type: wikipedia

text:
Zídani Móst je razpotegnjeno naselje z dobrimi 200 prebivalci v Občini Laško v soteski ob izlivu reke Savinje v Savo.
 Naselje je pomembno železniško križišče, kjer se od železniške proge Ljubljana-Zagreb, zgrajene leta 1862, odcepi proga proti Mariboru. Čez Savinjo vodijo železniška mostova in kamniti cestni most.
 Zgodovina
 Prvi prebivalci so se na področju savske in savinjske kotline naselili že 2500 pr. n. št., mogoče še prej. Okoli 1000 let pr. n. št. so se po soteskah tu naokoli pomikali prvi znani prebivalci Iliri, plemena Japodov. Okoli 400 let pr. n. št. pa so jih nasledili pripadniki keltskih plemen Latobiki in Tavriski.
 Štajerska je prišla pod rimsko oblast v letih 33–34 pr. n. št. in je trajala 500 let. Stari Rimljani so se osredotočili predvsem na važnejše vojaške in gospodarsko prometne točke, med katerimi je bilo tudi področje Zidanega Mosta. Niso se zadovoljili samo z vodnimi žilami in stezami, zato so zgradili boljše ceste po obronkih gora na vse strani (Širje – Brezno – Lukovica – Dolenje – Grmada – Rimske Toplice). Reke, kot sta Sava in Savinja so uredili za plovbo predvsem pod cesarjem Vespazijanom (69–79 n. št.), Radeče pa so bile glavna baza pristanišča za trgovanje v Posavju. Tu je bila tudi 34. postaja na rimski cesti Oglej – Sisak.
 Stari vek
 Verjetno so okoli leta 290 n. št. Rimljani zgradili kamniti most preko Save. To nam dokazuje najdba novcev v ruševinah stebra mostu, ki se je leta 1834 prikazal izpod gladine ob veliki suši. Bronasti in srebrni novci so datirali v čas republike (se pravi pred našim štetjem) in čas cesarja Galijena (v letih 254– 268 n. št.). Poleg novcev so našli tudi zlato čašo. Ta najdba nekako tudi podpira teorijo, da je rimska cesta vodila po desnem in ne levem bregu do Neviodunuma. Zgodovinarji domnevajo, da je nad mostom stala tudi rimska stražnica (castellum) za obrambo in varnost mostu, ter cestnih in vodnih poti.
 V 6. stoletju so se predvidoma na tem območju naselili Slovani.
 V letu 907 naj bi se v Grad Širje naselil Palatinski grof Arnold Schuerski, po neuspelem uporu proti Henriku I. Bavarskemu. Tu naj bi se skril, vitezi Širski pa naj bi imeli grad v posesti vse do 17. stoletja. Leta 1653 so grad oplenili in delno požgali kmečki uporniki. Kasneje so ga obnovili. Leta 1897 ga je povsem uničil požar.
 Srednji vek
 Most, ki so ga zgradili Stari Rimljani, v srednjem veku očitno ni več stal, saj je leta 1222 ukazal vojvoda Leopold VI. Slavni Bamberški zgraditi srednjeveški most čez Savo (med današnjim železniškim mostom in postajo). Leta 1224 je bil most končan, v spomin na ta dogodek pa so dali kovati tudi tako imenovani mariborski pfenig. V tem času so verjetno obnovili tudi rimljansko stražnico (castellum) in trdnjavo (obrambni stolp) Klausenstein. Pisni viri slednjega prvič omenjajo leta 1270, ko je bil predan v imetje zadnji Bamberžanki Agnezi, vnukinji Leopolda VI. Leta 1279 uspe grofici Agnezi razveljaviti prisiljen sporazum z Otokarjem II. iz leta 1270, s čimer pride Klausenstein v upravo koroških Vovbrških grofov. Po izumrtju grofov Vovbrških so po desetletni borbi dobili v upravljanje grad lastniki gradu Žovnek v Savinjski dolini (leta 1333), bolj znani kot kasnejši Celjski grofje. Po teh času se Klausenstein ne omenja več. V Celjski kroniki najdemo zapis, da so dali grofje porušiti stolp pri Radečah (brez dvoma Klausenstein). To se je dogajalo v času pohodov češkega najemnika Jana Vitovca v boj proti Habsburžanom. V istem času leta 1442 je bil zrušen tudi most.
 V začetku 13. stoletja je Leopold VI. dal poleg mostu zgraditi še cerkev sv. Egidija. Cerkev je imela 3 oltarje (Egidijev, Pavlov in Marijin) in 2 zvona. Poleg cerkve je bilo pokopališče, oboje pa je bilo obdano z zidom. Prvi duhovnik Oton je omenjen leta 1269. Cerkev je bila samostojna župnija do nekje 1423–1432, ko so jo prevzeli kartuzijanci v Jurkloštru. Obsegala je današnji župniji Širje in Radeče, ter manjši del loške. Leta 1811 je država prevzela cerkev in zemljišče, ter prezidala stavbo v carinsko obmejno poslopje. Leta 1848 poslopje, bivšo Egidijevo cerkev podrejo zaradi gradnje železnice.
 S plovbo po Savi in Savinji smo Slovenci začeli že v 16. stoletju. Vendar je bila ta plovba bolj priložnostna in dokaj preprosta. Šele Karel VI. pa je izdal ukaz za ureditev Save in Savinje za redno plovbo. Na Savi so začeli z redno plovbo v letu 1729. Od začetka so brodniki vozili z ladjicami, ki so jih na obrežnih stezah vlačili navzgor 'vlačugarji', pozneje pa govedo in konji. V Zidanem Mostu je bila večja brodarska postaja. Delavci pri plovbi so bili samo Slovenci. Fantje, ki so vlačili ladje, so bili oproščeni služenja vojaškega roka.
 V letu 1747 so v vasi Širje zgradili Marijino cerkev, ki je bila kasneje večkrat prezidana. Na njenem mestu pa je že pred letom 1689 stala mala kapela.
 Novi vek
 Ko si je štajerski nadvojvoda Ivan ogledal položaj krajev okoli Zidanega Mosta, je dal pobudo za izgradnjo ceste Zidani Most–Rimske Toplice (1811). Z gradnjo so pričeli šele 18. 9. 1816 in jo končali 10. 8. 1816. Pet dni zatem pa je bilo pod skalo Jepikovec slavnostno odprtje ceste. V čast tega dogodka so v skalo vzidali črno marmornato ploščo, katere napis omenja cesarja Franca I., deželnega namestnika Aicholda, okrožnega glavarja Mayrhofna in glavarstva Celja, Laškega, Jurkloštra, Loke, gornje Sevnice in Rajhenburga z letnico 1816. Po drugi svetovni vojni je bila plošča odstranjena.
 12. 5. 1823 je bil nadvojvoda Ivan drugič v kraju, zaradi gradnje ceste Zidani Most–Loka, ki je bila gotova še isto leto. Leto kasneje (1824) so pričeli z gradnjo kamnitega mostu čez Savinjo. Kamnite bloke so lomili v okolici, stroški pa so zaradi poplav močno narasli. V letu 1826 so poleg bivše trgovine Schindler postavili spomenik nadvojvodu Ivanu z doprsnim kipom iz litega železa na kamnitem podstavku, kjer je bil nemški in latinski napis na gradnjo leta 1826. Spomenik je stal v kapeli oblike grškega templja iz kamenja okoliških pečin. Kupola strehe je slonela na štirih stebrih. Leta 1877 so ga obnovili, leta 1918 pa so ga razbili revolucionarji. Na levem bregu Savinje pa je bil kip Janeza Nepomuka (vodni patron in čuvaj mostu), ki je bil poškodovan v bombnih napadih leta 1945. Nova oblast se je namesto za sanacijo odločila za njegovo odstranitev.
 Poleg kamnitega mostu (današnjega cestnega) je bil v kraju po letu 1826 še velik brod, čez Savo, za ljudi, živino in vozove. Od leta 1849 do 1862 je bila v Zidanem Mostu glavna ladijska postaja. V kraju je potekalo prekladanje blaga na ladje namenjene na jug in na železniške vagone proti Ljubljani. Nekaj ladji je vozilo še do leta 1866, ko je vlogo nekdanjih brodov, do končno prevzela železnica.
 Železniški odsek Celje–Zidani most so začeli graditi spomladi 1846 in je bil do poletja naslednjega leta že končan. Stari železniški most proti Celju je bil zamisel inž. Heiderja, speljan je v loku čez Savinjo iz 1260 klesanih kamnitih blokov. Graditi so ga začeli avgusta 1846, prvo preizkusno vožnjo pa so opravili 18. avgusta 1849. S strahotnimi napori in stroški so pridobili prostor za železniško postajo in naprave, saj je skalovje segalo večinoma do struge Save. Prvotno je postaja imela visok stolp z uro. V tem času sta nastali tudi naselji Mailand in Venezia (današnja cementarna). Do leta 1860 je imela južna železnica v prometu tudi lokomotivo z imenom Steinbruck (Zidani Most), ki jo danes hrani Tehnični muzej na Dunaju.
 Leta 1852 so v Zidanem Mostu postavili prvo tovarno. Lastnik oljarne je bil Tržačan Ernest Metike, tovarna pa je imela (1885) 70 delavcev in 12 uslužbencev. Pridelovali so rastlinska in tehnična olja. V letu 1885 tovarno odkupi Josip Wertheimer, ki je dal v neposredni bližini tovarne preko Savinje zgraditi most.
 Cementarno so zgradili v letu 1857, lastnik je bil Franc Sartori iz Trsta. Izdelovali so portland in roman cement, cementno opeko in plošče, apno, ognjedržno opeko, šamot, ter kopali glino, lapor in kremenčev pesek. Podjetje je bilo v letu 1873 odlikovano na dunajski svetovni razstavi. V letu 1885 je podjetje štelo 120 delavcev.
 Leta 1856 so pričeli od Zidanega Mosta graditi progo proti Zagrebu. Proga je bila enotirna, drugi tir so položili šele Nemci med drugo svetovno vojno. Za redni promet je bila proga odprta 1. oktobra 1862. Drugi tir na progi Ljubljana – Zidani Most – Maribor so položili po letu 1866.
 15. januarja 1877 se je okoli 4 ure sprožil na levem bregu Savinje gromozanski plaz, ki je zahteval 13 smrtnih žrtev. Plaz je meril več kot 100 metrov. Plaz, ki je bil še hujši, se je ponovil čez tri dni. Popolnoma je zajezil Savinjo in trajalo je dva dni, da so predrli jez skalovja in prsti.
