type: other

text:
Satzung – Migrafrica
 § 1 Nr. 1 Der Verein führt den Namen Verein für junge afrikanische und andere Diaspora (VJAAD).
 Er soll in das Vereinsregister eingetragen werden und führt dann den Zusatz „e.V.“; § 1 Nr. 2 Der Verein hat seinen Sitz in der Stadt Köln
 Der Verein wurde am 02.01.2013 errichtet.
 § 1 Nr. 5 Der Verein verfolgt ausschließlich und unmittelbar gemeinnützige Zwecke i.S.d. Abschnitts „Steuerbegünstige“
 – die Unterstützung von afrikanischen Jugendlichen und Jugendliche mit afrikanischem und anderem Migrationshintergrund durch gezielte Integrations- und Migrationsarbeit (durch Sprachförderung, Förderung der beruflichen Weiterbildung).
 -Kinderbetreuung (mit Schwerpunkt auf Kindern mit Migrationshintergrund) – Völkerverständigung
 – die Förderung der Hilfe für verfolgte Flüchtlinge, Vertriebene und Aussiedler – die Förderung der Entwicklungszusammenarbeit
 § 2 Nr. 2. Der Satzungszweck wird verwirklicht insbesondere durch Errichtung und Unterhaltung einer Beratungsstelle sowie Betreuungsstelle (Schwerpunkt: Kinder mit Migrationshintergrund), durch Förderung von gezieltem Sprachunterricht, beruflicher Weiterbildung im Rahmen der Integrationsarbeit. Weiterhin soll die Völkerverständigung gefördert sowie die Armut und Bildungslosigkeit in den Entwicklungsländern bekämpft werden. Durch gezielte und nachhaltige Projekte in den Entwicklungsländern soll den Menschen eine Lebensperspektive gegeben und der Ansturm von Flüchtlingen nach Europa verringert werden.
 § 2 Nr. 3 Der Verein ist selbstlos tätig; er verfolgt nicht in erster Linie eigenwirtschaftliche Zwecke.
 § 2 Nr. 4 Mittel des Vereins dürfen nur für die satzungsmäßigen Zwecke verwendet werden. Die Mitglieder erhalten keine Zuwendungen aus Mitteln des Vereins.
 § 2 Nr. 5 Es darf keine Person durch Ausgaben, die dem Zweck der Körperschaft fremd sind oder durch unverhältnismäßig hohe Vergütungen begünstigt werden.
 § 2 Nr. 6 Ehrenamtlich tätige Personen haben nur Anspruch auf Ersatz nachgewiesener Auslagen.
 § 2 Nr. 7 Die Vorstandsmitglieder dürfen für ihre Tätigkeit eine angemessene Vergütung erhalten.
 1) mit dem Tod des Mitglieds,
 2) durch freiwilligen Austritt,
 3) durch Streichung von der Mitgliederliste,
 4) durch Ausschluss aus dem Verein.
 Von den Mitgliedern werden Beiträge erhoben. Die Höhe des Jahresbeitrages und dessen Fälligkeit, wird von der Mitgliederversammlung bestimmt. Ehrenmitglieder sind von der Beitragspflicht befreit.
 Der Vorstand besteht aus zwei Vorsitzenden und ein Stellvertreter
 Der Vorstand ist berechtigt, eine/n Geschäftsführer/in mit der Erledigung der laufenden Vereinsgeschäfte zu betrauen und Mitarbeiter/innen für den Verein einzustellen.
 Die Vereinigung zwei Vorstandsämter in einer Person ist nicht zulässig
 Der Vorstand fasst seine Beschlüsse im Allgemeinen in Vorstandssitzungen, die vom 1. Vorsitzenden oder 2. Vorsitzenden schriftlich, fernmündlich oder telegrafisch einberufen werden. In jedem Fall ist eine Einberufungsfrist von drei Tagen einzuhalten. Einer Mitteilung der Tagesordnung bedarf es nicht. Der Vorstand ist beschlussfähig, wenn zwei Vorstandsmitglieder, darunter der 1. Vorsitzende, der 2. Vorsitzende, anwesend sind. Bei der Beschlussfassung entscheidet die Mehrheit der abgegebenen gültigen Stimmen.
 Bei Stimmengleichheit entscheidet die Stimme des Leiters der Vorstandssitzung. Die Vorstandssitzung leitet einer der zwei Vorsitzenden. Die Beschlüsse des Vorstands sind zu Beweiszwecken zu protokollieren und vom Sitzungsleiter zu unterschreiben.
 1) Entgegennahme des Jahresberichtes des Vorstandes; Entlastung des Vorstandes. 2) Wahl und Abberufung der Mitglieder des Vorstandes.
 3) Beschlussfassung über die Änderung der Satzung und über die Auflösung des Vereins.
 Die Mitgliederversammlung wird von einem Vorstandsmitglied geleitet. Ist kein Vorstandsmitglied anwesend, bestimmt die Versammlung einen Leiter.
 Das Protokoll wird von dem Vorstand oder Leiter der Versammlung geführt. Ist dieser nicht anwesend, bestimmt der Versammlungsleiter einen Protokollführer.
