kūrinių elementus, išmoks architektūros, skulptūros ir tapybos techninę sanskrito terminologiją, susipažins su meninės kultūros tekstų korpusu, įgis bendrų meno teorijos žinių.
 Islamas posovietinėje Vidurio Azijoje
 32 val. 3 kred. (Ketvirtadienis, 15 val. Kovalevskio aud.)
 Kurso tikslas – supažindinti studentus su islamo religijos atsiradimu, jos raida bei ypatumais posovietinėse Vidurio Azijos valstybėse. Išklausę kursą studentai įgis pagrindines žinias apie islamo religijos atsiradimą, susipažins su pagrindiniais religijos principais, tradicijomis bei pasaulėžiūra. Kurso metu studentai išsamiai susipažins su islamo raida bei ypatumais posovietiniame Vidurio Azijos regione. Numatoma, jog į užsiėmimus diskusijoms aktualiais kultūros klausimais bus kviečiami Lietuvoje gyvenantys Vidurio Azijos šalių atstovai.
 32 val. 3 kred. (Antradienis, 13 val. Orientalistikos centro rūsys)
 This introductory course deals with the emergence, spread and functioning of Islam, including such topics as the personality of the Prophet, the four righteous caliphs, four (five) Islamic law schools, the concept of jihad, the Islamic mysticism, or Sufism, and some other topics. Short historical survey of Islam is combined with analysis of local implementations of Islam in some modern countries. Attention is paid to the scripture of Islam, with reading and discussion of some Qur’anic verses. Basic knowledge about the hadith books shall be gained. The objectives or goals of the course consist of gaining essential information about Islam’s history and contemporary situation, understanding problems related to Islam, developing analytical skills in talking and writing about relevant topics. The course is supplemented with visual and audio materials. In addition to the reading list provided, on-line pdf articles are read and discussed. Students are expected to attend the class meetings and contribute to class discussions in order to gain knowledge of topics covered in lectures and discussions of read materials. Each student is required to make a presentation on a topic chosen for the term paper (13 thousand characters with spaces, due on the last lecture) and pass two written tests. The paper, handed in in both printed and electronic version, should include a cover page and short bibliography of scholarly publications.
 32 val. 3 kred. (Pirmadienis, 13 val. Kovalevskio aud.)
 Kurso tikslas yra supažindinti studentus su islamiškosios teisės ištakomis ir jos pagrindiniais šaltiniais, klasikinėmis teisinėmis mokyklomis ir jų istorine raida, bei jų interpretavimo įvairove. Vienas iš pagrindinių uždavinių yra supažindinti studentus su specifine šios srities terminologija ir įgyti gebėjimą ja adekvačiai artikuliuoti. Šis kursas padės studentams giliau suprasti sąveiką tarp islamiškojo tradicionalizmo ir modernizmo, ir tuomet pagrįstai analizuoti reiškinius šiuolaikinėje musulmonų bendruomenėje visose jos gyvenimo srityse. Didelis dėmesys bus skiriamas šiais laikais kontroversiškai diskutuojamoms temoms, tokioms kaip: šeimos teisė, religinių mažumų statusas musulmonų bendruomenėje, islamiškosios žmogaus teisių koncepcijos ir valdžios legitimacijos klausimas.
 Central Asian Politics – An Introduction
 Dėstytojas – Fabio Belafatti
 32 val. 3 kred. (Antradienis, 18.30-20.00)
 Kurso tikslas yra pristatyti svarbiausius Uzbekijos, Kazachijos, Turkmėnijos, Kirgizijos ir Tadžikijos šiuolaikinės politikos aspektus, analizuojant jų raidą ir radikalius pokyčius nuo feodalinės santvarkos iki šiuolaikinio autoritarinio režimo, išgyvenant Sovietmetį. Pagrindinis kurso tikslas yra suteikti studentams tvirtus supratimo pamatus apie pastaruosius sociopolitinius pokyčius minėtame regione ir išmokyti kritiško požiūrio į akademinius bei žiniasklaidos šaltinius, susijusius su Vidurio Azijos politika. The purpose of this course is to introduce the most important features of contemporary politics in Uzbekistan, Kazakhstan, Turkmenistan, Kyrgyzstan and Tajikistan, analysing how it developed and changed, sometimes radically, from a feudal order to contemporary authoritarianism, passing through the trials of the Soviet era. In particular, the course’s aim is to give to the students a sound background to understand the most recent socio-political developments in the region and critically engage with academic and media sources dedicated to Central Asian politics.
 Japonijos filosofija ir religija
 Dėstytojai – dr. Ramūnas Motiekaitis, Jurgita Polonskaitė
 48 val. 4 kred. (Trečiadienis, 13.00-14.30 (Japonų aud.) ir 15.00-16.30 (OC rūsys).
 32 val. 3 kred. (Pirmadienis, 17 val. Japonų aud.)
 Kurso tikslas – supažindinti su filosofinės, politinės, biurokratinės, socialinės ir meninės Kinijos kultūros ypatumais, kurie nulėmė jos išskirtinumą iš kitų civilizacijų bei istorinės raidos savitumą, santykius su kitomis kultūromis ir kinų kultūrinį bei tautinį tapatumą. Išklausęs šį kursą studentas suvoks bendrus Kinijos kultūros bruožus, suvoks, kuo ji išsiskyrė iš kitų kultūrų, susipažins su svarbiausiais specifiniais kinų mąstymo bruožais ir reiškiniais, įgis teorinį ir faktografinį pagrindą tolesnėms Kinijos filosofijos, religijos ir istorijos studijoms.