 Znani krajani
 Heinz Leinfellner
 Avgust Likovnik
 Srečko Puncer
 Sklici
 Viri
 Badovinac, Bogdan; Kladnik, Drago Savinjsko, Celje, Velenje A-Žː priročnik za popotnika in poslovnega človeka Pomurska založba, Murska Sobota, 1997
 Mlinar, Ivan. "Zidani most v zgodovini." Kronika (Ljubljana) letnik 4. številka 2 (1956) str. 67-76. (dLib.si)
 Laški zbornik. Založba Obzorja, 1976. (dLib.si)
 Zunanje povezave
 Uradna spletna stran krajevne skupnosti
 Zidani Most, stran občine Laško
 Nekaj pogledov na Zidani Most
 Forum Vlaki.info (Zidani Most skozi čas)
 Naselja Občine Laško
 Naselja ob Savi
 Naselja ob Savinji


type: other

text:
Sotsiaalministri 18. veebruari 2005. a määruse nr 30 "Ravimite väljakirjutamise ja apteekidest väljastamise tingimused ja kord ning retsepti vorm" muutmine – Riigi Teataja
 Sotsiaalministri 18. veebruari 2005. a määruse nr 30 "Ravimite väljakirjutamise ja apteekidest väljastamise tingimused ja kord ning retsepti vorm" muutmine
 Vastu võetud 18.09.2008 nr 54
 § 1. Sotsiaalministri 18. veebruari 2005. a määruses nr 30 «Ravimite väljakirjutamise ja apteekidest väljastamise tingimused ja kord ning retsepti vorm» (RTL 2005, 23, 315; 2008, 61, 875) tehakse järgmised muudatused ja täiendused:
 « (21) Retsept kirjutatakse välja elektroonilisel kujul (edaspidi digiretsept) või paberkandjale (edaspidi paberretsept).»;
 2) paragrahvi 2 lõiget 12 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
 « (12) Korduvretsepti väljakirjutamisel määratleb ravimi väljakirjutaja retsepti kordsuse. Paberretsepti väljastamisel täidab ravimi väljakirjutaja korduvretsepti eksemplari ja eemaldab täitmata jäetud lehe või lehed.»;
 3) paragrahvi 2 lõiget 14 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
 « (14) Digiretsepti väljakirjutamisel kinnitab retsepti väljakirjutanud isik retsepti põhjendatust ja õigusaktidele vastavust pärast seda, kui retseptikeskus on andnud info selle kohta, et esitatud andmed on korrektsed. Paberretseptil kinnitab retsepti väljakirjutanud isik seda oma allkirja ja isikliku pitsatiga igal retsepti lehel eraldi.»;
 4) paragrahvi 4 lõike 1 punktis 8 lisatakse sõna «allkiri» järel tekst «(Paberretseptil)»;
 5) paragrahvi 4 täiendatakse lõikega 11 järgmiselt:
 « (11) Euroopa Liidu liikmesriigi kodanikule retsepti väljakirjutamisel lisatakse retseptile lisaks lõikes 1 sätestatule järgmised andmed:
 2) kindlustuskaitset tõendava dokumendi liik ja dokumendi kehtivuse lõpukuupäev.»;
 6) paragrahvi 4 täiendatakse lõikega 21 järgmiselt:
 « (21) Soodustusega väljakirjutatud digiretseptile, mis väljastatakse isikule, kes tõendab oma kindlustuskaitset teises Euroopa Liidu liikmesriigis § 2 lõikes 4 sätestatud dokumentide alusel, lisatakse retseptikeskuses lisaks lõikes 1 sätestatule järgmised andmed:
 2) § 2 lõikes 4 sätestatud dokumendi liik;
 3) § 2 lõikes 4 sätestatud dokumendi väljastanud asutuse kood;
 4) § 2 lõikes 4 sätestatud dokumendi väljastanud asutuse riigi tähis;
 5) Euroopa ravikindlustuskaardi number ja kehtivuse lõpukuupäev või Euroopa Liidu ravikindlustuskaardi asendussertifikaadi või § 2 lõikes 4 sätestatud vormikohase tõendi väljastamise, alguse ja lõppemise kuupäevad.»;
 7) paragrahvi 4 lõikeid 6 ja 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
 « (6) Ravimi väljakirjutaja võib kasutada ravimpreparaadi nimetust juhul, kui ta peab põhjendatuks, et patsient vajab just nimetatud ravimpreparaati. Sel juhul määratleb ravimi väljakirjutaja selle retseptikeskuses mitteasendatavaks. Paberretseptil märgib retsepti väljakirjutaja lahtrisse 7 «mitte asendada». Põhjenduse ravimpreparaadi mitteasendamise põhjuste kohta kannab ravimi väljakirjutaja tervishoiuteenuse osutamist tõendavasse dokumenti.
 (7) Ravimi väljakirjutaja peab patsienti teavitama ravimi asendamise võimalusest ja tingimustest ning mitte asendatavaks märkimise korral asendamise keelamisest ja selle põhjusest.»;
 8) paragrahvi 4 lõike 9 viimast lauset muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
 «Paberretseptil narkootilise ravimi väljakirjutamisel peab ravimi väljakirjutaja kirjutama omakäeliselt ravimi kasutamisjuhendi.»;
 9) paragrahvi 5 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
 « (1) Ravimi väljakirjutaja on kohustatud retsepti välja kirjutama elektrooniliselt, välja arvatud juhul, kui retseptikeskust ei ole võimalik objektiivsetel põhjustel kasutada.
 3) määratlemata väljaostja.»;
 10) paragrahvi 6 lõike 10 punkti 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
 « «5) ravimi väljastamise kuupäev, paberretsepti väljastaja allkiri.»;
 11) paragrahvi 6 lõiget 17 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
 « (17) Kõigil juhtudel, kui ravimi õigeks väljastamiseks on olnud vajalik võtta ühendust ravimit väljakirjutanud isikuga ja temalt saadud teabe alusel on tehtud muudatusi väljastatava ravimpreparaadi, väljastatava koguse või muude ravimi väljastamist puudutavate asjaolude suhtes, tuleb ravimi väljastajal edastada vastav info retseptikeskusesse. Paberretseptil kannab ravimi väljastaja vastava teabe retsepti pöördele ning kinnitab seda oma nime ja allkirjaga. Narkootilise ja psühhotroopse ravimi väljastatavat kogust ei tohi ravimi väljastaja suurendada.»;
 12) paragrahvi 6 lõiget 18 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
 « (18) Ravimi väljastajal on õigus teha kehtivale paberretseptile parandusi juhul, kui retsepti väljakirjutanud isiku poolt retseptile kantud andmed soodustuse määra kohta on muutunud ebaõigeks seoses õigusaktide muutmisega või on vastuolus kehtivate õigusaktidega. Retsepti parandamise ja selle alusel ravimi väljastamise eest vastutab paranduste tegija, kes peab tehtud parandused kinnitama retsepti pöördel oma nime ja allkirjaga. Paberretsepti andmete sisestamisel retseptikeskusesse tuleb tehtud parandused märkida ka retseptikeskuses.»;
 13) paragrahvi 6 lõike 20 teine lause tunnistatakse kehtetuks;
 14) paragrahvi 9 lõiget 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
 « (7) Soodustingimustel väljastatud ravimi paberretsepte tuleb pärast ravimi väljastamist säilitada apteegis väljastamiskuupäevade järjekorras kuni üleandmiseni haigekassale. Haigekassale läbi retseptikeskuse edastatud andmed peavad ühtima paberretseptide andmetega.»;
 15) paragrahvi 9 lõiget 8 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:
 « (8) Haigekassa säilitab talle üle antud paberretsepte kolm aastat. Apteegi kirjalikul nõudmisel väljastab haigekassa apteegi retsepti kinnitatud koopia.»;
 16) paragrahvi 10 täiendatakse lõigetega 4 ja 5 järgmises sõnastuses:
 « (4) Kuni «Ravikindlustuse seaduse» (RT I 2002, 62, 377; 2007, 24, 127) 1. septembrini 2008 kehtiva redaktsiooni § 46 lg 2 alusel sõlmitud lepingu kehtivuse lõpuni, kuid mitte hiljem kui 1. septembrini 2009, loetakse «Ravimiseaduse» § 81 lõigetes 5 ja 11 sisalduv apteegiteenuse osutaja kohustus täidetuks, kui apteegiteenuse osutaja on soodustingimustel väljastatud ravimi paberretsepti andnud üle ja sellel olevad andmed elektroonilisel kujul edastanud Eesti Haigekassale.
 (5) Kui retseptikeskust ei ole võimalik objektiivsetel põhjustel kasutada, loetakse kuni 1. septembrini 2009 «Ravimiseaduse» § 81 lõigetes 5 ja 11 sisalduv apteegiteenuse osutaja kohustus täidetuks, kui apteegiteenuse osutaja on säilitanud lõikes 4 nimetamata ravimi paberretsepti apteegis käesoleva määrusega kehtestatud korras.».
 § 2. Määrust rakendatakse alates 1. septembrist 2008. a.


text:
Ktitor (grč. ktitor: utemeljitelj, vlasnik), osoba koja je osnovala kakvu zadužbinu; zadužbinar (obično u Bizantu i kod pravoslavnih Slavena ili osnivač odn. osoba koja izdržava manastir ili mu dade velik prilog; donator. Žena ktitorka (ili ktitorica). ()
 Ktitor (obično feudalac) iz svojih je sredstava zidao crkvu i poklanjao joj sve predmete potrebne za bogosluženje, uzdržavao je manastir i branio ga u slučaju potrebe, postavljao starješinu manastira, upravljao njegovim prihodina i propisivao unutrašnji red. Portreti ktitora i njegove porodice naslikani su u crkvi, a njihova imena unošena su u diptihe. Oni su imali počasno mjesto za vrijeme liturgije i pravo na grob u crkvi. Prava ktitora prenosila su se na njihove nasljednike. U novom vijeku (XVI-XVII st.), kad se više nisu gradili novi manastiri, naziva se ktitorom i onaj tko manastir uzdržava, popravi ili dariva. Tako se neki ruski, vlaški i moldavski knezovi zovu "novi ili vtori ktitori". ()
 Srbija
 Pravoslavlje


text:
10. srpnja (10.7.) 191. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (192. u prijestupnoj godini).
 Do kraja godine ima još 174 dana.
 Događaji
 48. pr. Kr. – Julije Cezar je u bitki kod Drača jedva pobijedio Pompeja
 1553. – Jane Grey postaje engleska kraljica
 1890. – Wyoming postaje 44. savezna država SAD-a
 1897. – Prestaje izlaziti Hrvatska misao, časopis u Pragu.
 1940. – Uspostavljena Višijska Francuska
 1962. – Lansiran Telstar, prvi komunikacijski satelit
 2010. – Održani veliki prosvjedi u Kataloniji protiv ograničenja autonomije Katalonije koje je nametnula središnja španjolska Vlada.
 2021. – Hrvatski teniski par Mate Pavić i Nikola Mektić osvojili Wimbledon u kategoriji muških parova.
 Blagdani i spomendani
 Dan državnosti na Bahamima
 Imendani
 010


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 16.6.2015
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 L 149/21
 ELi-EFTA KAUBAVAHETUSFORMAALSUSTE LIHTSUSTAMISE ÜHISKOMITEE OTSUS nr 1/2015,
 11. mai 2015,
 millega endist Jugoslaavia Makedoonia vabariiki kutsutakse ühinema kaubavahetusformaalsuste lihtsustamise konventsiooniga [2015/920]
 ELi-EFTA ÜHISKOMITEE,
 võttes arvesse 20. mai 1987. aasta konventsiooni kaubavahetusformaalsuste lihtsustamise kohta (1) (edaspidi „konventsioon”), eriti selle artikli 11 lõiget 3,
 ning arvestades järgmist:
 (1)
 Kaubavahetus endise Jugoslaavia Makedoonia vabariigiga oleks hõlpsam, kui lihtsustataks kõnealuse riigi ning Euroopa Liidu, Islandi Vabariigi, Norra Kuningriigi, Šveitsi Konföderatsiooni ja Türgi Vabariigi vahelist kaubavahetust mõjutavaid formaalsusi.
 (2)
 Sellise lihtsustamise eesmärgil on asjakohane kutsuda endist Jugoslaavia Makedoonia vabariiki kõnealuse konventsiooniga ühinema,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Kooskõlas kaubavahetusformaalsuste lihtsustamise konventsiooni artikliga 11a kutsutakse endist Jugoslaavia Makedoonia vabariiki konventsiooniga ühinema alates 1. juulist 2015.
 Artikkel 2
 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.
 Ankara, 11. mai 2015
 ELi-EFTA ühiskomitee nimel
 eesistuja
 Sezai UÇARMAK
 (1) EÜT L 134, 22.5.1987, lk 2.


text:
 27.3.2014
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 L 92/30
 BESLUIT VAN HET GEMENGD COMITÉ VAN DE EER
 Nr. 204/2013
 van 8 november 2013
 tot wijziging van bijlage XIII (Vervoer) bij de EER-overeenkomst
 HET GEMENGD COMITÉ VAN DE EER,
 Gezien de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte (de „EER-overeenkomst”), en met name artikel 98,
 Overwegende hetgeen volgt:
 (1)
 Uitvoeringsverordening (EU) nr. 428/2013 van de Commissie van 8 mei 2013 houdende wijziging van Verordening (EG) nr. 1033/2006 voor wat de in artikel 3, lid 1, vermelde ICAO-bepalingen betreft en houdende intrekking van Verordening (EU) nr. 929/2010 (1) moet in de EER-overeenkomst worden opgenomen.