 Die Art der Abstimmung bestimmt der Versammlungsleiter. Die Abstimmung muss schriftlich durchgeführt werden, wenn ein Drittel der bei der Abstimmung anwesenden stimmberechtigten Mitglieder dies beantragt. Die Mitgliederversammlung ist nicht öffentlich. Der Versammlungsleiter kann Gäste zulassen. Über die Zulassung der Presse, des Rundfunks und des Fernsehens beschließt die Mitgliederversammlung. Jede ordnungsgemäß einberufene Mitgliederversammlung ist unabhängig von der Zahl der Erschienenen beschlussfähig. Die Mitgliederversammlung fasst alle Beschlüsse im Allgemeinen mit einfacher Mehrheit der abgegebenen gültigen Stimmen; Stimmenthaltungen bleiben daher außer Betracht. Zur Änderung der Satzung (einschließlich des Vereinszweckes) ist jedoch eine Mehrheit von zwei Drittel der abgegebenen gültigen Stimmen, zur Auflösung des Vereins eine solche von vier Fünftel erforderlich. Für die Wahlen gilt Folgendes: Hat im ersten Wahlgang kein Kandidat die Mehrheit der abgegebenen gültigen Stimmen erreicht, findet eine Stichwahl zwischen den Kandidaten statt, welche die beiden höchsten Stimmzahlen erreicht haben. Über die Beschlüsse der Mitgliederversammlung ist ein Protokoll aufzunehmen, das vom jeweiligen Versammlungsleiter und dem Protokollführer zu unterzeichnen ist. Es soll folgende Feststellungen enthalten: Ort und Zeit der Versammlung, die Person des Versammlungsleiters und des Protokollführers, die Zahl der erschienenen Mitglieder, die Tagesordnung, die einzelnen Abstimmungsergebnisse und die Art der Abstimmung. Bei Satzungsänderungen ist die zu ändernde Bestimmung anzugeben.
 § 15 Nr. 1 Die Auflösung des Vereins kann nur in einer Mitgliederversammlung mit der im § 12 festgelegten Stimmenmehrheit beschlossen werden. Sofern die Mitgliederversammlung nichts anderes beschließt, sind der 1. Vorsitzende und der 2. Vorsitzende sowie der 3. Vorsitzende gemeinsam vertretungsberechtigte Liquidatoren.
 a) an einer anderen steuerbegünstigten Körperschaft, der es unmittelbar und ausschließlich für gemeinnützige, mildtätige oder kirchliche Zwecke zu verwenden hat (Caritasverband für die Stadt Köln e.V.)
 b) an eine juristische Person des öffentlichen Rechts oder eine andere steuerbegünstigte Körperschaft zwecks Verwendung für einen bestimmten gemeinnützigen Zweck.
 Die vorstehende Satzung wurde in der Gründungsversammlung (Mitgliederversammlung) errichtet und verabschiedet.
 Datenschutzordnung Migrafrica VJAAD e.V. als Anlage zur Vereinssatzung
 Mit dem Beitritt eines Mitglieds zum Verein oder der Teilnahme an Workshops, Seminaren, Fachtagungen etc., erfolgt eine datenschutzrechtliche Unterrichtung des Mitglieds gemäß Art. 13 Abs. 1 und Abs. 2 DS-GVO). Der Verein darf beim Vereinseintritt alle Daten erheben (Aufnahmeantrag bzw. Beitrittserklärung), die zur Verfolgung der Vereinsziele und für die Betreuung und Verwaltung der Mitglieder erforderlich sind (siehe Art. 6 Abs. 1 lit. b) DS-GVO).
 Für die Nutzung von personenbezogenen Daten sowie auch von Fotos im Rahmen der Pressearbeit in den Print- und Online-Medien (Vereinshomepage, Social -Media Plattform des Vereins) wird bei Bedarf eine separate Einwilligung eingeholt.
 – das Recht auf Einschränkung der Verarbeitung nach Artikel 18 DS-GVO, – das Recht auf Datenübertragbarkeit nach Artikel 20 DS-GVO und
 3. Den Organen des Vereins, allen Mitarbeitern oder sonst für den Verein Tätigen ist es untersagt, personenbezogene Daten unbefugt zu anderen als der jeweiligen Aufgabenerfüllung gehörenden Zweck zu verarbeiten, bekannt zu geben, Dritten zugänglich zu machen oder sonst zu nutzen. Diese Pflicht besteht auch über das Ausscheiden der oben genannten Personen aus dem Verein hinaus.
 4. Mit dem Beitritt eines Mitglieds oder bei Teilnahme an Workshops, Seminaren, Fachtagungen etc. nimmt der Verein folgende personenbezogene Daten auf:
 · Kommunikationsdaten ( E-Mail)
 Sonstige Informationen über Nichtmitglieder werden von dem Verein intern nur erhoben und verarbeitet, wenn sie zur Erfüllung des Vereinszweckes nützlich sind und keine Anhaltspunkte bestehen, dass die betroffene Person ein schutzwürdiges Interesse hat, das der Verarbeitung entgegensteht.
 5. Beim Austritt von Mitgliedern werden alle gespeicherten Daten archiviert. Die archivierten Daten werden ebenfalls durch geeignete technische und organisatorische Maßnahmen vor der Kenntnisnahme Dritter geschützt. Die archivierten Daten dürfen ebenfalls nur zu vereinsinternen Zwecken verwendet werden.
 6. Mitgliederverzeichnisse werden nur an Vorstandsmitglieder und sonstige Mitglieder ausgehändigt, die im Verein nach Satzung und/oder Geschäftsordnung eine besondere Funktion ausüben, welche die Kenntnis der Mitgliederdaten erfordert. Macht ein Mitglied geltend, dass er die Mitgliederliste zur Wahrnehmung seiner satzungsmäßigen Rechte benötigt, händigt der Vorstand die Liste nur gegen die schriftliche Versicherung aus, dass die Mitgliederdaten nicht zu anderen Zwecken verwendet werden.
 7. Als Aufsichtsbehörde für die Einreichung von Beschwerden der Betroffenen zum Datenschutz steht der Landesbeauftragte für Datenschutz und Informationsfreiheit Nordrhein-Westfalen zur Verfügung.
 Die Beschwerde kann online unter https://www.ldi.nrw.de/metanavi_Kontakt/index.php eingereicht werden.


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 COMISIÓN EUROPEA
 Bruselas, 23.5.2016
 COM(2016) 280 final
 2016/0146(NLE)
 Propuesta de
 DECISIÓN DEL CONSEJO
 por la que se establece la posición que se ha de adoptar en nombre de la Unión Europea en el Consejo de Estabilización y Asociación creado por el Acuerdo de Estabilización y Asociación entre la Unión Europea y la Comunidad Europea de la Energía Atómica, por una parte, y Kosovo*, por otra, relativa a una decisión del Consejo de Estabilización y Asociación por la que adopta su Reglamento interno
 EXPOSICIÓN DE MOTIVOS
 El 1 de abril de 2016 entró en vigor un Acuerdo de Estabilización y Asociación entre la Unión Europea y la Comunidad Europea de la Energía Atómica, por una parte, y Kosovo, por otra.