 Postcolonial Sub-Saharan Africa
 Dėstytojas – dr. Gediminas Degėsys
 32 val. 3 kred. (Trečiadienis, 17 val. Kovalevskio aud.)
 The course is intended to acquaint students with the main specific features and phenomenas of postcolonial Africa, its culture and philosophy. Is there an African philosophy? Addressing a question that has persisted over the last half century, the history of the major themes, debates, and participants in African philosophy will be traced. The purview will include Francophone and Anglophone philosophers in both the analytic and phenomenological traditions. Principal topics include Placide Tempels and the setting of ethnophilosophy. Like other philosophical systems and traditions, African philosophy has grown out of particular cultural circumstances and now embraces many different constructions of African reality, problems and methods of acquiring meaningful knowledge.
 Dėstytoja – I. Koreivaitė
 32 val. 3 kred. (Ketvirtadienis, 17 val. Kovalevskio aud.)
 Political Islam is the dominant intellectual current. Islamic political projects and movements represent a broad spectrum of outlook and behavior in Middle East and other regions. Consequentialy, the course is divided into two parts. Firstly, it aims to follow intellectual development of political Islam while presenting classical and modern Islamic political thought. Secondly, it discloses practical dimension of political Islam. Analyses Islamic organizations, projects, movement and states. During the course we will follow how Islam intellectually and practically responded to the rise of nationalism, socialism, capitalism, democracy, human rights, colonialism and Zionism. And will encounter with such concepts as tradition, ethnicity, authority, legitimization, violence and etc. The course challenges popular Western notions of Islam as a monolithic believe system and movement. In this regard Sunni and Shia political thought, also extremist (fundamentalist) and liberal Islam will be distinguished; as well state and non-state (that make up contemporary Islamism) levels, and variety of transnational and regional settings of Islamic movement will be observed.
 Dėstytoja – Justina Razumaitė
 32 val. 3 kred. (Trečiadienis, 15 val. Hindi kalbos kab.)
 Kurso tikslas – supažindinti studentus su Rytų Azijos regiono šalių vidaus ir užsienio politika ir jos raida. Ugdomos kompetencijos: bendrosios – gebėjimas suprasti ir paaiškinti įgytas žinias, gebėjimas analizuoti ir kritiškai vertinti įgytas žinias, gebėjimas naudotis bibliografiniais šaltiniais, akademinių ir analitinių tekstų rengimas, gebėjimas dalyvauti diskusijose ir pagrįsti savo nuomonę tinkamais argumentais; dalykinės – gebėjimas naudotis politikos mokslų ir tarptautinių santykių teorijas ir metodus analitiniame darbe, gebėjimas identifikuoti ir paaiškinti Rytų Azijoje vykstančius politinius ir socialinius procesus, gebėjimas identifikuoti, kritiškai vertinti aktualias ir jautrias temas Rytų Azijos šalyse, gebėjimas palyginti ir prognozuoti procesus Rytų Azijos šalyse. Studijų siekiniai: žinoti ir apibūdinti politinius procesus Rytų Azijoje; apibūdinti ir paaiškinti politinių procesų raidą regione; analizuoti regiono istoriją ir politinę raidą remiantis politikos mokslų ir tarptautinių santykių teorijomis; palyginti regiono šalių politinę raidą ir pateikti galimus raidos scenarijus; mokėti rašyti akademinius tekstus, dalyvauti diskusijose, reikšti savo nuomonę.
 64 val. 5 kred. (Pirmadienis, 17.00-18.30 Kovalevskio aud., 18.30-20.00 Hindi kalbos klab.)
 Dėstytojas – R. Basu
 32 val., 3 kred. (Ketvirtadienis, 15 val. Hindi kalbos kab.)
 The course seeks to explore the transition from the Mughal State to the Colonial State in India in terms of the dynamics of the social, political and economic changes spanning over more than two centuries. The course would examine a whole range of diverse issues, ranging from the eighteenth century debate, the growth of the English East India Company's rule in India, colonial power rivalry and its influence on regional powers, the Battle of Plassey and its influence on Indian politics, the debate on deindustrialisation, the agrarian systems and their influence on the rural world, Lord Bentinck and the issue of reform, the reasons behind the revolt of 1857, the transition from the Company's Raj to Pax Brittanica, the emergence of political associations, the foundation of the Indian National Congress, Partition of Bengal and the Swadeshi movement, Aurobindo and revolutionary politics, the First World War and its impact on India, the rise of Gandhi, the Congress led mass movements, the peasant and labour movements, the debates within the left and right wing of the Congress,the politics of radicalism in the 1940s, the partition of India and communalism in India, the independence of India.
 Dėstytojas – dr. Vladimir Korobov
 32 val. 3 kred. (Pirmadienis, 17 val. Binderio aud.)
 The primary aim of this course, which is designed for the undergraduate students, is to introduce a sample of Tibetan literary works spanning from the Tibetan imperial period to the present-day. We shall focus on Buddhist texts (also available in English translation) by past and contemporary Tibetan. We will undertake close readings of these texts, in addition to discussing general characteristics of the genres they represent. Special emphasis will be placed on commentarial literature of four schools of Tibetan Buddhism. This course will provide an overview of religious and philosophical literature.