 (2)
 De in de EER-overeenkomst opgenomen Verordening (EU) nr. 929/2010 van de Commissie (2) wordt bij Uitvoeringsverordening (EU) nr. 428/2013 ingetrokken en moet derhalve uit de EER-overeenkomst worden geschrapt.
 (3)
 Bijlage XIII bij de EER-overeenkomst dient derhalve dienovereenkomstig te worden gewijzigd,
 HEEFT HET VOLGENDE BESLUIT VASTGESTELD:
 Artikel 1
 Bijlage XIII bij de EER-overeenkomst wordt als volgt gewijzigd:
 1)
 In punt 66wc (Verordening (EG) nr. 1033/2006 van de Commissie) wordt het volgende streepje ingevoegd:
 „—
 32013 R 0428: Uitvoeringsverordening (EU) nr. 428/2013 van de Commissie van 8 mei 2013 (PB L 127 van 9.5.2013, blz. 23).”.
 2)
 In punt 66wc (Verordening (EG) nr. 1033/2006 van de Commissie) wordt de tekst van het eerste streepje (Verordening (EU) nr. 929/2010 van de Commissie) geschrapt.
 Artikel 2
 De in het EER-supplement bij het Publicatieblad van de Europese Unie bekend te maken teksten in de IJslandse en de Noorse taal van Uitvoeringsverordening (EU) nr. 428/2013 zijn authentiek.
 Artikel 3
 Dit besluit treedt in werking op 9 november 2013, op voorwaarde dat alle in artikel 103, lid 1, van de EER-overeenkomst bedoelde kennisgevingen hebben plaatsgevonden (3).
 Artikel 4
 Dit besluit wordt bekendgemaakt in het EER-gedeelte van en in het EER-supplement bij het Publicatieblad van de Europese Unie.
 Gedaan te Brussel, 8 november 2013.
 Voor het Gemengd Comité van de EER
 De voorzitter
 Thórir IBSEN
 (1) PB L 127 van 9.5.2013, blz. 23.
 (2) PB L 273 van 19.10.2010, blz. 4.
 (3) Geen grondwettelijke vereisten aangegeven.


type: legislation

text:
 Avis juridique important
 |
 31991D0192
 91/192/CECA, CEE, Euratom: Décision de la Commission, du 19 mars 1991, portant adaptation des coefficients correcteurs applicables à partir du 1er août 1990 aux rémunérations des fonctionnaires des Communautés européennes affectés dans un pays tiers
 Journal officiel n° L 094 du 16/04/1991 p. 0026 - 0027
 vu le traité instituant un Conseil unique et une Commission unique des Communautés européennes, vu le statut des fonctionnaires des Communautés européennes, fixé par le règlement (CEE, Euratom, CECA) no 259/68 (1), modifié en dernier lieu par le règlement (Euratom, CECA, CEE) no 3736/90 (2), et notamment l'article 13 deuxième alinéa de son annexe X, considérant que, par le règlement (Euratom, CECA, CEE) no 3912/90 du Conseil (3), ont été fixés, en application de l'article 13 premier alinéa de l'annexe X du statut, les coefficients correcteurs dont sont affectées, à compter du 1er juillet 1990, les rémunérations payées, dans la monnaie de leur pays d'affectation, aux fonctionnaires affectés dans les pays tiers; considérant qu'il convient d'adapter à compter du 1er août 1990 certains de ces coefficients correcteurs, dès lors que, eu égard aux données statistiques en la possession de la Commission, la variation du coût de la vie, mesurée d'après le coefficient correcteur et le taux de change correspondant, s'est avérée, pour certains pays tiers, supérieure à 5 % depuis leur dernière fixation, DÉCIDE: Article unique Avec effet au 1er août 1990, les coefficients correcteurs applicables aux rémunérations des fonctionnaires affectés dans les pays tiers, payées dans la monnaie du pays d'affectation, sont adaptés comme indiqué à l'annexe. Les taux de change utilisés pour le paiement de ces rémunérations sont ceux utilisés pour l'exécution du budget des Communautés européennes pour le mois qui précède la date d'effet de la présente décision. Fait à Bruxelles, le 19 mars 1991. Par la Commission António CARDOSO E CUNHA Membre de la Commission (1) JO no L 56 du 4. 3. 1968, p. 1. (2) JO no L 360 du 22. 12. 1990, p. 1. (3) JO no L 375 du 31. 12. 1990, p. 3. ANNEXE Lieux d'affectation Liste des coefficients correcteurs avec effet au 1er août 1990 Argentine 91,0300000 Brésil 48,0500000 Costa Rica 61,5800000 Mauritanie 113,7900000 Ouganda 92,2600000 Pérou 146,3300000 Pologne 13,2700000 Sierra Leone 70,0600000 Somalie 21,8100000 Soudan 151,7100000 Tanzanie 35,4600000 Turquie 61,0200000 Uruguay 45,4700000 Venezuela 66,4900000 Yougoslavie 60,9100000 DÉCISION DE LA COMMISSION du 19 mars 1991 portant adaptation des coefficients correcteurs applicables à partir du 1er août 1990 aux rémunérations des fonctionnaires des Communautés européennes affectés dans un pays tiers (91/192/CECA, CEE, Euratom) LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant un Conseil unique et une Commission unique des Communautés européennes, vu le statut des fonctionnaires des Communautés européennes, fixé par le règlement (CEE, Euratom, CECA) no 259/68 (1), modifié en dernier lieu par le règlement (Euratom, CECA, CEE) no 3736/90 (2), et notamment l'article 13 deuxième alinéa de son annexe X, considérant que, par le règlement (Euratom, CECA, CEE) no 3912/90 du Conseil (3), ont été fixés, en application de l'article 13 premier alinéa de l'annexe X du statut, les coefficients correcteurs dont sont affectées, à compter du 1er juillet 1990, les rémunérations payées, dans la monnaie de leur pays d'affectation, aux fonctionnaires affectés dans les pays tiers; considérant qu'il convient d'adapter à compter du 1er août 1990 certains de ces coefficients correcteurs, dès lors que, eu égard aux données statistiques en la possession de la Commission, la variation du coût de la vie, mesurée d'après le coefficient correcteur et le taux de change correspondant, s'est avérée, pour certains pays tiers, supérieure à 5 % depuis leur dernière fixation, DÉCIDE: Article unique Avec effet au 1er août 1990, les coefficients correcteurs applicables aux rémunérations des fonctionnaires affectés dans les pays tiers, payées dans la monnaie du pays d'affectation, sont adaptés comme indiqué à l'annexe. Les taux de change utilisés pour le paiement de ces rémunérations sont ceux utilisés pour l'exécution du budget des Communautés européennes pour le mois qui précède la date d'effet de la présente décision. Fait à Bruxelles, le 19 mars 1991. Par la Commission António CARDOSO E CUNHA Membre de la Commission (1) JO no L 56 du 4. 3. 1968, p. 1. (2) JO no L 360 du 22. 12. 1990, p. 1. (3) JO no L 375 du 31. 12. 1990, p. 3. ANNEXE Lieux d'affectation Liste des coefficients correcteurs avec effet au 1er août 1990 Argentine 91,0300000 Brésil 48,0500000 Costa Rica 61,5800000 Mauritanie 113,7900000 Ouganda 92,2600000 Pérou 146,3300000 Pologne 13,2700000 Sierra Leone 70,0600000 Somalie 21,8100000 Soudan 151,7100000 Tanzanie 35,4600000 Turquie 61,0200000 Uruguay 45,4700000 Venezuela 66,4900000 Yougoslavie 60,9100000


text:
V zmysle ustanovenia § 9 ods. 2 zákona č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov mesto Trenčianske Teplice zverejňuje
 návrh Záverečného účtu Mesta Trenčianske Teplice za rok 2016
 V zmysle § 9 ods. 2 a § 6 ods. 4zákona 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov: „Dňom vyvesenia návrhu Záverečného účtu mesta začína plynúť desaťdňová lehota, počas ktorej môžu fyzické osoby a právnické osoby uplatniť pripomienku k návrhu záverečného účtu v písomnej forme, elektronicky alebo ústne do zápisnice na obecnom úrade. Pripomienkou možno v určenej lehote navrhnúť nový text alebo odporučiť úpravu textu, a to doplnenie, zmenu, vypustenie alebo spresnenie pôvodného textu. Z pripomienky musí byť zrejmé, kto ju predkladá. Na ostatné podnety nemusí navrhovateľ nariadenia prihliadať, a to najmä vtedy, ak nie sú zdôvodnené.“
 Pripomienky k návrhu záverečného účtu sa môžu uplatniť do 29.05.2017 na Mestskom úrade v Trenčianskych Tepliciach.
 Mesto Trenčianske Teplice v súlade s § 5 zákona č. 253/1998 Z. z. o hlásení pobytu občanov Slovenskej republiky a registri obyvateľov Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov upozorňuje, že občanovi Peter SUCHÝ, bytom Trenčianske Teplice má byť doručená písomnosť. Po dobu 18 dní bude písomnosť uložená v podateľni MsÚ Trenčianske Teplice, kde si ju možno prevziať.
 Dátum vyvesenia: 10.05.2017
 Mesto Trenčianske Teplice v súlade s § 5 zákona č. 253/1998 Z. z. o hlásení pobytu občanov Slovenskej republiky a registri obyvateľov Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov upozorňuje, že občanovi Peter MATÚŠKA, bytom Trenčianske Teplice má byť doručená písomnosť. Po dobu 30 dní bude písomnosť uložená v podateľni MsÚ Trenčianske Teplice, kde si ju možno prevziať.
 Mesto Trenčianske Teplice v súlade s § 5 zákona č. 253/1998 Z. z. o hlásení pobytu občanov Slovenskej republiky a registri obyvateľov Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov upozorňuje, že občanovi Katarína ROŠKOVÁ, bytom Trenčianske Teplice má byť doručená písomnosť. Po dobu 30 dní bude písomnosť uložená v podateľni MsÚ Trenčianske Teplice, kde si ju možno prevziať.
 Dátum vyvesenia: 27.04.2017
 Dodatok č.1 Všeobecne záväzného nariadenia č. 8/2016 Mesta Trenčianske Teplice o dočasnom parkovaní motorových vozidiel na miestnych komunikáciách na území mesta Trenčianske Teplice
 Ohlasovňa pobytu v Trenčianskych Tepliciach na návrh vlastníka budovy alebo jej časti na adrese Trenčianske Teplice, Štvrť SNP 682/84 podľa § 7 ods. 1, písm. f) zákona č. 253/1998 Z. z. o hlásení pobytu občanov Slovenskej republiky v registri obyvateľov Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov a na základe predložených dokladov zrušila dňom 26. 4. 2017 trvalý pobyt občanom:
 Katarína Šťastná, nar. 20. 8. 1975
 Samuel Dehrab, nar. 7. 6. 1997
 Vytriedené zložky komunálneho odpadu Zložka komunálnych odpadov je ich časť, ktorú možno mechanicky oddeliť a zaradiť ako samostatný druh odpadu. Zložka komunálneho odpadu sa považuje za vytriedenú, ak neobsahuje iné zložky komunálneho odpadu alebo iné nečistoty, ktoré možno zaradiť ako samostatné druhy odpadov. Triedený zber komunálnych odpadov je činnosť, pri ktorej sa oddelene zbierajú zložky komunálnych odpadov. Je povinnosťou všetkých občanov mesta triediť komunálne odpady na nasledovné zložky: papier a lepenka, sklo, plasty, viacvrstvové kombinované materiály a kovy. Uvedené odpady sa zhromažďujú v hromadnej bytovej zástavbe v zberných nádobách, ktoré sú farebne rozlíšené a v individuálnej zástavbe v plastových vreciach, ktoré sú farebne rozlíšené a to:
 Nakladanie s odpadovými pneumatikami Konečný používateľ pneumatiky je povinný pneumatiky bezplatne odovzdať priamo distribútorovi pneumatík (pneuservis, autoservis) bez podmienky viazania na kúpu novej pneumatiky.