 El Consejo de Estabilización y Asociación, creado en virtud del artículo 126 del referido Acuerdo, se encarga de supervisar la aplicación del mismo y de examinar cuantos asuntos de importancia se planteen en el marco de dicho Acuerdo, así como cualquier asunto bilateral o internacional de interés mutuo.
 De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 127 del mencionado Acuerdo, el Consejo de Estabilización y Asociación elaborará su propio Reglamento interno. Conforme a lo dispuesto en el artículo 129 del Acuerdo, dicho Reglamento interno determinará los cometidos del Comité de Estabilización y Asociación, el cual asistirá al Consejo de Estabilización y Asociación en el desempeño de sus funciones.
 De conformidad con el artículo 218, apartado 9, del TFUE, la posición que debe adoptar la Unión en el Consejo de Estabilización y Asociación relativa a una Decisión del Consejo de Estabilización y Asociación por la que se adopta su Reglamento interno se establecerá mediante Decisión del Consejo, a propuesta de la Comisión.
 Se invita por tanto al Consejo a adoptar la propuesta adjunta de Decisión sobre la posición de la Unión Europea relativa a una Decisión del Consejo de Estabilización y Asociación sobre su Reglamento interno.
 Por lo que se refiere a la información del Consejo, el proyecto de Reglamento interno de los subcomités y grupos especiales pertinentes se recoge en un anexo separado.
 2016/0146 (NLE)
 Propuesta de
 DECISIÓN DEL CONSEJO
 por la que se establece la posición que se ha de adoptar en nombre de la Unión Europea en el Consejo de Estabilización y Asociación creado por el Acuerdo de Estabilización y Asociación entre la Unión Europea y la Comunidad Europea de la Energía Atómica, por una parte, y Kosovo
 1*, por otra, relativa a una decisión del Consejo de Estabilización y Asociación por la que adopta su Reglamento interno
 EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
 Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea, y en particular su artículo 217, leído en conjunción con su artículo 218, apartado 9,
 Vista la propuesta de la Comisión Europea,
 Considerando lo siguiente:
 (1)El artículo 126 del Acuerdo de Estabilización y Asociación entre la Unión Europea y la Comunidad Europea de la Energía Atómica, por una parte, y Kosovo*, por otra («el Acuerdo») crea un Consejo de Estabilización y Asociación.
 (2)El artículo 127, apartado 2, del Acuerdo establece que el Consejo de Estabilización y Asociación ha de adoptar su propio Reglamento interno.
 (3)El artículo 129, apartado 1, del Acuerdo establece que el Consejo de Estabilización y Asociación ha de estar asistido por un Comité de Estabilización y Asociación («el Comité»).
 (4)El artículo 129, apartados 2 y 3, del Acuerdo establece que el Consejo de Estabilización y Asociación ha de determinar, en su Reglamento interno, los cometidos del Comité, y que puede delegar en dicho Comité cualquiera de sus poderes.
 (5)El artículo 131 del Acuerdo establece que el Consejo de Estabilización y Asociación puede crear comités u organismos especiales que puedan asistirle en la realización de sus tareas. Asimismo, se prevé que el Consejo de Estabilización y Asociación, en su Reglamento interno, determine la composición, la misión y el funcionamiento de tales comités y organismos.
 HA ADOPTADO LA SIGUIENTE DECISIÓN:
 Artículo 1
 La Unión Europea adoptará en el Consejo de Estabilización y Asociación instituido por el artículo 126 del Acuerdo, la posición de apoyar la adopción del Reglamento interno, basado en el proyecto de Decisión del Consejo de Estabilización y Asociación adjunto a la presente Decisión.
 Podrán aceptarse modificaciones menores de dicho proyecto de Decisión sin decisión ulterior del Consejo.
 Artículo 2
 Los Estados miembros formarán parte de la Delegación de la Unión Europea en las reuniones del Consejo de Estabilización y Asociación. En virtud del artículo 3 del Reglamento interno, los Estados miembros facilitarán a la Alta Representante de la Unión para Asuntos Exteriores y Política de Seguridad y Vicepresidenta de la Comisión, la información necesaria a tal efecto.
 Hecho en Bruselas, el
 Por el Consejo
 El Presidente
 (1)
 *Dicha denominación se entiende sin perjuicio de las posiciones sobre su estatuto y está en consonancia con la Resolución 1244 (1999) del Consejo de Seguridad de las Naciones Unidas y con el Dictamen de la Corte Internacional de Justicia sobre la declaración de independencia de Kosovo.
 ---documentbreak---
 COMISIÓN EUROPEA
 Bruselas, 23.5.2016
 COM(2016) 280 final
 ANEXO
 de la
 PROPUESTA DE DECISIÓN DEL CONSEJO
 por la que se establece la posición que se ha de adoptar en nombre de la Unión Europea en el Consejo de Estabilización y Asociación creado por el Acuerdo de Estabilización y Asociación entre la Unión Europea y la Comunidad Europea de la Energía Atómica, por una parte, y Kosovo*, por otra, relativa a una decisión del Consejo de Estabilización y Asociación por la que adopta su Reglamento interno
 Decisión n.o 1 del Consejo de Estabilización y Asociación UE-Kosovo* de [fecha] por la que se adopta su Reglamento interno
 EL CONSEJO DE ESTABILIZACIÓN Y ASOCIACIÓN,
 Visto el Acuerdo de Estabilización y Asociación entre la Unión Europea y la Comunidad Europea de la Energía Atómica, por una parte, y Kosovo*, por otra («el Acuerdo»), y en particular sus artículos 126, 127, 129 y 131,
 Considerando que dicho Acuerdo entró en vigor el 1 de abril de 2016,
 DECIDE:
 Artículo 1
 Presidencia
 La presidencia del Consejo de Estabilización y Asociación será ejercida por las Partes alternativamente por períodos de doce meses. El primer período dará comienzo en la fecha de la primera reunión del Consejo de Estabilización y Asociación y finalizará el 31 de diciembre del mismo año.