 Students gain knowledge and skills to understand the structure and content of Tibetan Buddhist canon, commentarial and hagiography literature.
 64 val. 5 kred. (Ketvirtadienis 15.00-16.30, 17.00-18.30 Japonų aud.)
 The course focuses on history of Tibet. It aims to acquaint students with Tibetan historical issues starting with a formation of Tibetan empire in Yarlung Valley at VII century A.D. The course acquaints students with the role of Tibetan civilization in the history of Central Asia. The course traces the history of Tibetan region up to XXI century and shows the impact made by Tibet to the history of the region. Influences of Western countries (Britain, China, Russia, Japan, India, and USA) over the region of Central Asia will be discussed. Special attention will be given to political aspects of Tibetan history and a role of Tibet in political history of Central Asia. Students are expected to take active part in discussions.
 2012 - 2013 m.m. rudens semestras
 Šiuolaikinės Vidurio Azijos kultūros Dėstytojas – Mindaugas Pauliukas
 Trečiadienis, 15 val. (Japonų aud.)
 Lecturer – Dr. Vladimir Korobov
 Antradienis, 15 val. (Kovalevskio aud.)
 Lecturer – Algimantas Litvinas
 Pirmadienis, 17 val. (Japonų aud.)
 The course acquaints the students with the main Iranian historical political events, the social and cultural processes from the time of the arrival of the Aryans to the land of Iran till our days, with the main dynasties of kings, with the interchangeable stages of the main religions – Mithraism, Zoroastrianism, Christianity and Islam, as well as with the most important monuments of the Iranian literature and architecture. The topics of the course include the Achaemenid dynasty period main events, the Hellenic conquer, the Parthian and Sasanid periods with the subsequent Arab invasion, then the Arab Islamic dynasties as much as they had their impact on the Iranian civilization. Some attention is devoted to the peculiarities of the predominant Shia sect of Islam and to the sufism in Iran, as well as to the Ismailite sect and to the Ismailite state in Alamout mountains. After dealing with the Iranian state in decline in the Middle Ages, when Iran was conquered by the Seljuks, the Mongols and then by Tamerlan, the Iranian dynasties such as Safavi and Qajar come to the power again. In the 19th-century Iranian areal in the North is influenced to a great extent by the Tsarist Russia. The course ends with the analysis of the Persian Revolution of 1905–1909 and the Constitutionalist movement in the beginning of the 20th century, the emergence and, then, decline of the Pahlavi dynasty in the result of the Islamic Revolution of 1979, and with attention to the latest developments in the Islamic Republic of Iran.
 Swahili Language (Introductory Level) Rytų kalbų mokyklos kursas. Registracija čia.
 Pirmadienis ir trečiadienis, 17 val. (Kovalevskio aud.)
 Antradienis, 17.30 (Kovalevskio aud.)
 Ketvirtadienis, 11 val. (Japonų aud.)
 Lekt. Aleksandr Ismailov
 Trečiadienis, 11.00-12.30, 13.00-14.30 (Kovalevskio aud.)
 Kurso tikslas – supažindinti studentus su tiurkų etnoso formavimo procesu, tiurkų genčių migravimu dabartinio apgyvendinimo arealo link, atskleisti ankstyvųjų turkų ir seldžiukų visuomenės charakteringus požymius ir pagrindinius evoliucijos etapus, išanalizuoti Seldžiukų valstybės nuosmukio priežastis ir jos vietoje atsiradusios Osmanų valstybės pirmojo (XIII – XVI a.) etapo raidą, supažindinti studentus su Turkijos istorija nuo XVII amžiaus iki XXI amžiaus pradžios, išanalizuoti Turkijos visuomenės politinę raidą, parodyti modernios Turkijos formavimąsi ir pagrindinių visuomeninių institucijų šiuolaikinį funkcionavimą, santykį tarp vidaus vystymosi ir išorės poveikio istorinėje perspektyvoje, pateikti pagrindinę faktinę medžiagą apie šalies istoriją.
 Išklausę kursą studentai gebės suvokti turkų valstybės, kaip bendro pasaulio istorijos proceso sudedamosios dalies, raidą, nagrinėti politinį turkų visuomenės raidą.
 Klasikinė Indijos literatūra Doc. Valdas Jaskūnas
 Ketvirtadienis, 13 val. (Hindi k. kab.)
 Kurso tikslas – padėti susipažinti su sanskrito dramos (natjašastra) meno ir dramaturgijos istorija (II–XVI a.), išugdyti kasikinės sanskrito dramos analizės, paremtos draminio veiksmo analizės metodu, gebėjimus.
 Studentai įgis specialiųjų žinių apie sanskrito dramaturgijos istoriją ir dramaturgus, išmoks ir gebės taikyti sanskrito dramos analizės kategojas, gebės analizuoti klasikinę sanskrito dramą tradiciniu draminio veiksmo (sandhi) analizės metodu, gebės taikyti savitą sanskrito tekstinės analizės metodą klasikinės Indijos kultūros studijose.