 • prevádzkovaný v prevádzkových hodinách:
 pondelok – piatok od 8,00 - 11,30, od 13,00 – 14,30 hod.
 • vedený zodpovednou osobou: vedúci zberného dvora, tel. kontakt: 0911 115849
 Stavebné povolenie Trenčiansky samosprávny kraj, K dolnej stanici 7282/20A, 911 01 Trenčín (IČO:36 126 624) v zastúpení: MALASTAV, spol.s.r.o, Olbrachtova 20/912, 91101 Trenčín povoľuje uskutočniť stavbu:
 „Rekonštrukcia cesty 11/516 Trenčianska Teplá - Dežerice“
 Dátum vyvesenia: 25.04.2017
 V zmysle §192 ods.2 zákona č.180/2014 Z.z. o podmienkach výkonu volebného práva a o zmene a doplnení niektorých zákonov vám oznamujem nastúpenie náhradníka za poslanca Mestského zastupiteľstva v Trenčianskych Teplciach.
 Mesto Trenčianske Teplice v zmysle § 4 zákona č. 596/2003 Z. z. o štátnej správe v školstve a školskej samospráve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a § 5 zákona č. 552/2003 Z. z. o výkone práce vo verejnom záujme v znení neskorších predpisov
 vyhlasuje výberové konanie na obsadenie funkcie riaditeľa/ky Materskej školy, SNP 75, 914 51 Trenčianske Teplice
 • vysokoškolské vzdelanie II. stupňa alebo vysokoškolské vzdelanie I. stupňa alebo ukončené úplne stredné odborné vzdelanie požadovaného študijného odboru pre MŠ v zmysle zákona č. 317/2009 Z. z. o pedagogických zamestnancoch a odborných zamestnancoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a v zmysle vyhlášky MŠ SR č. 437/2009 Z. z., ktorou sa ustanovujú kvalifikačné predpoklady a osobitné kvalifikačné požiadavky pre jednotlivé kategórie pedagogických zamestnancov a odborných zamestnancov v znení neskorších predpisov
 • vykonanie prvej atestácie
 • riadiace, organizačné a komunikačné schopnosti
 • overené fotokópie dokladov o dosiahnutom vzdelaní vrátane vysvedčenia o štátnych skúškach a dokladu o vykonaní prvej atestácie
 • potvrdenie preukazujúce dĺžku pedagogickej praxe
 • písomný návrh koncepcie rozvoja materskej školy
 • písomný súhlas uchádzača so spracovaním osobných údajov pre potreby výberového konania v zmysle zákona č. 122/2013 Z. z. o ochrane osobných údajov a o zmene a doplnení niektorých zákonov
 • čestné vyhlásenie o pravdivosti všetkých údajov uvádzaných v písomnej žiadosti a požadovaných dokladoch
 Termín a miesto podania žiadosti do VK:
 Písomnú žiadosť o zaradenie do výberového konania s priloženými požadovanými dokladmi zasielajte v zalepenej obálke s uvedením odosielateľa na adresu: Mesto Trenčianske Teplice, M. R. Štefánika 4, 914 51 Trenčianske Teplice alebo doručte osobne do podateľne MsÚ v Trenčianskych Tepliciach do 19. 05. 2017 do 15.00 hod.
 Obálku označte textom: „Výberové konanie - MŠ – NEOTVÁRAŤ“
 Termín, miesto a čas výberového konania budú oznámené písomne najmenej 7 dní pred jeho uskutočnením všetkým uchádzačom, ktorí splnia požadované podmienky do výberového konania.
 26. apríla 2017 (streda) o 16,30 hod. v zasadacej miestnosti Mestského úradu v Trenčianskych Tepliciach
 Správa o kontrole plnenia uznesení zo zasadnutia Mestského zastupiteľstva v Trenčianskych Tepliciach zo dňa 14. decembra 2016 a 22. februára 2017
 Správa o výsledku následnej kontroly Televízie Trenčianske Teplice
 Správa o kontrolnej činnosti hlavného kontrolóra mesta Trenčianske Teplice za rok 2016
 Návrh Plánu kontrolnej činnosti hlavného kontrolóra mesta na I. polrok 2017
 Návrh Dodatku č.1 Všeobecne záväzného nariadenia Mesta Trenčianske Teplice č. 8/2016 o dočasnom parkovaní motorových vozidiel na miestnych komunikáciách na území Mesta Trenčianske Teplice
 Prenájom nebytových priestorov v obytnej budove na ul. M. R. Štefánika 611/2 v Trenčianskych Tepliciach – „start-up“
 Žiadosť o poskytnutie nenávratného finančného príspevku (NFP) Modernizácia odborných učební na ZŠ A. Bagara v Trenčianskych Tepliciach
 Žiadosť o poskytnutie nenávratného finančného príspevku (NFP) Zníženie energetickej náročnosti verejných budov v meste Trenčianske Teplice
 Poskytnutie dotácie z finančných prostriedkov Mesta Trenčianske Teplice na rok 2017
 Analýza potrieb mladých ľudí v Meste Trenčianske Teplice
 Správa o činnosti Mestskej polície v Trenčianskych Tepliciach za rok 2016
 PhDr. Štefan Škultéty, v. r.
 Štefan HAMAŇA, bytom Trenčianske Teplice
 Michal JANOVIČ, bytom Trenčianske Teplice
 Dátum vyvesenia: 18.04.2017
 Dátum vyvesenia: 13.04.2017
 Dátum vyvesenia: 22.03.2017
 Okresné riaditeľstvo Hasičského a záchranného zboru v Trenčíne upozorňuje občanov v súvislosti so zabezpečením ochrany lesov pred požiarmi a prevenciou proti vzniku požiarov v prírodnom prostredí na dodržiavanie povinností, ktoré im vyplývajú zo zákona o ochrane pred požiarmi a to najmä na zákaz vypaľovať porasty bylín, kríkov a stromov a zakladať oheň v priestoroch alebo na miestach, kde môže dôjsť k jeho rozšíreniu. Za porušenie uvedených povinností môže byť fyzickej osobe uložená pokuta vo výške 331,- €. Okresné riaditeľstvo Hasičského a záchranného zboru v Trenčíne ďalej žiada občanov, aby bez meškania ohlásili na telefónnych číslach 150 alebo 112 každý požiar spozorovaný v prírodnom prostredí a tak napomohli rýchlejšej lokalizácii a likvidácii požiaru.
 návrh Dodatku č.1 Všeobecne záväzného nariadenia č. 8/2016 o dočasnom parkovaní motorových vozidiel na miestnych komunikáciách na území mesta Trenčianske Teplice (PDF)
 Pripomienky k návrhu nariadenia môžete uplatniť do 7.4.2017 na Mestskom úrade v Trenčianskych Tepliciach.
 Dátum vyvesenia: 16.03.2017


text:
En grammaire et en typologie linguistique, une langue active, ou plus précisément une langue à structure d'actance de type actif-statif, est une langue dont la grammaire marque l'actant unique des verbes intransitifs tantôt comme le sujet tantôt comme l'objet des verbes transitifs. On trouve également les dénominations de langue duale ou d'intransitivité scindée.
 Principe
 Dans de telles langues, le marquage de la fonction syntaxique tend à être étroitement corrélé au rôle sémantique de l'actant, quelle que soit la transitivité du verbe :
 l'actant unique d'un verbe intransitif occupant un rôle d'agent (actif) sera marqué comme le sujet d'un verbe transitif ;
 l'actant unique d'un verbe intransitif occupant un rôle de patient (statif) sera marqué comme l'objet d'un verbe transitif.
 Selon les langues considérées, le locuteur peut avoir plus ou moins de latitude dans cette répartition. Cette variation oscille entre deux modèles :
 dans le modèle « scindé », le verbe intransitif impose le marquage actif ou statif de son actant, sans laisser de choix au locuteur : la répartition est donc lexicale. C'est par exemple le cas en lakota ;
 dans le modèle « fluide », le locuteur peut choisir de marquer l'actant d'un verbe intransitif comme actif ou statif selon le contexte, typiquement selon son animéité ou selon le degré de contrôle ou de volition qu'il exerce sur le procès exprimé par le verbe : la répartition est donc pragmatique. C'est par exemple le cas en guarani.
 Les langues actives s'opposent ainsi :
 aux langues accusatives, qui marquent systématiquement l'actant unique du verbe intransitif comme le sujet d'un verbe transitif ;
 aux langues ergatives, qui marquent systématiquement l'actant unique du verbe intransitif comme l'objet d'un verbe transitif.
 Répartition
 Les langues actives sont moins répandues que les langues accusatives ou ergatives. Elles ne sont cependant pas rares parmi les langues amérindiennes.
 Notes et références
 Bibliographie
 Liens externes
 Active


text:
Vriescheloo (Gronings: Vraiskeloo) is een dorp in de gemeente Westerwolde in de Nederlandse provincie Groningen. Het had begin 2005 986 inwoners, in waren dat er nog .
 Vriescheloo staat sinds het begin van de 20e eeuw bekend om het bosrijke landschap. De schilder Jozef Israëls noemde dit dorp "het schoonste van Europa".
 Naam en geschiedenis
 Vriescheloo is omstreeks de twaalfde eeuw ontstaan als een randveenontginningsdorp, dat in verschillende fasen is verschoven van de oevers van de Westerwoldse Aa naar zijn huidige plek. De fundamenten van een oudere kerk zijn opgegraven in 1939 en 1940. Bij ruilverkavelingswerkzaamheden is in 1987 een steenhuis uit de veertiende eeuw blootgelegd. De naam Vresschenlo komt voor op een latere aanvulling van een lijst van kerken van de Abdij van Corvey, die in de dertiende eeuw is ontstaan. In 1316 heet het dorp kortweg Loo, in 1470 is sprake van Vriescheloe, in 1474 van Freischenloy, in 1529 van Vreisscheloo, in 1556 van Frescheloe, daarna steeds vaker van Vriescheloo..
 De oorsprong van de naam Vriescheloo is omstreden. Volgens dominee Johannes Cathalinus Montijn, Jan Everhardus Muntinga en taalkundige Wobbe de Vries is de naam afkomstig van Friezen die zich in of bij het bos (loo) zouden hebben gevestigd. Daarbij werd tevens verwezen naar een tekst op de preekstoel van de hervormde kerk met het opschrift "Doccumanus abbas me fieri fecit. Ao 1560" staat. Het zou dus gaan om een schenking vanuit Dokkum. Volgens Meekhoff Doornbosch verwijst 'Doccumanus' naar Harmannus Doccumanus, die in het jaar 1570 abt van het klooster Feldwerd was. Mogelijk heeft men de afgedankte preekstoel van het klooster overgenomen.
 Waarschijnlijker is echter dat het voorvoegsel vressche de betekenis heeft van 'vers', 'fris' of 'nieuw' ("het nieuwe loo"), ter onderscheiding van Lutjeloo (in 1515 Lutke Loe), van waaruit de plaats zou zijn gesticht.
 Aan het einde van de middeleeuwen, toen het veen grotendeels verdwenen was, vestigde men zich op het hoger gelegen land aan de huidige Dorpsstraat, een zandrug. De Ossedijk maakte deel uit van de voormalige handelsroute tussen Winschoten, Bourtange en Münster.
 Een uiteindelijke dorpsstructuur, met de 18e-eeuwse kerk van Vriescheloo als middelpunt, ontstond in de tijd van de Franse overheersing. Het dorp bestond uit verschillende buurten, die ieder een buurtgilde hadden. De bekendste daarvan waren De Westert, Klontjebuurt, Vriescheloosche of Loosterheide, De Straat en Vogelzang. De laatste twee buurten zijn in de 20e eeuw verdwenen. Het huidige dorpscentrum langs de Wedderweg vormt een voortzetting van de buurtschap Loosterheide.
 In het begin van de 20e eeuw vormde het centrum van Vriescheloo een lang lint van bebouwing. Er woonden toen vooral mensen die actief waren in de landbouw, alsook een aantal winkeliers. Er bevond zich ook een bierbrouwerij. De middenstandsbedrijven concentreerden zich in het oosten van het dorp, in de zogenaamde Klontjebuurt. Men vermaakte zich in die tijd met kermis, veekeuringen, tentoonstellingen, met als hoogtepunt de paardenharddraverijen.