 Artículo 2
 Reuniones
 El Consejo de Estabilización y Asociación se reunirá a alto nivel político una vez al año. Si las Partes así lo acuerdan, podrán celebrarse sesiones extraordinarias del Consejo de Estabilización y Asociación a instancia de una u otra Parte. Salvo acuerdo en contrario de las Partes, las sesiones del Consejo de Estabilización y Asociación se celebrarán en Bruselas. Las reuniones del Consejo de Estabilización y Asociación serán convocadas conjuntamente por los Secretarios del mismo, en concertación con el Presidente.
 Artículo 3
 Delegaciones
 Antes de cada reunión, se informará al Presidente de la composición prevista de la delegación de cada una de las Partes. Cuando figuren en el orden del día cuestiones que afecten al Banco Europeo de Inversiones, asistirá a las sesiones del Consejo de Estabilización y Asociación un representante del Banco en calidad de observador. El Consejo de Estabilización y Asociación podrá invitar también a otras personas a asistir a las reuniones para informar sobre temas particulares.
 Artículo 4
 Secretaría
 Ejercerán conjuntamente las funciones de secretarios del Consejo de Estabilización y Asociación un funcionario de la Secretaría General del Consejo de la Unión Europea y un funcionario de la representación de Kosovo en Bélgica.
 Artículo 5
 Correspondencia
 La correspondencia destinada al Consejo de Estabilización y Asociación se enviará al Presidente de dicho Consejo a la dirección de la Secretaría General del Consejo de la Unión Europea.
 Los dos Secretarios se encargarán de transmitir esa correspondencia al Presidente del Consejo de Estabilización y Asociación y, cuando proceda, de difundirla entre los demás miembros de dicho Consejo. La correspondencia difundida se remitirá a la Secretaría General de la Comisión, al Servicio Europeo de Acción Exterior y a la representación de Kosovo en Bélgica.
 Las comunicaciones del Presidente del Consejo de Estabilización y Asociación se remitirán a sus destinatarios por los dos Secretarios y se difundirán, cuando proceda, entre los demás miembros del Consejo de Estabilización y Asociación a que se refiere el párrafo segundo.
 Artículo 6
 Publicidad
 Salvo decisión en contrario, las reuniones del Consejo de Estabilización y Asociación no serán públicas.
 Artículo 7
 Orden del día de las reuniones
 1.El Presidente establecerá el orden del día provisional de cada reunión. Los Secretarios del Consejo de Estabilización y Asociación remitirán dicho orden del día a los destinatarios mencionados en el artículo 5, a más tardar 15 días antes del inicio de la reunión. El orden del día provisional incluirá los puntos cuya inscripción haya sido solicitada al Presidente al menos 21 días antes del inicio de la reunión, quedando entendido que tales puntos solo figurarán en el orden del día provisional si la documentación correspondiente se ha remitido a los secretarios, a más tardar, para la fecha de envío de dicho orden del día. El Consejo de Estabilización y Asociación aprobará el orden del día al comienzo de cada reunión. La inclusión en el orden del día de puntos distintos de los que figuren en el orden del día provisional se llevará a cabo con el acuerdo de ambas Partes.
 2.El Presidente podrá, con el acuerdo de ambas Partes, reducir los plazos mencionados en el apartado 1 a fin de atender a las exigencias de casos particulares.
 Artículo 8
 Actas
 Los dos secretarios elaborarán un proyecto de acta de cada reunión. Por regla general, el acta incluirá, en relación con cada punto del orden del día:
 –la documentación presentada al Consejo de Estabilización y Asociación,
 –las declaraciones cuya inclusión solicite algún miembro del Consejo de Estabilización y Asociación,
 –las decisiones y recomendaciones realizadas, las declaraciones acordadas y las conclusiones adoptadas.
 El proyecto de acta se presentará al Consejo de Estabilización y Asociación para su aprobación. Una vez aprobadas, las actas serán firmadas por el Presidente y por los dos Secretarios. Se conservarán en los archivos de la Secretaría General del Consejo de la Unión Europea, que actuará como depositaria de los documentos de la Asociación. Se transmitirá una copia certificada de las actas a cada uno de los destinatarios contemplados en el artículo 5.
 Artículo 9
 Decisiones y recomendaciones
 1.El Consejo de Estabilización y Asociación adoptará sus decisiones y formulará sus recomendaciones por común acuerdo de las Partes, sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 5 del Acuerdo. Podrá adoptar decisiones o presentar recomendaciones mediante procedimiento escrito, si así lo acuerdan las Partes.
 2.Las decisiones y recomendaciones del Consejo de Estabilización y Asociación a que se refiere el artículo 128 del Acuerdo llevarán el título de «Decisión» y «Recomendación», respectivamente, seguido de un número de serie, de la fecha de su adopción y de la indicación de su objeto. Las decisiones y recomendaciones del Consejo de Estabilización y Asociación irán firmadas por el Presidente y autenticadas por los dos Secretarios. Las decisiones y recomendaciones se remitirán a cada uno de los destinatarios mencionados en el artículo 5. Cada una de las Partes podrá decidir publicar las decisiones y recomendaciones del Consejo de Estabilización y Asociación en su respectivo Boletín Oficial.
 Artículo 10
 Lenguas
 Las lenguas oficiales del Consejo de Estabilización y Asociación serán las lenguas auténticas del Acuerdo de Estabilización y Asociación. Salvo decisión en contrario, las deliberaciones del Consejo de Estabilización y Asociación se basarán en documentos redactados en esas lenguas.