 Dalyko turinys. Sanskrito dramos istorija: Bhasa, Šūdraka, Kalidasa, keturių bhanų rinkinys, Višakhadata, Harša, Bhavabhūtis, Šaktibhadra, Muraris, Kulašekharavarmanas, Rūpa Gosvamis. Sanskrito dramos teorija: dramos tikslai, dramos traktatai ir teoretikai, dramos analizės kategorijos (dramų žanrai, personažų tipologija, vaidybos stiliai, siužeto struktūra), draminio veiksmo analizės metodas. Regioninės kutijatam, ramlylos, raslylos teatro tradicijos ir dramaturgija.
 Mokymosi metodai. Paskaitos, diskusijos, savarankiškas sanskrito dramų tyrinėjimų studijavimas, savarankiška dramos analizė, rašto darbas (analitinis darbas ir testas).
 Atsiskaitymo reikalavimai. Baigiamąjį atsiskaitymą sudaro šių dalių kaupiamasis vertinimas: Sanskrito dramos analizė dramos veiksmo analizės metodu (40 proc.), sanskrito dramaturgijos istorijos testas (30 proc.), lyginamasis dramų siužetų analizės rašto darbas (20-25 tūkst. ženklų) (30 proc.).
 Japonijos etnologija
 Antradienis, 11 val. (Japonų aud.)
 Kursas skirtas supažindinti su etnologija, kaip žmonijos socialinių ir kultūrinių variantiškumų mokslu, su Japonijos, kaip Azijos gyventojų grupės, tradicine ir šiuolaikine kultūra bei kasdienybe, Japonijos etnokultūrinių mažumų politikos ir diasporų identiteto problemomis. Bus analizuojama, kaip žmonės palaiko ryšius, perduoda, kuria, keičia kultūrines formas, kaip japonų visuomenėje gyvuoja ir sąveikauja skirtingos gyvensenos, kaip veikia simbolinė komunikacija.
 Išklausę kursą studentai supras skirtumus tarp etnografijos, etnologijos ir sociokultūrinės antropologijos, išmanys japonų kultūros savitumus, gebės paaiškinti, kaip japonų liaudies kultūros reiškiniai sąveikauja tradicijoje ir dabartyje, apibendrinti japonų etninius santykius, naudoti mokslinį instrumentarijų, reikalingą konkrečių problemų tyrimui, gebės taikyti istorinės retrospektyvos ir lyginamąjį metodą etnologijoje.
 Ketvirtadienis, 13.00-14.30, 15.00-16.30 (Japonų aud.)
 Susipažinti studentus su pagrindiniais islamo kultūros bruožais. Padėti studentams suprasti islamo kultūros ištakas, istorines transformacijas, islamo kultūros raišką dabartiniame pasaulyje ir islamo tradicijos pažinimo istoriją Vakaruose. Kurso metu analizuojamos šios islamo kultūros sritys: islamo kultūros istorija, koranistika, islamo teisė ir menas, tradicinės ir moderniosios islamo kultūros koncepcijos, šiuolaikiniai islamo sąjūdžiai.
 Prof. Aleksas Luchtanas
 Ketvirtadienis, 17 val. (Kovalevskio aud.)
 Centrinės Azijos kultūros paveldas. Nuo eneolito iki Mogolų dinastijos
 Kursas nagrinėja Centrinės Azijos regiono materialųjį kultūros paveldą – archeologijos, istorijos, architektūros, meno. Pagrindinis dėmesys skiriamas Afganistano ir postsovietinių Vidurinės Azijos respublikų kultūros paveldui. Supažindinama su ankstyvųjų pasaulinių žemdirbių civilizacijų Honuro (Okso) Turkmėnistane ir Harapos Indo slėnyje istorine raida ir kultūra. Apžvelgiama kultūros paveldo tyrinėjimų istorija Centrinės Azijos regione pristatant garsiausius objektus ir tyrėjus, analizuojant kultūros paveldo apsaugos problematiką. Nagrinėjama atskirų Centrinės Azijos istorinių regionų (Margianos, Baktrijos, Horasano ir kt.) kultūros paveldo specifika, pagrindinių Centrinės Azijos religijų – zoroastrizmo, budizmo, islamo įtaka kultūros ir meno raidai. Didžiųjų Centrinės Azijos imperijų Achemenidų (550 – 331 m. pr. Kr.), Aleksandro Didžiojo (356 – 323 m. pr. Kr.), helenistinės epochos (III – I a. pr. Kr.), Kušanų imperijos (I – III a.), ankstyvojo ir brandaus islamo (Abasidų, Samanidų, Gaznevidų, Guridų, Timūridų) imperijų kultūros paveldas nagrinėjamas šių civilizacijų ir valstybių istorinės raidos fone.
 Doc. R.Basu
 Ketvirtadienis, 15 val. (Japonų aud.)
 Kurso tikslai – supažindinti studentus su pagrindiniais Indijos istorijos periodais nuo seniausiųjų laikų iki šių dienų, aptarti svarbiausius politinius įvykius bei kultūrinius, socialinius ekonominius istorijos procesus.
 Išklausę kursą studentai gebės atrinkti svarbiausius Indijos istorijos reiškinius, susipažinti su kontraversiškai Indijos visuomenėje vertinamais senovės, viduramžių ir ikikolonijinio laikotarpio istorijos aspektais (pvz. arijų ir islamo atėjimo klausimais), kritiškai pažvelgti į mokslinio ir populiaraus istorijos rašymo problemą, orientuotis istoriniuose žemėlapiuose.