 Na de oorlog ontstond een nieuwe kern met veel nieuwbouw, terwijl het winkelbestand steeds verder achteruit ging. De recreatie wint momenteel wat aan betekenis.
 In het dorp staat de monumentale korenmolen De Korenbloem.
 Zie ook
 Lijst van rijksmonumenten in Vriescheloo
 Oude kaarten
 Generale kaart van het karspel Bellingwolde bevattende het geheele ontwerp om door het plaatsen van molens en het leggen van de nodige afsluit dijken, 1828.
 Externe links
 Werkgroep Oud Bellingwedde (HIstorische Vereniging Westerwolde): Vriescheloo
 Evert Baptist: Vriescheloo (muzieknummer, 3013)
 Literatuur
 H.A. Groenendijk, 'Dollartflucht oder allmähliche Siedlungsverschiebung? Ein Steinhaus und Wirtschaftsspuren im überschlickten Moor bei Vriescheloo (Gem. Bellingwedde, Prov. Groningen)', in: Palaeohistoria 31 (1989, verschenen 1992), p. 267-305
 P. Harkema en M.H. Panman, Bellingwedde. Gemeentebeschrijving regio Oldambt/Westerwolde, Groningen z.j. (ca. 1991)
 J.S.A. Huizing, Boerderijen in het kerspel Vriescheloo, Zuidlaren 2002
 Vriescheloo. 150 jaar openbaar onderwijs in vriescheloo 1834-1984, z.pl., z.j
 C.J. Wegman en R.M.A. Wegman, Westerwolders en hun woningbezit van 1568 tot 1829: het kerspel Vriescheloo, het dorp Vriescheloo en het gehucht Lutjeloo, Wierden 2006
 Plaats in Groningen


text:
 Avis juridique important
 |
 52004PC0442
 Proposta de Regulamento do Conselho que altera o Regulamento no 131/2004 relativo a certas medidas restritivas aplicáveis ao Sudão /* COM/2004/0442 final */
 Proposta de REGULAMENTO DO CONSELHO que altera o Regulamento no 131/2004 relativo a certas medidas restritivas aplicáveis ao Sudão(apresentada pela Comissão)EXPOSIÇÃO DOS MOTIVOS(1) A Posição Comum 2004/31/PESC de 9 de Janeiro de 2004 prevê a imposição de um embargo à exportação de armas, munições e equipamento militar para o Sudão, incluindo a proibição de prestação de assistência técnica e financeira relacionada com actividades militares no Sudão. A proibição de prestação de assistência técnica e financeira relacionada com actividades militares é implementada a nível comunitário pelo Regulamento (CE) no 131/2002 do Conselho, de 26 de Janeiro de 2004.(2) Tendo em conta os recentes acontecimentos no Sudão e na região, incluindo a assinatura a 8 de Abril de um Acordo de cessar-fogo humanitário relativamente ao conflito em Darfur e tendo em conta a prevista instalação no Sudão de uma Comissão para o Cessar-fogo liderada pela União Africana, a UE deseja apoiar os esforços específicos com o intuito de promover uma paz duradoura e a reconciliação no Sudão.(3) Por conseguinte, o Conselho adoptou a Posição Comum 2004/...../PESC de ....., que prevê uma isenção adicional ao embargo relativamente à Comissão para o Cessar-fogo liderada pela União Africana. Certas isenções relacionadas com o embargo a determinada tipo de assistência e a serviços relacionados com actividades militares e à assistência financeira ao fornecimento de armas e à assistência técnica relacionada, que recai sob o âmbito de aplicação do Tratado. A Comissão propõe, portanto, alterar o Regulamento (CE) no 131/2002 do Conselho para o pôr em conformidade com a Posição Comum.Proposta de REGULAMENTO DO CONSELHO que altera o Regulamento no 131/2004 relativo a certas medidas restritivas aplicáveis ao SudãoO CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia e, nomeadamente, os seus artigos 60o e 301o,Tendo em conta a Posição Comum 2004/.../PESC que altera a Posição Comum relativa à imposição de um embargo à exportação de armas, munições e equipamento militar para o Sudão [1],[1] JO L [...] de [...], p. [...].Tendo em conta a proposta da Comissão [2],[2] JO C [...] de [...], p. [...].Considerando o seguinte:(1) A Posição Comum 2004/31/PESC de 9 de Janeiro de 2004 [3] prevê a imposição de um embargo à exportação de armas, munições e equipamento militar para o Sudão, incluindo a proibição de prestação de assistência técnica e financeira relacionada com actividades militares no Sudão. A proibição de prestação de assistência técnica e financeira relacionada com actividades militares é implementada a nível comunitário pelo Regulamento (CE) no 131/2002 do Conselho, de 26 de Janeiro de 2004 relativo a certas medidas restritivas aplicáveis ao Sudão [4].[3] JO L 6 de 10.1.2004, p. 55.[4] JO L 21 de 28.1.2004, p. 1.(2) Tendo em conta os recentes acontecimentos no Sudão e na região, incluindo a assinatura a 8 de Abril de um Acordo de cessar-fogo humanitário relativamente ao conflito em Darfur e tendo em conta a prevista instalação no Sudão de uma Comissão para o Cessar-fogo liderada pela União Africana, a Posição Comum 2004/31/PESC foi alterada pela Posição Comum 2004/.../PESC que prevê uma isenção adicional ao embargo para operações de gestão de crises conduzidas pela União Africana.(3) A referida isenção também se aplica ao embargo a determinado tipo de assistência financeira e técnica, Por conseguinte o Regulamento (CE) no 131/2004 deverá ser alterado em conformidade.(4) A fim de garantir que a isenção produz efeitos o mais rapidamente possível, o presente regulamento deve entrar em vigor imediatamente e ser aplicado a partir da data de adopção da Posição Comum 2004/.../PESC,ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO:Artigo 1oO artigo 4o do Regulamento (CE) no 131/2004 passa a ter a seguinte redacção:"1. Em derrogação do disposto nos artigos 2o e 3o, as autoridades competentes dos Estados-Membros, referidas no anexo, podem autorizar o financiamento e a prestação de assistência financeira e de assistência técnica relacionados com:a) equipamento militar não letal destinado exclusivamente a ser utilizado para fins humanitários ou de protecção ou material destinado a programas de desenvolvimento institucional das Nações Unidas, da União Africana, da União Europeia e da Comunidade;b) material destinado a ser utilizado em operações de gestão de crises conduzidas pela União Europeia e pelas Nações Unidas;c) equipamento de desminagem e material destinado ser utilizado no âmbito de operações de desminagem;d) operações de gestão de crises conduzidas pela União Africana, incluindo material destinado a ser utilizado em tais operações.2. Não serão dadas autorizações relativas a actividades que já tiveram lugar.Artigo 2oO presente regulamento entra em vigor no dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia. É aplicável a partir de [...] de Junho de 2004.O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros.Feito em Bruxelas, em [...]Pelo ConselhoO Presidente


text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 31.10.2019.
 COM(2019) 564 final
 2019/0246(COD)
 Prijedlog
 UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
 o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1139 u pogledu uvođenja ograničenja kapaciteta za bakalar u istočnom Baltiku, prikupljanja podataka i kontrolnih mjera u Baltičkom moru te Uredbe (EU) br. 508/2014 u pogledu trajnog prestanka ribolovnih aktivnosti za flote koje love bakalar u istočnom Baltiku
 OBRAZLOŽENJE
 1.KONTEKST PRIJEDLOGA
 •Razlozi i ciljevi prijedloga
 Ekosustav u Baltičkome moru već je desetljećima u nestabilnom stanju. Međutim, znanstvenici su tek 2019. upozorili da okolišni uvjeti imaju znatno veći utjecaj na bakalar u istočnom Baltiku nego što je to ranije bilo procijenjeno. Stanje ekosustava sada uzrokuje nagli pad količine bakalara u istočnom Baltiku. Radi se o situaciji bez presedana jer stok bakalara u istočnom Baltiku jedini je stok u europskim vodama za koji ICES procjenjuje da ima prirodnu smrtnost zbog pritisaka povezanih s okolišem oko tri puta veću od smrtnosti zbog ribolova. Ni jedan drugi riblji stok u europskim vodama nije u takvoj situaciji. Oporavak stoka bakalara u istočnom Baltiku ne očekuje se prije 2024., čak ni uz potpuni prestanak ribolova.
 S obzirom na tu situaciju Komisija je, na temelju najboljih dostupnih znanstvenih mišljenja i u skladu s pravilima zajedničke ribarstvene politike i višegodišnjim planom za Baltičko more (dalje u tekstu: „višegodišnji plan za Baltik”), u srpnju 2019. donijela prve hitne mjere kojima se ribolov bakalara na istočnom Baltiku zabranjuje do kraja godine; i nadalje, Vijeće je u listopadu 2019. donijelo odluku o neophodnim i dosad nezabilježenim ribolovnim ograničenjima za 2020. Unatoč tome, oporavak se ne može očekivati još nekoliko godina. Te izvanredne mjere stoga će dovesti do viška kapaciteta flote i do ozbiljnih štetnih socioekonomskih posljedica za time pogođene obalne zajednice i poduzeća koja se bave ribolovom. Sektor ribarstva ključna je sastavnica gospodarskog života brojnih obalnih regija uz Baltičko more. Međutim, iskorištenost kvote za bakalar u istočnom Baltiku već je godinama relativno niska (ispod 60 %); iskorištenost je 2018. iznosila samo 40 %, a 2019. čak i manje, sve do sredine srpnja kada su se počele primjenjivati Komisijine hitne mjere (19 %). Relativno niska iskorištenost kvote već 2018. vjerojatno je bila prvi znak loše okolišne situacije i njezina velikog utjecaja na bakalar u istočnom Baltiku.
 Komisijina analiza pokazuje da segmenti flote s najvećom ovisnošću o istočnobaltičkom bakalaru obuhvaćaju više od 300 plovila, uglavnom koćarice i plovila s mrežama u Litvi, Latviji i Poljskoj te u manjoj mjeri u Danskoj. Od toga se samo manji dio čini dovoljno otpornim da preživi kratkoročnu, ali ne i srednjoročnu odnosno dugoročnu zabranu ribolova. Ostatak je ili već u lošem stanju, koje će se još pogoršati zbog zabrane ribolova, ili će se suočiti s potpunom erozijom profitabilnosti. Ti su segmenti flote od velike socioekonomske važnosti i čine otprilike između 20 % i 50 % nacionalnih flota u Litvi, Latviji i Poljskoj, izraženo u ekvivalentima punog radnog vremena. S obzirom na potpunu zabranu usmjerenog ribolova bakalara na istočnom Baltiku i znatno smanjenje za ostale stokove dogovoreno u je Vijeću 14. i 15. listopada 2019., plovila i segmenti flote koji su najviše pogođeni zabranom ciljanog ribolova bakalara na istočnom Baltiku neće svi moći preusmjeriti svoje ribolovne aktivnosti na druge vrste. Zabrana će imati znatne posljedice za flote za ribolov bakalara na istočnom Baltiku i vrlo se negativno odraziti na određene regije i obalne zajednice. Na temelju toga i uzimajući u obzir tekuće razgovore s državama članicama o snažnom negativnom utjecaju te situacije na sektor ribarstva i činjenicu da dionici ne mogu sami ublažiti te nepovoljne posljedice, Komisija je zaključila da su za sektor ribarstva neophodne izvanredne mjere. Izvanredne mjere sastoje se od uvođenja gornje granice kapaciteta za države članice na Baltičkome moru čije su flote pogođene nepovoljnom situacijom istočnobaltičkog bakalara i uvođenja režima smanjenja kapaciteta za flote koje su prije lovile bakalar na istočnom Baltiku.