 Artículo 11
 Gastos
 La Unión Europea y Kosovo sufragarán por separado los gastos generados por su participación en las reuniones del Consejo de Estabilización y Asociación, por lo que respecta a personal, viajes y manutención, correos y telecomunicaciones. Los gastos relativos a la interpretación en las reuniones, la traducción y la reproducción de los documentos, así como los demás gastos correspondientes a la organización de las reuniones correrán a cargo de la Parte anfitriona de las mismas.
 Artículo 12
 Comité de Estabilización y Asociación
 1.Se crea un Comité de Estabilización y Asociación («el Comité»), que asistirá al Consejo de Estabilización y Asociación en el desempeño de sus funciones. Estará compuesto, por una parte, por representantes de la UE y, por otra, de Kosovo, por lo general altos funcionarios.
 2.El Comité preparará las reuniones y las deliberaciones del Consejo de Estabilización y Asociación, aplicará las decisiones de este cuando proceda, y, en general, garantizará la continuidad de la relación de asociación y el correcto funcionamiento del Acuerdo. Considerará los asuntos que le remita el Consejo de Estabilización y Asociación, así como las cuestiones que puedan surgir en la aplicación diaria del Acuerdo de Estabilización y Asociación. Someterá a la aprobación del Consejo de Estabilización y Asociación propuestas o proyectos de decisión o recomendación.
 3.Cuando el Acuerdo establezca la obligatoriedad o la posibilidad de una consulta, esta podrá evacuarse en el Comité. Dicha consulta podrá proseguirse en el Consejo de Estabilización y Asociación si ambas Partes convienen en ello.
 4.El Reglamento interno del Comité de Estabilización y Asociación se recoge en el anexo de la presente Decisión.
 Hecho en
 Por el Consejo de Estabilización y Asociación
 El Presidente
 ANEXO I
 de la
 Decisión n.o 1 del Consejo de Estabilización y Asociación UE – Kosovo* de [fecha]
 Reglamento interno del Comité de Estabilización y Asociación
 Artículo 1
 Presidencia
 La presidencia del Comité será ejercida por las Partes alternativamente por períodos de doce meses. El primer período dará comienzo en la fecha de la primera reunión del Consejo de Estabilización y Asociación y finalizará el 31 de diciembre del mismo año.
 Artículo 2
 Reuniones
 El Comité se reunirá cuando las circunstancias lo exijan y por acuerdo de ambas Partes. El lugar y la fecha de cada reunión del Comité serán fijados por acuerdo de ambas Partes. Las reuniones del Comité serán convocadas por el Presidente.
 Artículo 3
 Delegaciones
 Antes de cada reunión, se informará al Presidente de la composición prevista de la delegación de cada una de las Partes.
 Artículo 4
 Secretaría
 Ejercerán conjuntamente las funciones de Secretarios del Comité un funcionario de la Comisión Europea y un funcionario de Kosovo. Todas las comunicaciones destinadas al Presidente del Comité o que emanen de él en virtud de la presente Decisión se remitirán a los Secretarios del Comité, así como a los Secretarios y al Presidente del Consejo de Estabilización y Asociación.
 Artículo 5
 Publicidad
 Salvo decisión en contrario, las reuniones del Comité no serán públicas.
 Artículo 6
 Orden del día de las reuniones
 1.
 El Presidente establecerá el orden del día provisional de cada reunión. Los Secretarios del Comité remitirán dicho orden del día a los destinatarios mencionados en el artículo 4, a más tardar, treinta días hábiles antes del inicio de la reunión. El orden del día provisional incluirá los puntos cuya inscripción haya sido solicitada al Presidente al menos 35 días hábiles antes del inicio de la reunión, quedando entendido que tales puntos solo figurarán en el orden del día provisional si la documentación correspondiente se ha remitido a los secretarios, a más tardar, para la fecha de envío de dicho orden del día. El Comité podrá invitar a asistir a sus reuniones a expertos, con el fin de recabar información sobre temas concretos. El orden del día deberá ser aprobado por el Comité al comienzo de cada reunión. La inclusión en el orden del día de puntos distintos de los que figuren en el orden del día provisional se llevará a cabo con el acuerdo de ambas Partes.
 2.
 El Presidente podrá, con el acuerdo de ambas Partes, reducir los plazos mencionados en el apartado 1 a fin de atender a las exigencias de casos particulares.
 Artículo 7
 Actas
 Se levantará acta de cada reunión, a partir de un resumen, elaborado por el Presidente, de las conclusiones alcanzadas por el Comité de Estabilización y Asociación. Una vez aprobada por el Comité de Estabilización y Asociación, el acta será firmada por el Presidente y por los Secretarios y cada una de las Partes conservará un ejemplar. Se transmitirá una copia del acta a cada uno de los destinatarios contemplados en el artículo 4.
 Artículo 8
 Decisiones y recomendaciones
 En los casos concretos en los que el Comité, en virtud del artículo 128 del Acuerdo, esté habilitado por el Consejo de Estabilización y Asociación para adoptar decisiones o formular recomendaciones, estos actos se efectuarán de conformidad con el artículo 9 del Reglamento interno del Consejo de Estabilización y Asociación.
 Artículo 9
 Gastos
 La Unión Europea y Kosovo sufragarán por separado los gastos generados por su participación en las reuniones del Comité por lo que respecta al personal, los viajes y la manutención, el correo y las telecomunicaciones. Los gastos relativos a la interpretación en las reuniones, la traducción y la reproducción de los documentos, así como los demás gastos correspondientes a la organización de las reuniones correrán a cargo de la Parte anfitriona de las mismas.
 Artículo 10
 Subcomités y grupos especiales
 El Comité podrá crear subcomités y grupos especiales que desarrollarán su labor bajo su autoridad y al que informarán al término de cada reunión. El Comité podrá decidir suprimir cualquiera de los subcomités o grupos existentes, establecer o modificar su mandato o crear nuevos subcomités o grupos que le asistan en el desempeño de sus funciones. Dichos subcomités o grupos carecerán de competencias decisorias.