 Indijos filosofinės sistemos
 Dr. V. Korobov
 Antradienis, 13 val. (Binderio aud.)
 Kurso tikslas – supažindinti studentus su Indijos subkontinento filosofinėmis sistemomis, jų formavimusi, kosmologinių, epistemologinių, loginių, gnoseologinių idėjų savitumais, jų raidos dinamiką ir istorines saveikos tarp skirtingų mokyklų metamorfozėmis.
 Studentai įsisavins tipologinius indiškojo filosofavimo bruožus, Indijoje generuojamų idėjų kontekstualumu ir savitą pasaulio bei žmogaus būties sampratą.
 Antradienis, 13 val. (Japonų aud.)
 Kurso tikslas – supažindinti su musulmonų Šventuoju Raštu – Koranu – jo tekstine ir kultūrine istorija, supažindinti studentus su Korano tyrinėjimo raida islamiškoje ir krikščioniškoje tradicijose.
 Kurso metu studentai įgis Korano interpretacijos įgūdžių, kurie padės savarankiškai vertinti ir giliau suprasti reiškinius musulmonų bendrijoje visose gyvenimo srityse: socialinėje, teisinėje, ekonominėje, politinėje ir kitose.
 Indoarijų kalbų istorija
 Lekt. V.Vidūnas
 Pirmadienis, 13 val. (Kovalevskio aud.)
 Kursas nuosekliai pristato indoarijų kalbų grupės raidą ir sklaidą Pietų Azijoje. Studentai supažindinami su indoarijų kalbų raidos etapais pradedant Vedų periodu ir baigiant naujosiomis (šiuolaikinėmis) indoarijų kalbomis. Atskiras dėmesys skiriamas Senovės Indijos lingvistinės tradicijos susiformavimui ir poveikiui, kurį lingvistinai mokymai padarė svarbiausioms indoarijų literatūrinėms kalboms (Vedų, sanskritas, prakritai). Išklausę kursą studentai orientuosis Pietų Azijos kalbinėje įvairovėje sugebėdami ją vertinti iš istorinės perspektyvos, bus susipažinę su svarbiausiomis Senovės Indijos lingvistinės tradicijos kryptimis ir autoritetingiausių autorių veikalais.
 Tibetiečių kalba (1 dalis/5) Rytų kalbų mokyklos kursas. Registracija čia.
 64 val. 5 kr.
 Pirmadieniais ir trečiadieniais, 17 val. (Kinų k. kab.)
 Kurso tikslas – padėti išmokti skaityti tibetietiškus tekstus ir aiškinti sakinių struktūrą, bendrauti buitinėmis temomis. Išklausę kursą studentai gebės versi tibetietiškas frazes, paaiškinti leksinių dalelių vaidmenį, vartoti tarnybines daleles, diferencijuoti žodžių prasmę priklausomai nuo dalelių panaudojimo, savarankiškai sukurti paprastą sakinį, ji pakartoti ir išversti iš klausos.
 Tibetologijos įvadas Dr. Vladimir Korobov
 Antradienis, 15.00-16.30 (paskaita anglų kalba), trečiadienis, 15.00-16.30 (seminaras lietuvių kalba)
 Kurso tikslas – padėti susipažinti su Tibeto tyrinėjimų istorija Vakaruose, religinėmis ir filosofinėmis Tibeto tradicijomis, tradicinės kultūros raida, budizmo vaidmeniu Tibeto istorijoje, tibetiečių mitologija ir bon tikejimas. Kursą sudaro paskaitos ir seminarai.
 Įvadas į Juodosios Afrikos studijas Dr. Gediminas Degėsys
 Ketvirtadienis, 11.00-12.30 (paskaita anglų kalba), 13.00-14.30 (seminaras lietuvių kalba)
 Kursas skirtas padėti susipažnti su pagrindiniais užsachario (juodosios) Afrikos kultūros bruožais. Jo metu studentai įgis žinių apie kultūrinio užsachario Afrikos regiono mitologiją, kalbas, filosofiją, menus, papročius ir ritualus. Ypatingas dėmesys skiriamas estetiniams Afrikos meno aspektams: vietinių tradicijų skulptūrai ir kaukėms. Taip pat aptariami Afrikos kalbų kultūrinės terminologijos klausimai, filosofavimo paradigmos. Kursą sudaro paskaitos ir seminarai.
 2011 - 2012 m.m. pavasario semestras
 Lekt. Mindaugas Pauliukas
 32 val. 3 ECTS kred.
 Japonijos istorija II d.
 Kurso klausytojai susipažins su Japonijos viduramžių ir naujųjų laikų istorijos bruožais, pagrindiniais japoniškosios karių ir miestiečių kultūros šaltiniais, pokariniais Japonijos istorijos vertinimais, istoriografijos vaidmeniu nacionalizmo fenomeno sklaidai. Išklausę kursą studentai gebės atpažinti istorinius fenomenus, įgis teorinį pagrindą analizuoti veiksnius, turėjusius esminę reikšmę Japonijos civilizacijos raidai ir visuomenės gyvenimui, įsisavins Japonijos istoriografijos terminus, kultūrinius ir istorinius kodus. Reikalavimas – išklausytas Japonijos istorijos I dalies kursas.
 Zulu Language (Introductory level)
 64 val. 6 ECTS kred.