 Europski fond za pomorstvo i ribarstvo (dalje u tekstu „EFPR”) uspostavljen Uredbom (EU) br. 508/2014 Europskog parlamenta i Vijeća fond je za pomorsku i ribarstvenu politiku EU-a za razdoblje 2014. – 2020. Riječ je o jednom od pet europskih strukturnih i investicijskih (ESI) fondova koji se međusobno nadopunjuju i kojima se u Europi nastoji promicati rast i oporavak utemeljen na zapošljavanju. Fond služi za pomoć ribarima pri prijelazu na održivo ribarstvo, podupiranje obalnih zajednica u diversifikaciji gospodarstva i financiranje projekata kojima se otvaraju nova radna mjesta i poboljšava kvaliteta života na europskim obalama.
 Iz tog bi se fonda stoga državama članicama pogođenima izvanrednom situacijom istočnobaltičkog bakalara trebala pružiti mogućnost dodjele financijske potpore za postizanje i održavanje ravnoteže između kapaciteta flote i ribolovnih mogućnosti tako da financijska potpora za trajni prestanak ribolovnih aktivnosti uništenjem ribolovnih plovila bude prihvatljiva u okviru EFPR-a za razdoblje 2014. – 2020. Ta se potpora dodjeljivala do kraja 2017. (i nedavno je uvrštena u višegodišnji plan za zapadno Sredozemno more). Uvođenje povlačenja iz ribolova uništenjem ribolovnih plovila nepredviđena je mjera koja je uvedena kao odgovor na izuzetnu situaciju bakalara u istočnom Baltiku. Fond bi stoga trebao omogućiti dodatnu fleksibilnost u toj izuzetnoj situaciji tako što bi istim državama članicama omogućio da, svaka unutar svoje financijske omotnice, raspoloživa odobrena sredstva za skladištenje i integriranu pomorsku politiku preusmjere prema trajnom prestanku ribolovnih aktivnosti kako bi se pojačala potpora za uništenje plovila, a bez negativnog utjecaja na ostale ciljeve ZRP-a i provedbu EFPR-a. Stoga je cilj ovog prijedloga održivo upravljanje ribljim stokovima u Baltičkome moru smanjenjem suvišnih kapaciteta flote za ribolov bakalara na istočnom Baltiku.
 Osim toga, države članice i Komisija dijele stajalište da je potrebno hitno djelovati kako bi se uklonili temeljni uzroci te kritične ekološke i društvene situacije. To podrazumijeva odlučnije suočavanje s ključnim pritiscima povezanima s okolišem na području Baltičkog mora koji sprječavaju oporavak istočnobaltičkog bakalara te smanjenje strukturne neravnoteže kapaciteta flota koje su prije bile usmjerene na ribolov bakalara na istočnom Baltiku. Ovim se prijedlogom stoga uvodi mogućnost pružanja javne potpore za trajni prestanak ribolovnih aktivnosti u obliku uništenja ribarskih plovila za ribare i gospodarske subjekte koji znatno ovise o ribolovu bakalara na istočnom Baltiku te na koje utječe zabrana ribolova bakalara na istočnom Baltiku.
 Kako bi se osigurala dosljednost strukturne prilagodbe flote na Baltičkom moru s ciljevima očuvanja utvrđenima u višegodišnjem planu upravljanja, potpora za trajni prestanak ribolovnih aktivnosti uništenjem ribolovnih plovila koja znatno ovise o bakalaru u istočnom Baltiku trebala bi biti strogo uvjetovana i povezana s postizanjem ciljeva prilagodbe i alatima definiranima u akcijskim planovima za neuravnotežene segmente.
 Naposljetku, trebalo bi uvesti dodatne kontrolne mjere i poboljšati prikupljanje relevantnih podataka.
 •Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području
 Prijedlog je u skladu s Komisijinim prijedlogom za sljedeći EFPR i s posljednjim višegodišnjim planom.
 •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije
 Potpora za uništenje plovila na Baltičkome moru trenutačno nije prihvatljiva za sufinanciranje u okviru postojeće uredbe o EFPR-u, ali je potrebna za učinkovitu provedbu najnovijeg višegodišnjeg plana.
 Uz to, potpora za trajni prestanak aktivnosti uništenjem plovila dodjeljivala se u okviru EFPR-a do kraja 2017. Potpora je nedavno uvedena za zapadno Sredozemno more (Uredba 2019/1022). Uz to, u Prijedlog Komisije za EFPR za razdoblje 2021. – 2027. ponovno je uključena potpora za trajni prestanak aktivnosti uništenjem plovila.
 Naposljetku, potpora za privremeni prestanak ribolovnih aktivnosti u Baltičkome moru već je odobrena u okviru važeće uredbe operativnim programima EFPR-a ((COM C(2019)6496).
 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST
 •Pravna osnova
 Članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).
 •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)
 Prijedlog je u isključivoj nadležnosti Unije kako je navedeno u članku 3. stavku 1. točki (d) UFEU-a. Stoga se načelo supsidijarnosti ne primjenjuje.
 •Proporcionalnost
 Prijedlog je u skladu s načelom proporcionalnosti iz sljedećih razloga:
 Zajednička ribarstvena politika jedna od zajedničkih politika. Jedan je od njezinih ciljeva osigurati dugoročnu ekološku održivost ribolovnih aktivnosti, ali i ostvariti gospodarske i društvene koristi te koristi za zapošljavanje. Na temelju najboljih dostupnih znanstvenih mišljenja Unija je donijela odluku o potrebnim, ali dosad nezabilježenim ribolovnim ograničenjima. To će dovesti do viška kapaciteta flote i do ozbiljnih štetnih socioekonomskih posljedica za obalne zajednice i poduzeća koja se bave ribolovom. Otvaranje mogućnosti prijave za financijsku potporu za trajni prestanak ribolovnih aktivnosti uništenjem plovila doprinijet će ublažavanju tih nepovoljnih socioekonomskih posljedica uz istodobno smanjenje kapaciteta flote i povezanog ribolovnog pritiska na stok bakalara u istočnom Baltiku.
 •Odabir instrumenta
 Predloženi instrument: izmjena Uredbe.
 Riječ je o prijedlogu za upravljanje ribarstvom koji se temelji na članku 43. stavku 2. UFEU-a.
 3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA
 •Ex post evaluacija/provjera primjerenosti postojećeg zakonodavstva
 Nije primjenjivo zbog iznimne prirode događaja zbog kojeg se donosi ovaj Prijedlog.
 •Savjetovanja s dionicima
 U kontekstu pripreme i pregovora o odgovarajućoj uredbi, provedeno je savjetovanje s državama članicama i relevantnim dionicima, prije svega Savjetodavnim vijećem za Baltičko more, o ribolovnim mogućnostima za Baltičko more za 2020. Brojni dionici u ribarstvu i predstavnici država članica upozorili su na izazove koji proizlaze iz suvišnih kapaciteta flote i na ozbiljne štetne socioekonomske posljedice za pogođene obalne zajednice i poduzeća koja se bave ribolovom. Svi gospodarski subjekti, dionici i države članice o kojima se radi naglasili su potrebu za strukturnim rješavanjem situacije suvišnih flota pružanjem financijske potpore za postizanje i održavanje ravnoteže između kapaciteta flote i ribolovnih mogućnosti. U tu su svrhu zatražili da financijska potpora Europske unije za trajni prestanak ribolovnih aktivnosti uništenjem ribarskih plovila bude prihvatljiva u okviru EFPR-a za razdoblje 2014. – 2020.
 •Prikupljanje i primjena stručnih znanja
 Unija svake godine od Međunarodnog vijeća za istraživanje mora (ICES) traži znanstveno mišljenje o stanju važnih ribljih stokova u Baltičkome moru. Iz mišljenja ICES-a vidljivo je da će naglo smanjenje količine bakalara u istočnom Baltiku vjerojatno ostati problem u narednim godinama.
 •Procjena učinka
 Provedena je procjena učinka prijedloga Komisije o Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo za razdoblje 2021. – 2027. U njoj su utvrđeni i objašnjeni glavni izazovi i problemi koje treba obuhvatiti budućim programom na temelju nalaza i evaluacija prethodnih programskih razdoblja, novih političkih prioriteta i novih problema za koje je potrebno djelovanje Unije. Zaključeno je da politika mora biti usmjerenija kako bi se na bolji način pristupilo rješavanju problema viška kapaciteta i prelova u onim segmentima ribarskih flota EU-a koje i dalje love stokove na neodrživim razinama. Komisija stoga predlaže potporu za trajni prestanak ribolovnih aktivnosti za sljedeće programsko razdoblje EFPR-a pod strogim uvjetima kako bi se osigurala usmjerenost te potpore na postizanje ravnoteže između ribolovnog kapaciteta i dostupnih ribolovnih mogućnosti. Suzakonodavci trenutačno raspravljaju o tom prijedlogu. S obzirom na iznimnu situaciju bakalara u istočnome Baltiku i ribolova ovisnog o tom stoku, opcija politike trajnog prestanka ribolovnih aktivnosti uništenjem ribolovnih plovila stoga je najbolja opcija. Nisu dostupne materijalno i pravno različite mogućnosti politike osim one koja je predložena.
 •Primjerenost propisa i pojednostavljivanje
 Nije primjenjivo.
 •Temeljna prava
 Ovim se Prijedlogom ne utječe na zaštitu temeljnih prava.
 4.UTJECAJ NA PRORAČUN
 Predlaže se da potpora za trajni prestanak ribolovnih aktivnosti uništenjem ribolovnih plovila bude prihvatljiva u okviru trenutačnog EFPR-a. S tim povezana sredstva EU-a dodjeljuju se u skladu s operativnim programima EFPR-a za razdoblje 2014. – 2020. i odgovarajućim financijskim sredstvima EFPR-a dodijeljenima državama članicama.
 Predložena izmjena ne obuhvaća izmjene godišnjih gornjih granica za preuzete obveze i plaćanja iz višegodišnjeg financijskog okvira, koje su utvrđene u Prilogu I. Uredbi (EU) br. 1311/2013
 1
 . Prijedlog se može sastojati od pojačanog financiranja na početku proračunskog razdoblja odobrenim sredstvima za plaćanje te ne utječe na proračun za programsko razdoblje.
 5.OSTALI DIJELOVI
 •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja
 Nije primjenjivo.
 2019/0246 (COD)
 Prijedlog
 UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
 o izmjeni Uredbe (EU) 2016/1139 u pogledu uvođenja ograničenja kapaciteta za bakalar u istočnom Baltiku, prikupljanja podataka i kontrolnih mjera u Baltičkom moru te Uredbe (EU) br. 508/2014 u pogledu trajnog prestanka ribolovnih aktivnosti za flote koje love bakalar u istočnom Baltiku
 EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 43. stavak 2.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
 nakon savjetovanja s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom
 2
 ,
 u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,
 budući da:
 (1)Članak 3. stavak 3. Uredbe (EU) 2016/1139 Europskog parlamenta i Vijeća
 3
 obvezuje na provedbu pristupa upravljanju ribarstvom temeljenog na ekosustavu kako bi se negativni utjecaji ribarskih aktivnosti na morski ekološki sustav sveli na najmanju mjeru. Plan mora biti u skladu sa zakonodavstvom Unije u području zaštite okoliša, konkretno s ciljem postizanja dobrog stanja okoliša do 2020. kako je utvrđeno u članku 1. stavku 1. Direktive 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća
 4
 .
 (2)Prema znanstvenoj procjeni Međunarodnog vijeća za istraživanje mora (ICES) mnoge vrste i staništa Baltičkog mora nisu u dobrom stanju. Godišnji unos hranjivih tvari i dalje premašuje regionalno dogovorene ciljeve za područje središnjeg Baltičkog mora, Arhipelaško more i Finski zaljev. Koncentracije hranjivih tvari i dalje su relativno visoke a opseg dubokomorskih područja s nedovoljnom količinom kisika ili bez njega velik. Razine kontaminanata i dalje su povećane u usporedbi s većinom europskih mora. Ta ekološka situacija utječe na funkcioniranje prehrambene mreže, smanjuje izdržljivost i otpornost na daljnje promjene u okolišu te smanjuje izglede za socioekonomske koristi, uključujući ribolovne mogućnosti.