 ---documentbreak--- NA ---documentbreak---
 COMISIÓN EUROPEA
 Bruselas, 23.5.2016
 COM(2016) 280 final
 ANEXO
 de la
 PROPUESTA DE DECISIÓN DEL CONSEJO
 por la que se establece la posición que se ha de adoptar en nombre de la Unión Europea en el Consejo de Estabilización y Asociación creado por el Acuerdo de Estabilización y Asociación entre la Unión Europea y la Comunidad Europea de la Energía Atómica, por una parte, y Kosovo*, por otra, relativa a una decisión del Consejo de Estabilización y Asociación por la que adopta su Reglamento interno
 Solamente para información del Consejo
 PROYECTO DE
 Decisión n.o 1/2016 del Comité de Estabilización y Asociación UE – Kosovo* de [día mes] de 2016, por la que se crean subcomités y grupos especiales
 EL COMITÉ DE ESTABILIZACIÓN Y ASOCIACIÓN,
 Visto el Acuerdo de Estabilización y Asociación entre la Unión Europea y la Comunidad Europea de la Energía Atómica, por una parte, y Kosovo*, por otra, y en particular su artículo 130,
 Visto su Reglamento interno y, en particular, su artículo 10,
 DECIDE:
 Artículo único
 Se crean los subcomités y grupos especiales que se enumeran en el anexo I. El mandato de dichos subcomités se establece en el anexo II.
 Hecho en ............., el [día] de [mes] de 2016.
 Por el Comité de Estabilización y Asociación
 El Presidente
 Anexo I
 Estructura de los subcomités pluridisciplinares
 Denominación
 Temas
 Artículo del AEA
 1. Comercio, Industria, Aduanas y Fiscalidad
 Libre circulación de mercancías
 Artículo 20
 Productos industriales
 Artículos 21-25
 Aspectos comerciales
 Artículos 36-49
 Normalización, metrología, acreditación, certificación, evaluación de la conformidad y vigilancia del mercado
 Artículo 80
 Cooperación industrial
 Artículo 99
 Pymes
 Artículo 100
 Turismo
 Artículo 101
 Aduanas
 Artículo 104
 Fiscalidad
 Artículo 105
 Normas de origen
 Protocolo III
 Asistencia administrativa en cuestiones aduaneras
 Protocolo IV
 2. Agricultura y pesca
 Productos agrícolas
 Artículos 26, 28, 29, 33, 34 y 37
 Productos de la pesca
 Artículos 31 y 32, anexos IV y V
 Productos agrícolas transformados
 Artículo 27, Protocolo 1
 Sector vitivinícola
 Artículo 30 y Protocolo II
 Protección de las indicaciones geográficas de los productos agrícolas, de la pesca y alimenticios distintos del vino y las bebidas espirituosas
 Artículo 35
 Agricultura y sector agroindustrial, asuntos veterinarios y fitosanitarios
 Artículo 102
 Cooperación pesquera
 Artículo 103
 3. Mercado interior y competencia
 Derecho de establecimiento
 Artículos 50-54
 Prestación de servicios
 Artículos 55-60
 Otros aspectos relacionados con el Título V del AEA
 Artículos 61-73
 Aproximación y aplicación de la legislación
 Artículo 74
 Competencia
 Artículos 75-76
 Propiedad intelectual, industrial y comercial
 Artículos 77-78
 Contratación pública
 Artículo 79
 Servicios bancarios, de seguros y otros servicios financieros
 Artículo 96
 Protección de los consumidores
 Artículo 81
 4. Aspectos económicos y financieros y estadísticas
 Pagos corrientes y circulación de capitales
 Artículos 64-66
 Política económica
 Artículo 94
 Cooperación estadística
 Artículo 95
 Fomento y protección de las inversiones
 Artículo 98
 Cooperación financiera
 Artículos 121-125
 5. Justicia, libertad y seguridad
 Consolidación de las instituciones y Estado de Derecho
 Artículo 83
 Derechos fundamentales, en particular la lucha contra la discriminación y protección de datos
 Artículo 4, Artículo 83
 Cooperación judicial en asuntos civiles y penales.
 Artículo 84
 Visados, control de fronteras, asilo y migración
 Artículos 85-86
 Prevención y control de la inmigración ilegal; readmisión
 Artículos 87-88
 Blanqueo de capitales
 Artículo 89
 Drogas
 Artículo 90
 Lucha contra el terrorismo
 Artículo 92
 Prevención de la delincuencia organizada y otras actividades ilegales
 Artículo 91
 6. Innovación, sociedad de la información y política social
 Condiciones laborales e igualdad de oportunidades
 Artículo 82
 Cooperación social
 Artículo 106
 Educación y formación
 Artículo 107
 Cooperación cultural
 Artículo 108
 Información y comunicación
 Artículo 105
 Cooperación en el sector audiovisual
 Artículo 109
 Sociedad de la información
 Artículo 110
 Redes de comunicación electrónica y servicios conexos
 Artículo 111
 Información y comunicación
 Artículo 112
 Investigación y desarrollo tecnológico
 Artículo 118
 7. Transportes, energía, medio ambiente y desarrollo regional
 Transporte
 Artículo 113
 Energía
 Artículo 114
 Medio ambiente
 Artículo 115
 Cambio climático
 Artículo 116
 Protección civil
 Artículo 117
 Desarrollo regional y local
 Artículo 119
 Estructura de los grupos especiales
 Denominación
 Temas
 Artículo del AEA
 Grupo especial sobre la reforma de la administración pública
 Reforma de la administración pública
 Artículo 120
 Grupo especial sobre normalización
 Mejora visible y sostenible de las relaciones de Kosovo con Serbia y cooperación efectiva con la misión PCSD de la UE mientras dicha misión desarrolle su labor
 Artículo 5
 Anexo II
 Mandato de los subcomités y de los grupos especiales UE – Kosovo*
 Composición y Presidencia
 Los subcomités y los grupos especiales sobre la reforma de la administración pública (RAP) y sobre la normalización estarán compuestos por representantes de la Comisión Europea, del Servicio Europeo de Acción Exterior en el caso del grupo especial sobre normalización, y representantes de Kosovo. Estarán presididos, alternativamente, por una y otra Parte. Los Estados miembros serán informados e invitados a las reuniones de los subcomités y del grupo especial sobre la RAP y la normalización.