 Pirmadienias ir trečiadienis, 17 val. (Kovalevskio aud.)
 This course is intended to help those students who wish to learn or simply get aquainted with Zulu, one of the most exotic Black Africa’s languages. This is an introductory course in spoken and written Zulu, it acquaints the students with cultural moments – songs, dances, traditions – of Kwa-Zulu Natal region (South African Republic). Students will be provided with the necessary skills to communicate in Zulu in everyday environment; writing: acquiring basic requirements of a written text.
 Ketvirtadienis, 11 val. (Kovalevskio aud.)
 Islamas: tarp tradicijos ir modernybės
 Lekt. Algimantas Litvinas
 Trečiadienis, 15 val. (Hindi aud.)
 Senoji Indijos literatūra II d.
 Antradienis, 13 val. (Hindi kab.)
 Tikslas – supažindinti studentus su epiniu ir ankstyvuoju klasikinės sanskrito literatūros laikotarpiu, personalijomis, mokyklomis, poetinės kalbos raidos savitumais. Kurso metu tyrinėjama Indijos epų „Mahabharata“ ir „Ramajana“ sukūrimo aplinkybės ir literatūriniai bruožai, aptariami kiti sanskrito literatūros korpusai – Puranos, Tantros, įvairaus pobūdžio mokslinė literatūra. Numatomi gebėjimai – išvardinti ir paaiškinti pagrindines senosios Indijos literatūros sąvokas, skirti svarbiausius šios tradicijos raidos etapus, mokėti paaiškinti svarbiausių epinės ir kitų tradicijų korpusų susidarymo bei funkcionavimo prielaidas, pristatyti šių tradicijų tyrinėjimų raidą bei specifiką.
 Indijos religinės tradicijos
 Prof. Audrius Beinorius
 Kurso tikslas – supažindinti studentus su indiškojo religingumo specifika ir istorine raida. Paskaitų metu studentai susipažins su Indijos subkontinento religinėmis sistemomis, jų formavimusi, kosmologinių idėjų ir apeiginių tradicijų savitumais, jų raidos dinamiką ir istorines saveikos tarp skirtingų religinių srovių metamorfozėmis. Studentai geriau pažins tipologinius indiškojo religingumo bruožus, specifinius religinio simbolizmo ir kultinės praktikos principus, Indijoje generuojamų religinių nuostatų, vertybių, kultų ir tikybų įvairovę bei kontekstualumą ir savitą pasaulio bei žmogaus būties supratimą. Analizuojant intelektualinį ir kultūrinį Indijos ir Vakarų susitikimą, Indijos religingumo recepcijos Vakaruose dinamiką studentams ateityje bus lengviau atpažinti ir kritiškai vertinti dominuojančius vakarietiškus Indijos religingumo vertinimo stereotipus, jie galės adekvačiau vertinti ir postmodernizmo kultūros pokyčius bei Indijos vaidmenį tarpreliginio dialogo metamorfozese.
 Dalyko tikslas – supažindinti studentus su islamo meno raidos ypatumais bei pamatiniais stiliais. Vienas iš pagrindinių uždavinių yra išnagrinėti, kokią įtaką islamo teritorinės plėtros laikotarpiu neislaminės kultūros padarė islamo menui. Studentai mokomi analizuoti meno objektų ir istornės aplinkos sąveiką. Studentai supažindinami su meno objektų interpretavimo metodais. Pagrindinis dėmesys skiriamas architektūriniam paveldui bei knygų ilustravimo menui – miniatiūrai nuo Umayyadų dinastijos susikūrimo iki Osmanų imperijos. Antrame paskaitų bloke pristatoma islamo taikomoji dailė, plačiai paplitusi islamo šalių buityje – keramika, metalo dirbiniai, tekstilė ir kaligrafija.
 Islamo kraštų istorija II d.
 Lekt. Algimantas Litvinas,
 Trečiadienis, 11 val. (Japonų aud.)
 Kurso tikslas – supažindinti studentus su tiurkų ir iraniečių etnosų formavimo procesu, genčių migravimu dabartinio apgyvendinimo arealo link, atskleisti ankstyvųjų ir dabartinių turkų ir iraniečių visuomenių charakteringus požymius ir pagrindinius evoliucijos etapus, išanalizuoti etnosų, valstybių ir religijų kaitos bruožus nuo seniausių laikų iki dabarties laikotarpio. Išklausę kursą studentai gebės suvokti turkų ir iraniečių visuomenių kaip bendro pasaulio istorijos proceso sudedamosios dalies raidą, nagrinėti politinį socialinį turkų ir iraniečių visuomenių vystymąsi.
 Dr Vladimir Korobov
 The primary aim of this course, which is designed for the undergraduate students, is to introduce a sample of Tibetan literary works spanning from the Tibetan imperial period to the present-day. We shall focus on Buddhist texts (also available in English translation) by past and contemporary Tibetan. We will undertake close readings of these texts, in addition to discussing general characteristics of the genres they represent. Special emphasis will be placed on commentarial literature of four schools of Tibetan Buddhism. This course will provide an overview of religious and philosophical literature. Students gain knowledge and skills to understand the structure and content of Tibetan Buddhist canon, commentarial and hagiography literature.
 Elementary Classical Tibetan Language
 Pirmadienis ir ketvirtadienis, 13 val. (Japonų aud.)