 (3)Sve lošije stanje stoka bakalara u istočnom Baltiku (Gadus morhua) povezano je s tom situacijom. Prema mišljenju ICES-a, stok ima neodrživo nisku biomasu zbog sve manje regrutacije, okolišnih čimbenika i promjena u ekosustavu, što u kombinaciji dovodi do visoke prirodne smrtnosti (otprilike tri puta veća od ribolovne smrtnosti) i prekomjerne ribolovne smrtnosti s obzirom na status stoka. Biomasa bakalara komercijalne veličine trenutačno je na najnižoj razini zabilježenoj od 1950-ih. Nadalje, prema procjeni ICES-a biomasa stoka u mrijestu srednjoročno (2024.) će ostati ispod referentne točke održivosti čak i uz potpuni prestanak ribolova. ICES stoga u svojim savjetima o stokovima za 2020. preporučuje prestanak ribolova.
 (4)U višegodišnjem planu za Baltik utvrđeno je da se, ako znanstveno mišljenje pokazuje da je neki stok u opasnosti, moraju poduzeti zaštitne mjere, uključujući smanjenje ribolovnih mogućnosti i posebne mjere očuvanja, te da bi te mjere trebalo dopuniti svim drugim odgovarajućim mjerama. Korektivne mjere mogu uključivati obustavu ciljanog ribolova za dotični stok i odgovarajuće smanjenje ribolovnih mogućnosti. U skladu s člankom 5. stavkom 4. Uredbe (EU) 2016/1139, izbor mjera provodi se u skladu s prirodom, ozbiljnošću, trajanjem i ponavljanjem stanja.
 (5)Na temelju procjene stoka bakalara u istočnom Baltiku Komisija je donijela Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2019/1248
 5
 , kojom se do 31. prosinca 2019. zabranjuje ribolov bakalara u pododjeljcima ICES-a 24 – 26.
 (6)Vijeće je 15. listopada 2019. donijelo politički dogovor o ribolovnim mogućnostima za 2020. u Baltičkom moru. Taj dogovor uključuje nužno i dosad nezabilježeno smanjenje ribolovnih mogućnosti za bakalar u istočnom Baltiku od 92 % za 2020. u odnosu na 2019. te ograničavanje uporabe tog TAC-a samo na usputne ulove. Stoga nije dopušten ciljani ribolov tog stoka. Budući da je u podzoni ICES-a 24 prisutan uglavnom bakalar iz istočnog Baltika, upotreba TAC-a za bakalar iz zapadnog Baltika u podzoni 24 također je ograničena na usputni ulov bakalara iz istočnog Baltika.
 (7)Ribolovne flote koje su do sada ovisile o bakalaru u istočnom Baltiku nemaju mogućnost loviti druge stokove kao alternativu. Procjenjuje se da bi nadoknađivanje ekonomskih gubitaka uzrokovanih zabranom ribolova bakalara u istočnom Baltiku zahtijevalo dodatne ulove alternativnih vrsta od oko 20 000 tona. Međutim, Vijeće je dogovorilo i znatna smanjenja za ostale stokove, prije svega smanjenje od 65 % za stok haringe u zapadnom Baltiku, 60 % za bakalara u zapadnom Baltiku, 32 % za iverka zlatopjega, 27 % za haringu u Botničkom zaljevu i 22 % za papalinu.
 (8)Komisijina analiza pokazuje da segmenti flote s najvećom ovisnošću o bakalaru u istočnom Baltiku obuhvaćaju više od 300 plovila, uglavnom koćarice i plovila s mrežama u Litvi, Latviji i Poljskoj te u manjoj mjeri u Danskoj. Ti su segmenti flote od velike socioekonomske važnosti i čine otprilike između 20 % i 50 % nacionalnih flota u Litvi, Latviji i Poljskoj, izraženo u ekvivalentima punog radnog vremena. Samo se manji dio čini dovoljno otpornim da preživi kratkoročnu, ali ne i srednjoročnu odnosno dugoročnu zabranu. Ostatak je ili već u lošem stanju, koje će se još pogoršati zbog zabrane ribolova, ili će se suočiti s potpunom erozijom profitabilnosti. Naime, iskorištenost kvote za bakalar u istočnom Baltiku već je dugi niz godina ispod 60 %, u 2018. je pala na 40 % a u 2019. je do početka hitnih mjera Komisije sredinom srpnja bila još i niža (19 %), što odražava biološki problem s tim ribolovom. S obzirom na to da se za bakalar u istočnom Baltiku ne očekuje oporavak do zdravih razina čak ni srednjoročno, dugotrajna strukturna neravnoteža tih segmenata flote bit će trajna, što opravdava restrukturiranje flote.
 (9)Restrukturiranje flote treba se provesti u skladu s člankom 22. Uredbe (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
 6
 , kojim se od država članica zahtijeva da postupno donose mjere za prilagodbu ribolovnog kapaciteta svojih flota svojim ribolovnim mogućnostima, uzimajući u obzir trendove i na temelju najboljeg znanstvenog savjeta, s ciljem postizanja stabilne i trajne ravnoteže među njima. Kako bi se postigao taj cilj, države članice do 31. svibnja svake godine šalju Komisiji izvješće o ravnoteži između ribolovnih kapaciteta njihovih flota i njihovih ribolovnih mogućnosti. Ako procjena jasno pokaže da ribolovni kapacitet i ribolovne mogućnosti nisu učinkovito uravnoteženi, država članica priprema i uključuje u svoje izvješće akcijski plan za svaki segment flote u kojemu se pojavljuje prekomjerni kapacitet. S obzirom na to da je savjet ICES-a o pogoršanju stanja bakalara u istočnom Baltiku objavljen 29. svibnja 2019., u postojećim izvješćima o ravnoteži između ribolovnog kapaciteta i ribolovnih mogućnosti nije bilo moguće uzeti u obzir te nove podatke o teškom stanju bakalara u istočnom Baltiku i posljedičnoj prekapacitiranosti u flotama koje su ciljano lovile taj stok. Države članice trebale bi tematizirati taj višak kapaciteta u sljedećim izvješćima o ravnoteži između flota i ribolovnih mogućnosti što je prije moguće, a najkasnije do 31. svibnja 2020.
 (10)U svojoj političkoj deklaraciji od 15. listopada 2019. pogođene države članice izjavljuju da će, ako je potrebno smanjenje kapaciteta flote i prevladavanje štetnih socioekonomskih posljedica propadanja ribarstva, Komisiji predstaviti akcijski plan u skladu s člankom 22. Uredbe (EU) br. 1380/2013. Države članice također priznaju da je, s obzirom na potrebu smanjenja kapaciteta flote, važno izbjeći javne potpore za ulaganja u dodatne ribolovne kapacitete.
 (11)Prema mišljenju ICES-a objavljenom 29. svibnja 2019., otprilike 70 % iskrcaja bakalara u podzonama 24 – 28 ulovljeno je koćaricama s ugrađenim izlaznim okom BACOMA od 120 mm ili T90, a 15 % iskrcaja bakalara ulovljeno je mrežama stajaćicama veličine oka mrežnog tega od 110 mm do 156 mm. Općenito se smatra da ti metieri ciljaju na bakalar te je najmanja veličina oka mrežnog tega za njih utvrđena u Uredbi (EU) 2019/1241 Europskog parlamenta i Vijeća
 7
 . Udjeli ostalih metiera s popisa15 najznačajnijih u pogledu količine iskrcaja bakalara bili su manji od 5 % ukupnog iskrcaja bakalara. Važno je osigurati da se razine kapaciteta flota za ribolov bakalara u istočnom Baltiku ne povećaju te da trajni prestanak ribolovnih aktivnosti postignut s pomoću javnih sredstava dovede do učinkovitog smanjenja kapaciteta flote. U cilju obnove stoka bakalara u istočnom Baltiku kapacitete tih dvaju segmenata flote trebalo bi ograničiti na kapacitet plovila aktivnih u godinama neposredno prije primjene hitnih mjera, tj. u 2017. i 2018., odnosno smanjiti kad se s plovila povuku s pomoću javne potpore.
 (12)Gornje granice kapaciteta za stok bakalara u istočnom Baltiku trebale bi se primjenjivati dodatno uz mjere utvrđene u članku 22. Uredbe (EU) br. 1380/2013. Tim bi se gornjim granicama kapacitet trebao ograničiti na najnoviju razinu kapaciteta aktivnih plovila, isključujući ona koja su u prethodnim godinama povučena bez javne potpore. Osim toga njima bi se trebalo osigurati da se plovila iz drugih segmenata flote ne mogu prebaciti u segment koji lovi bakalar na istočnom Baltiku. Kako bi se zajamčilo poštovanje gornjih granica kapaciteta, države članice trebale bi izvijestiti Komisiju o početnoj gornjoj granici i svim eventualnim izmjenama te gornje granice.
 (13)S obzirom na ozbiljno stanje stokova bakalara u istočnom Baltiku, trebalo bi uvesti dodatne mjere za kontrolu ribolovnih aktivnosti usmjerenih na bakalar u istočnom Baltiku. Granična količina iznad koje je ribarsko plovilo dužno iskrcati svoj ulov na određenom mjestu trebala bi biti smanjena na 250 kg. Nadalje, zapovjednici ribarskih plovila koja imaju kvote za bakalar i love na područjima gdje je istočnobaltički bakalar prisutan moraju omogućiti nadzornim tijelima države članice kontrolu njihove ribolovne aktivnosti u bilo kojem trenutku.
 (14)ICES je objavio analitičku procjenu bakalara u istočnom Baltiku, ali u tom izvješću, zbog nedostatka potrebnih podataka, nedostaju rasponi ribolovne smrtnosti i razne referentne točke. Stoga je potrebno poboljšati prikupljanje podataka tako što će se osigurati da na plovilima koja love bakalar na istočnom Baltiku prisutnost promatrača na moru iznosi najmanje 20 %.
 (15)Europski fond za pomorstvo i ribarstvo („EFPR”), osnovan Uredbom (EU) br. 508/2014 Europskog parlamenta i Vijeća
 8
 , odredio je, kao instrument za smanjenje utvrđenog strukturnog viška kapaciteta, trajni prestanak ribolovnih aktivnosti do 31. prosinca 2017. Ako su države članice utvrdile strukturnu neravnotežu, akcijski plan koji je iz toga proizišao na temelju članka 22. Uredbe (EU) br. 1380/2013 omogućio im je uvođenje trajnog prestanka ribolovnih aktivnosti kao način postizanja ciljeva akcijskog plana.
 (16)Kako bi se ublažili nepovoljni ekonomski učinci uzrokovani izuzetnom i trajnom okolišnom situacijom u Baltičkom moru i iz toga proizašlim znatnim smanjenjima ribolovnih mogućnosti te s obzirom na posebne mjere predviđene u višegodišnjem planu za Baltičko more, javna potpora za trajni prestanak ribolovnih aktivnosti uništenjem ribarskih plovila trebala bi državama članicama omogućiti da ispune ciljeve iz svojih akcijskih planova u skladu s člankom 22. Uredbe (EU) br. 1380/2013 i smanje sve utvrđene strukturne neravnoteže u segmentima ribolova obuhvaćenima višegodišnjim planom za Baltičko more. Uredbu (EU) br. 508/2014 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti kako bi se ponovno uvela potpora za trajni prestanak ribolovnih aktivnosti za plovila koja u znatnoj mjeri ovise o bakalaru u istočnom Baltiku.
 (17)Kako bi se osigurala dosljednost strukturne prilagodbe flote na Baltičkom moru s ciljevima očuvanja utvrđenima u višegodišnjem planu upravljanja, potpora za trajni prestanak ribolovnih aktivnosti uništenjem ribarskih plovila koja u znatnoj mjeri ovise o bakalaru u istočnom Baltiku trebala bi biti strogo uvjetovana i povezana s postizanjem ciljeva prilagodbe i instrumentima definiranima u akcijskim planovima za neuravnotežene segmente.