 Secretaría
 Un funcionario de la Comisión Europea o del Servicio Europeo de Acción Exterior en el caso del grupo especial sobre normalización, y un funcionario de Kosovo ejercerán conjuntamente las funciones de Secretaría de cada uno de los subcomités y del grupo especial.
 Todas las comunicaciones que afecten a los subcomités y a los grupos especiales se transmitirán a los Secretarios del correspondiente subcomité y de los grupos especiales.
 Reuniones
 Los subcomités y los grupos especiales se reunirán siempre que las circunstancias lo exijan y por acuerdo de ambas Partes. Las reuniones de los subcomités o grupos especiales se celebrarán en la fecha y el lugar que hayan convenido ambas Partes.
 Siempre que así lo acuerden ambas Partes, los subcomités y los grupos especiales podrán invitar a expertos a sus reuniones para que aporten la información específica que les haya sido solicitada.
 Orden del día y documentación de apoyo
 El presidente y los secretarios elaborarán un orden del día provisional para cada reunión, como mínimo 30 días hábiles antes del inicio de la misma.
 El orden del día provisional recogerá los puntos cuya inclusión en él se haya pedido a los Secretarios a más tardar 35 días hábiles antes del inicio de la reunión.
 Tras el acuerdo del orden del día provisional para cada reunión, a más tardar 10 días hábiles antes del comienzo de la reunión, el secretario, en nombre de Kosovo, presentará al secretario en nombre de la Comisión Europea, o del Servicio Europeo de Acción Exterior en el caso del grupo especial sobre normalización, la necesaria documentación escrita a raíz de los elementos acordados en el orden del día provisional.
 En caso de que el plazo indicado en el párrafo 3 no se haya respetado, la reunión será anulada automáticamente sin preaviso.
 Temas abordados
 Los subcomités tratarán los asuntos relacionados con los ámbitos del Acuerdo enumerados en el cuadro de la estructura de los subcomités pluridisciplinares. Evaluarán el desarrollo de los avances registrados en la aproximación, aplicación y cumplimiento de la legislación en lo que respecta a todos los ámbitos. Los subcomités examinarán cualquier problema que pueda plantearse en los sectores de su competencia y propondrán posibles medidas al respecto.
 Los subcomités también actuarán como foros para aclaraciones complementarias del acervo y examinarán los avances realizados por Kosovo en la aproximación del acervo de conformidad con los compromisos contraídos en el marco del Acuerdo.
 El grupo especial sobre la reforma de la administración pública tratará los asuntos relacionados con la reforma de la administración pública y propondrá posibles soluciones al respecto. El grupo especial sobre normalización tratará los asuntos relacionados con la mejora visible y sostenible de las relaciones de Kosovo con Serbia y la cooperación efectiva con la misión de Política Común de Seguridad y Defensa de la UE mientras dicha misión desarrolle su labor, y propondrá posibles medidas al respecto.
 Actas
 Tras cada reunión, se redactarán y aprobarán las correspondientes actas. El secretario del subcomité o del grupo especial enviará una copia de las actas al secretario del Comité.
 Publicidad
 Salvo decisión en contrario, las reuniones de los subcomités y de los grupos especiales no serán públicas.


type: contracts

text:
 Avis juridique important
 |
 22002A0315(02)
 Pöytäkirja Euroopan yhteisön ja Gabonin tasavallan välisessä Gabonin rannikon edustalla harjoitettavaa kalastusta koskevassa sopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta 3 päivän joulukuuta 2001 ja 2 päivän joulukuuta 2005 väliseksi ajaksi
 Virallinen lehti nro L 073 , 15/03/2002 s. 0019 - 0029
 PöytäkirjaEuroopan yhteisön ja Gabonin tasavallan välisessä Gabonin rannikon edustalla harjoitettavaa kalastusta koskevassa sopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta 3 päivän joulukuuta 2001 ja 2 päivän joulukuuta 2005 väliseksi ajaksi 1 artiklaEuroopan yhteisön ja Gabonin tasavallan välisessä Gabonin rannikon edustalla harjoitettavaa kalastusta koskevan sopimuksen 2 artiklan perusteella myönnetyt kalastusmahdollisuudet ovat 3 päivänä joulukuuta 2001 alkavana nelivuotiskautena seuraavat:a) pohjakalojen pakastustroolarit, jotka pyytävät äyriäisiä ja pääjalkaisia: 1200 bruttorekisteritonnia kuukaudessa vuotuisena keskiarvona;b) nuottaa käyttävät tonnikalan pakastusalukset: 38 alusta,c) pintasiima-alukset: 26 alusta.2 artikla1. Sopimuksen 7 artiklassa tarkoitetuksi taloudelliseksi korvaukseksi vahvistetaan vuosittain 1262500 euroa, josta 378750 euroa korvauksen rahallista osuutta ja 883750 euroa tämän pöytäkirjan 3 artiklassa tarkoitettuihin toimiin.Taloudellinen korvaus tonnikalan kalastuksesta on 787500 euroa vuodessa ja kattaa 10500 tonnin tonnikalasaaliin vuodessa Gabonin vesillä. Jos yhteisön alusten Gabonin yksinomaisella talousvyöhykkeellä tämän pöytäkirjan mukaisesti kalastamien tonnikalasaaliiden vuotuinen