 The subject course covers these topics: History of Tibetan Language and script; Basic reading and writing lessons in Tibetan; Introduction to Tibetan alphabets, vowels, super-scribed and sub-joined letters, prefixes, suffixes and post suffixes, root letters, simple verbs, prepositions; The structure of the sentence; Grammar as a sacred science; Dharma Language (chos skad); The eight cases of Tibetan grammar; Connectors or Particles not related with case. Students will be able to recognize Tibetan letters and to read and write words and build words. This course will focus on reading and writing Tibetan scripts. The basic features of grammar, building vocabulary, and the idiomatic usages that are needed in understanding of basic Buddhist texts are covered. By the end of the course students will be able to read and write Tibetan scripts and able to engage in basic translation of classical Tibetan texts.


type: wikipedia

text:
Die Kapelle St. Ulrich ist eine kleine katholische Kapelle in Egling an der Paar im oberbayerischen Landkreis Landsberg am Lech. Sie wurde vermutlich im 13. Jahrhundert auf einer kleinen Anhöhe oberhalb des Ortes im spätromanischen Stil errichtet. Geweiht ist die Kapelle dem Augsburger Bischof Ulrich.
 Der einschiffigen Backsteinkapelle ist an ihrer Westseite ein Glockenturm aufgesetzt. 1891 baute der Wagner Joseph Siebenhütter an der Ostseite der Kapelle eine Lourdesgrotte mit einer von einer Wallfahrt mitgebrachten Statue der Muttergottes. 1946 wurde bei der Kapelle ein Friedhof angelegt.
 Literatur
 Egling, Ulrich
 Egling Ulrich
 Egling
 Bauwerk in Egling an der Paar
 Baudenkmal in Egling an der Paar
 Kirchengebäude in Europa


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 21997D0811(01)
 Decisione n. 1/97 del Consiglio dei Ministri ACP-CE del 24 aprile 1997 che approva il protocollo che disciplina l'adesione della Repubblica sudafricana alla quarta convenzione ACP-CE di Lomé come modificata dall'accordo firmato a Maurizio il 4 novembre 1995
 Gazzetta ufficiale n. L 220 del 11/08/1997 pag. 0001 - 0005
 DECISIONE N. 1/97 DEL CONSIGLIO DEI MINISTRI ACP-CE del 24 aprile 1997 che approva il protocollo che disciplina l'adesione della Repubblica sudafricana alla quarta convenzione ACP-CE di Lomé come modificata dall'accordo firmato a Maurizio il 4 novembre 1995 (97/535/CE)IL CONSIGLIO DEI MINISTRI ACP-CE,vista la quarta convenzione ACP-CE di Lomé, come modificata dall'accordo firmato a Maurizio il 4 novembre 1995, in appresso denominata «convenzione», in particolare l'articolo 364,considerando che il Sudafrica, con lettera in data 17 novembre 1994 inviata ai copresidenti del consiglio dei ministri ACP-CE, ha chiesto di stabilire rapporti quanto più possibile stretti con la convenzione;considerando che il Consiglio dell'Unione europea, nella decisione del 19 giugno 1995, e il consiglio dei ministri ACP nella decisione n. 3 del 30 maggio 1995 hanno invitato il Sudafrica ad aderire alla convenzione di Lomé secondo i termini e le condizioni da stabilire in un protocollo alla convenzione medesima;considerando che l'articolo 364 della convenzione prevede che il consiglio dei ministri ACP-CE agisca in base ai risultati dei negoziati sull'adesione e decida i termini e le condizioni per l'adesione, tenendo conto delle caratteristiche specifiche del Sudafrica;considerando che, a norma dell'articolo 294 della convenzione, le società sudafricane sono ammesse a partecipare alle gare finanziate dall'VIII Fondo europeo di sviluppo,DECIDE:Articolo 1È approvata l'adesione della Repubblica sudafricana alla quarta convenzione ACP-CE di Lomé come modificata dall'accordo firmato a Maurizio il 4 novembre 1995.Articolo 2I termini e le condizioni dell'adesione sono stabiliti nel protocollo allegato alla presente decisione.Articolo 3Gli Stati ACP, la Comunità e gli Stati membri, ciascuno entro i limiti delle proprie competenze, prendono i provvedimenti necessari per l'applicazione della presente decisione.Articolo 4L'adesione del Sudafrica entra in vigore alla stessa data dell'accordo che modifica la quarta convenzione ACP-CE di Lomé, firmata a Maurizio il 4 novembre 1995.Articolo 5La decisione prende effetto il giorno della sua adozione.Fatto a Lussemburgo, addì 24 aprile 1997.Per il consiglio dei ministri ACP-CEIl PresidenteRABUKA


text:
 Dôležité právne oznámenie
 |
 12008M/PRO/31
 Konsolidované znenie Zmluvy o Európskej únii - PROTOKOLY - Protokol (č. 31) o dovoze ropných produktov spracovaných na Holandských Antilách do Európskej únie