 (18)S obzirom na krhki ekosustav u Baltičkome moru, potpora za trajni prestanak ribolovnih aktivnosti ne bi se trebala odobravati za prilagodbu ribarskih plovila za druge aktivnosti osim komercijalnog ribolova, primjerice za rekreativni ribolov, koje bi mogle imati štetan utjecaj na ekosustav. Stoga bi takvu potporu trebalo odobravati samo za uništenje ribarskih plovila.
 (19)Uvođenje potpore za uništenje izvanredna je mjera uvedena kao odgovor na izvanrednu situaciju. Komisija ne može osigurati dodatna javna sredstva za trajni prestanak ribolovnih aktivnosti koja nadilaze omotnicu EFPR-a dogovorenu za svaku državu članicu. Međutim, dodatna fleksibilnost u okviru omotnice EFPR-a dogovorene za svaku državu članicu omogućila bi baltičkim državama članicama koje su trajni prestanak utvrdile kao instrument za smanjenje strukturnog viška kapaciteta svojih flota za ribolov bakalara na istočnom Baltiku da se suoče s izvanrednom situacijom bez ugrožavanja drugih važnih prioriteta EFPR-a, posebno onih koje se odnose na održivi razvoj ribarstva, akvakulture i ribarstvenih područja navedenih u članku 13. stavku 2. Uredbe (EU) br. 508/2014. Reprogramiranje kategorija iz članka 13. stavaka 6. i 7. Uredbe (EU) br. 508/2014 za trajni prestanak smatra se učinkovitim omogućavanjem takve fleksibilnosti.
 (20)U članku 22. stavku 6. Uredbe (EU) br. 1380/2013 navedeno je da se ribolovni kapacitet koji odgovara ribarskim plovilima povučenima korištenjem javne pomoći ne smije nadomjestiti. Nadalje, u skladu s člankom 23. stavkom 1. te Uredbe, ulazak novog kapaciteta u flotu, bez javne potpore, kompenzira se prethodnim povlačenjem kapaciteta, bez javne potpore, najmanje istog iznosa.
 (21)S obzirom na lošu gospodarsku situaciju ribarskih plovila Unije koja u znatnoj mjeri ovise o bakalaru u istočnom Baltiku i potrebu da potpora bude dostupna u okviru EFPR-a za trajnu obustavu ribolovnih aktivnosti tih plovila, smatralo se primjerenim predvidjeti iznimku od razdoblja od osam tjedana iz članka 4. Protokola br. 1. o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji, koji je priložen UEU-u, Ugovoru o funkcioniranju Europske unije i Ugovoru o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,
 DONIJELI SU OVU UREDBU:
 Članak 1.
 Izmjena Uredbe (EU) 2016/1139
 Uredba (EU) 2016/1139 mijenja se kako slijedi:
 1.Umeće se sljedeće poglavlje VI.A:
 POGLAVLJE VI.A
 Gornje granice kapaciteta
 Članak 8.a
 Smanjenje kapaciteta za bakalar u istočnom Baltiku
 1.Ukupni kapacitet svake države članice za plovila koja obavljaju ribolov u podzonama ICES-a 24 – 32 opremljena kategorijama alata navedenima u stavku 2. ne smije premašiti kapacitet plovilâ koja su na dan [...]
 9
 bila u registru ribarske flote Unije a bila su aktivna u 2017. i 2018. u tim podzonama i za tu državu članicu. Države članice obavješćuju Komisiju o kapacitetima i njihovim izračunima najkasnije do [...]
 10
 .
 2.Stavak 1. primjenjuje se na plovila opremljena sljedećim kategorijama alata:
 (a)povlačni alat veličine oka mrežnog tega od najmanje 120 mm izrađenog od T90 ili od najmanje 105 mm s ugrađenim izlaznim okom BACOMA od 120 mm.
 (b)statične mreže veličine oka mrežnog tega od najmanje 110 mm, a najviše 156 mm.
 3.Ukupni kapacitet države članice koja provodi mjere trajnog prestanka u skladu s člankom 34. stavkom 4. točkom (b) Uredbe br. 508/2014 smanjuje se za kapacitet plovila koja su povučena uz pomoć javne potpore u skladu s postupkom iz članka 22. stavka 4. Uredbe br. 1380/2013.
 4.Države članice izvješćuju Komisiju o svakom smanjenju ukupnog kapaciteta u izvješćima koja se podnose u skladu s člankom 22. stavkom 4. te uredbe.”
 2.U članku 14. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:
 „(a) 250 kilograma bakalara;”.
 3.Dodaje se sljedeći članak 14.a:
 „Članak 14.a
 Kontrola ulova bakalara
 Zapovjednici ribarskih plovila kojima su dodijeljene ribolovne mogućnosti za bakalar u Baltičkom moru, a obavljaju ribolov u podzoni ICES-a 24 na područjima udaljenima više od šest nautičkih milja od polaznih crta ili u podzonama 25 – 32 omogućuju nadzornim tijelima države članice kontrolu svoje ribolovne aktivnosti u bilo kojem trenutku. U tu svrhu ta ribarska plovila moraju biti opremljena sustavom za praćenje plovila (VMS) ili drugim ekvivalentnim elektroničkim sustavom za praćenje koji je certificiralo kontrolno tijelo.”
 4.Umeće se sljedeće poglavlje:
 „POGLAVLJE VIII.A
 PRIKUPLJANJE PODATAKA
 Članak 14.b
 Prisutnost promatrača
 Na plovilima Unije kojima su dodijeljene ribolovne mogućnosti za bakalar u podzonama ICES-a 24 – 32 prisutnost promatrača na moru iznosi najmanje 20 %”.
 Članak 2.
 Izmjena Uredbe (EU) 508/2014
 Uredba (EU) 508/2014 mijenja se kako slijedi:
 1.U članku 13. dodaje se sljedeći stavak:
 „10. Države članice imaju mogućnost, u cilju potpore mjerama iz članka 34. stavka 4. točke (b), premašiti iznos utvrđen u stavku 2. i ići ispod iznosa utvrđenih u stavcima 6. i 7.”.
 2.Članak 34. stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:
 „4. Potpora iz ovog članka može se dodijeliti do 31. prosinca 2017., osim ako se ne donesu mjere trajnog prestanka kako bi se ostvarili ciljevi sljedećih višegodišnjih planova:
 (a)višegodišnji plan za očuvanje i održivo iskorištavanje pridnenih stokova u zapadnom Sredozemnome moru utvrđen Uredbom (EU) 2019/1022 Europskog parlamenta i Vijeća *;
 (b)višegodišnji plan za stokove bakalara, haringe i papaline u Baltičkome moru i ribarstvo koje iskorištava te stokove, utvrđen Uredbom (EU) 2016/1139 Europskog parlamenta i Vijeća*, za plovila u okviru ukupnog ograničenja kapaciteta za bakalara u istočnom Baltiku kako je utvrđeno u članku 8.a stavku 2. Uredbe (EU) br. 2016/1139.”
 _______________________________________________________________
 *
 Uredba (EU) 2019/1022 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o uspostavi višegodišnjeg plana za ribarstvo koje iskorištava pridnene stokove u zapadnom Sredozemnome moru i izmjeni Uredbe (EU) br. 508/2014, (SL L 172, 26.6.2019., str. 1.)
 *
 Uredba (EU) 2016/1139 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. srpnja 2016. o utvrđivanju višegodišnjeg plana za stokove bakalara, haringe i papaline u Baltičkom moru i za ribarstvo koje iskorištava te stokove, o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 2187/2005 i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1098/2007 (SL L 191, 15.7.2016., str. 1.).
 3.Članak 34. (4.a) zamjenjuje se sljedećim:
 „4.a Rashodi koji se odnose na mjere trajnog prestanka donesene radi postizanja ciljeva Uredbe (EU) 2019/1022 prihvatljivi su od 16. srpnja 2019.
 Rashodi koji se odnose na mjere trajnog prestanka donesene radi postizanja ciljeva Uredbe (EU) 2016/1139, posebno njezina članka 8.a., prihvatljivi su za potporu iz EFPR-a od [... ]
 11
 .”.
 4.U članku 34. dodaju se sljedeći stavci:
 „4b. Potpora iz stavka 4. točke(b) ne dodjeljuje se ako procjena ravnoteže između ribolovnog kapaciteta i ribolovnih mogućnosti u zadnjem izvješću iz članka 22. stavka 2. Uredbe (EU) br. 1380/2013 za segment flote kojem pripadaju dotična ribarska plovila nije izrađena na temelju bioloških i gospodarskih pokazatelja te pokazatelja o upotrebi plovila utvrđenih u zajedničkim smjernicama iz te uredbe.
 4c. Potpora iz stavka 4. točke (b) dodjeljuje se samo ako su ciljevi prilagodbe i instrumenti utvrđeni u skladu s člankom 22. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1380/2013 za segmente flote koji obuhvaćaju plovila iz članka 8.a stavka 2. Uredbe (EU) br. 2016/1139 te ako se ti ciljevi i alati odnose na trajno povlačenje ribolovnog kapaciteta.”
 5.Članak 34. stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:
 „6. Odstupajući od stavka 1., potpora se može odobriti za trajni prestanak ribolovnih aktivnosti bez uništavanja, pod uvjetom da se plovila prilagođavaju za aktivnosti koje ne uključuju komercijalni ribolov. To se odstupanje ne primjenjuje na potporu dodijeljenu u skladu sa stavkom 4. točkom (b).”.
 Članak 3.
 Stupanje na snagu
 Ova Uredba stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
 Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
 Sastavljeno u Bruxellesu,
 Za Europski parlament
 Za Vijeće
 Predsjednik
 Predsjednik
 (1)
 Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014.–2020. (SL L 347, 20.12.2013., str. 884.).
 (2)
 SL C , , str. .
 (3)
 Uredba (EU) 2016/1139 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. srpnja 2016. o utvrđivanju višegodišnjeg plana za stokove bakalara, haringe i papaline u Baltičkom moru i za ribarstvo koje iskorištava te stokove, o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 2187/2005 i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1098/2007 (SL L 191, 15.7.2016., str. 1.).
 (4)
 Direktiva 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o uspostavljanju okvira za djelovanje Zajednice u području politike morskog okoliša (Okvirna direktiva o pomorskoj strategiji) (SL L 164, 25.6.2008., str. 19.).
 (5)
 Provedbena uredba Komisije (EU) 2019/1248 оd 22. srpnja 2019. o utvrđivanju mjera za ublažavanje ozbiljne ugroze očuvanja stoka bakalara u istočnom Baltiku (Gadus morhua) (SL L 195, 23.7.2019., str. 2).
 (6)
 Uredba (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o Zajedničkoj ribarstvenoj politici te o izmjeni Uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i 1224/2009 i stavljanju izvan snage Uredaba Vijeća (EZ) br. 2371/2002 i 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EC (SL L 354, 28.12.2013, str. 22).
 (7)
 Uredba (EU) 2019/1241 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o očuvanju ribolovnih resursa i zaštiti morskih ekosustava putem tehničkih mjera, o izmjeni uredbi Vijeća (EZ) br. 1967/2006, (EZ) br. 1224/2009 i uredbi (EU) br. 1380/2013, (EU) 2016/1139, (EU) 2018/973, (EU) 2019/472 i (EU) 2019/1022 Europskog parlamenta i Vijeća te o stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EZ) br. 894/97, (EZ) br. 850/98, (EZ) br. 2549/2000, (EZ) br. 254/2002, (EZ) br. 812/2004 i (EZ) br. 2187/2005 (SL L 198, 25.7.2019, str. 105.).
 (8)
 Uredba (EU) br. 508/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i stavljanju izvan snage uredbi Vijeća (EZ) br. 2328/2003, (EZ) br. 861/2006, (EZ) br. 1198/2006 i (EZ) br. 791/2007 te Uredbe (EU) br. 1255/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 149, 20.5.2014., str. 1.).
 (9)
 Ured za publikacije: unijeti datum stupanja na snagu ove Uredbe
 (10)
 Ured za publikacije: unijeti datum mjesec dana od datuma stupanja na snagu ove Uredbe.
 (11)
 Ured za publikacije: unijeti datum od kojeg ova Uredba proizvodi učinke.