 Úradný vestník 115 , 09/05/2008 S. 0315 - 0317
 PROTOKOL (č. 31)O DOVOZE ROPNÝCH PRODUKTOV SPRACOVANÝCH NA HOLANDSKÝCH ANTILÁCH DO EURÓPSKEJ ÚNIEVYSOKÉ ZMLUVNÉ STRANYV POŽIADAVKE na podrobnejšiu reguláciu obchodného styku pri dovoze ropných produktov do Európskej únie spracúvaných na Holandských Antilách,SA DOHODLI NA týchto ustanoveniach, ktoré sú pripojené k Zmluve o Európskej únii a k Zmluve o fungovaní Európskej únie:Článok 1Tento protokol sa vzťahuje na ropné produkty tarifných čísel 27.10, 27.11, 27.12, ex 27.13 (parafín, vazelína z ropy alebo bridlicového oleja, parafínové zvyšky) a 27.14 Bruselského colného sadzobníka, pokiaľ sú do členských štátov dovážané k spotrebe.Článok 2Členské štáty sa zaväzujú v súlade s týmto protokolom poskytnúť colné výhody ropným produktom, ktoré sa spracúvajú na Holandských Antilách, ktoré vyplývajú z pripojenia Holandských Antíl k Únii. Tieto ustanovenia platia bez ohľadu na predpisy o pôvode používané v členských štátoch.Článok 31. Ak Komisia uzná na žiadosť niektorého členského štátu alebo z vlastného podnetu, že dovozy ropných produktov do Únie, spracúvaných na Holandských Antilách, vykonané v režime podľa článku 2, skutočne spôsobujú ťažkosti na trhu jedného alebo viacerých členských štátov, potom rozhodne, aby sa uvalili, zvýšili alebo opätovne zaviedli clá na uvedený dovoz tými členskými štátmi, pokiaľ je to potrebné, aby sa táto situácia zvládla. Takto uvalené, zvýšené alebo opätovne zavedené clá nesmú prekročiť clá, ktoré sa uplatňujú voči tretím krajinám na tie isté výrobky.2. Odsek 1 sa môže uplatniť v každom prípade, keď dovoz ropných produktov, ktoré sa spracúvajú na Holandských Antilách, dosiahne do členských štátov dva milióny ton za rok.3. Uznesenia Komisie podľa odsekov 1 a 2 vrátane tých, ktoré smerujú k zamietnutiu zmluvy, oznámia sa Rade. Tá sa môže zaoberať na žiadosť hociktorého členského štátu s danými uzneseniami a môže ich kedykoľvek pozmeniť alebo vrátiť.Článok 41. Ak je niektorý členský štát názoru, že dovoz ropných produktov, spracúvaných na Holandských Antilách, uskutočňovaný priamo alebo cez niektorý iný členský štát v režime podľa článku 2, spôsobuje na jeho trhu skutočné ťažkosti a že sú žiadúce okamžité opatrenia na odstránenie tohto stavu vecí, môže z vlastného rozhodnutia zvýšiť clá na tento dovoz, ktoré nesmú presiahnuť clá, ktoré sa uplatňujú voči tretím štátom na tie isté výrobky. Toto rozhodnutie oznámi Komisii, ktorá do jedného mesiaca rozhodne, či sa štátom učinené opatrenia môžu zachovať alebo sa musia zmeniť, resp. zrušiť. Článok 3 ods. 3 sa vzťahuje na toto uznesenie Komisie.2. Ak prekročí dovoz ropných produktov, spracúvaných na Holandských Antilách, uskutočňovaný priamo alebo cez niektorý iný štát alebo viacero štátov Európskej únie v režime podľa článku 2 počas jedného kalendárneho roka množstvo, ktoré je udané v prílohe k tomuto protokolu, tak sa prípadné opatrenia tohto štátu alebo daných členských štátov za daný rok podľa odseku 1 považujú za oprávnené; Komisia zoberie na vedomie prípadné opatrenia po tom, čo sa ubezpečí, že sa dosiahlo stanovené množstvo. V takomto prípade ostatné členské štáty nepredložia vec Rade.Článok 5Ak Únia rozhodne o uplatnení množstevných obmedzení dovozu ropných produktov každého pôvodu, tie sa môžu vzťahovať aj na dovoz týchto produktov z Holandských Antíl. V takomto prípade sa Holandským Antilám poskytne preferenčné zaobchádzanie oproti tretím krajinám.Článok 61. Rada jednomyseľným rozhodnutím upraví ustanovenia článku 2 a 5 po porade s Európskym parlamentom a Komisiou, keď vydá spoločnú definíciu pôvodu na ropné produkty z tretích krajín a asociovaných krajín alebo sa uznesie v rámci spoločnej obchodnej politiky o daných produktoch, alebo zostaví spoločnú energetickú politiku.2. Pri takejto úprave sa však musia v každom prípade zachovať rovnocenné výhody v prospech Holandských Antíl v primeranej forme a na množstvo najmenej 2 a pol milióna ton ropných produktov.3. Záväzky Únie týkajúce sa rovnocenných výhod podľa odseku 2 sa môžu v prípade potreby rozdeliť na jednotlivé krajiny, pričom sa berú do úvahy uvedené množstvá v prílohe k tomuto protokolu.Článok 7Pri plnení tohto protokolu má Komisia sledovať vývoj dovozu ropných produktov do členských štátov, ktoré sa spracúvajú na Holandských Antilách. Členské štáty oznámia Komisii, ktorá dbá na príslušné rozdeľovanie, všetky informácie slúžiace tomuto účelu cestou administratívnych postupov odporúčaných Komisiou.--------------------------------------------------