määrä ylittää kyseisen määrän, edellä tarkoitettua taloudellista korvausta lisätään vastaavasti 75 eurolla lisätonnia kohden.2. Taloudellinen korvaus maksetaan viimeistään 30 päivänä huhtikuuta vuosina 2002, 2003, 2004 ja 2005. Sen käyttö kuuluu Gabonin tasavallan hallituksen yksinomaiseen toimivaltaan.Korvaus maksetaan Gabonin tasavallan valtionkassaan tilille "merikalastus, numero 47069 X".3 artikla1. Taloudellisen korvauksen määrästä rahoitetaan seuraavat toimet siten, että vuosittain käytetään 883750 euroa seuraavan erittelyn mukaisesti:a) Gabonin yksinomaisen talousvyöhykkeen biologisen ja kalavaroja koskevan tietämyksen lisäämiseen tarkoitettujen tieteellisten ja teknisten ohjelmien rahoittaminen: 141400 euroa;b) kalastusvyöhykkeiden suojelu- ja valvonta-ohjelma: 220937 euroa;c) kalastuksesta vastaavan hallinnon tukeminen: 220937 euroa;d) apurahat ja harjoittelujaksot kalastukseen liittyvillä tieteellisillä, teknisillä ja taloudellisilla aloilla: 70700 euroa;e) Gabonin tasavallan osuus kansainvälisille kalastusjärjestöille: 44188 euroa;f) Gabonin edustajien osallistumiskulut kalastusalan kansainvälisiin kokouksiin: 35350 euroa;g) nuorten, pienimuotoista kalastusta ja vesiviljelyä harjoittavien kalastajien ammattikoulutukseen: 53025 euroa;h) yksityisen pienimuotoisen kalastuksen ja vesiviljelyn tekninen tuki: 44188 euroa;i) terveystarkastuksiin ja kalastustuotteiden laadunvalvontaan käytettävissä olevien voimavarojen lisääminen: 53025 euroa.2. Gabonin kalastuksesta vastaava ministeriö päättää toimista ja niihin vuosittain käytettävistä määristä ja antaa niistä komissiolle tiedon.3. Vuotuiset korvausmäärät, 1 kohdan d alakohdassa mainittuja lukuun ottamatta, maksetaan valtionkassaan tilille "merikalastus, numero 47069 X" niiden käyttöä koskevan vuosiohjelman perusteella viimeistään 30 päivänä huhtikuuta vuosina 2002, 2003, 2004 ja 2005. Korvausmäärä, joka mainitaan 1 kohdan d alakohdassa, maksetaan sitä mukaa kuin sitä käytetään.4. Gabonin tasavallan kalastuksesta vastaava ministeriö toimittaa Euroopan komission Gabonin tasavallassa olevalle edustustolle viimeistään kolme kuukautta pöytäkirjan vuosipäivän jälkeen vuosikertomuksen toimien täytäntöönpanosta ja saavutetuista tuloksista. Euroopan komissio pidättää itsellään oikeuden pyytää Gabonin tasavallan kalastuksesta vastaavalta ministeriöltä näitä tuloksia koskevia lisätietoja ja tarkastella uudestaan kyseisiä maksuja näiden toimien tosiasiallisen täytäntöönpanon mukaan.4 artiklaJos Euroopan yhteisö ei suorita 2 ja 3 artiklassa määrättyjä maksuja, tämän pöytäkirjan soveltaminen voidaan keskeyttää.5 artikla1. Jos jokin perustavanlaatuinen olosuhteiden muutos estäisi kalastustoiminnan harjoittamisen Gabonin yksinomaisella talousvyöhykkeellä, Euroopan yhteisö voi keskeyttää taloudellisen korvauksen maksamisen sen jälkeen kun osapuolet ovat mahdollisuuksien mukaan neuvotelleet asiasta etukäteen.2. Taloudellisen korvauksen maksamista jatketaan, kun tilanne on normalisoitunut ja osapuolet ovat sopineet, että kalastustoimintaa voidaan jatkaa.6 artiklaTämä pöytäkirja tulee voimaan päivänä, jona osapuolet ilmoittavat toisilleen tätä varten tarvittavien menettelyjen saattamisesta päätökseen.Sitä sovelletaan 3 päivästä joulukuuta 2001.LIITEEUROOPAN YHTEISÖN ALUSTEN KALASTUSTOIMINTAA GABONIN KALASTUSVYÖHYKKEELLÄ KOSKEVAT EDELLYTYKSET1. Lisenssihakemuksia ja lisenssin myöntämistä koskevat muodollisuudetLisenssit, joilla Euroopan yhteisön jäsenvaltion lipun alla purjehtiva alus saa kalastaa Gabonin yksinomaisella talousvyöhykkeellä, haetaan ja myönnetään seuraavan menettelyn mukaisesti:Yhteisön toimivaltaiset viranomaiset toimittavat Euroopan komission Gabonin edustuston välityksellä Gabonin tasavallan kalastuksesta vastaavalle ministeriölle vähintään 15 päivää ennen haetun voimassaoloajan alkua hakemuksen jokaisen sellaisen aluksen osalta, joka haluaa kalastaa tämän sopimuksen nojalla.Hakemukset tehdään Gabonin tasavallan kalastuksesta vastaavan ministeriön tätä tarkoitusta varten toimittamilla, oheisen mallin mukaisilla lomakkeilla (lisäys 1).Gabonin tasavallan kalastuksesta vastaava ministeriö toimittaa allekirjoitetut lisenssit varustamoille tai näiden edustajille Euroopan komission Gabonin lähetystön välityksellä 15 työpäivän kuluessa hakemuksen jättämisestä. Varustajien edustajat ovat varustajien valitsemia luonnollisia tai oikeushenkilöitä.Lisenssi myönnetään tietylle alukselle, eikä sitä voi siirtää toiselle alukselle. Ylivoimaisen esteen sattuessa aluskohtainen lisenssi voidaan kuitenkin Euroopan yhteisön pyynnöstä korvata sellaiselle toiselle alukselle myönnettävällä lisenssillä, jolla on samat ominaisuudet. Korvattavan aluksen varustajan on palautettava peruutettu lisenssi Gabonin tasavallan kalastuksesta vastaavalle ministeriölle Euroopan komission lähetystön välityksellä.Uudesta lisenssistä on käytävä ilmi:- myöntämispäivä,- se, että tällä lisenssillä kumotaan ja korvataan toiselle alukselle myönnetty lisenssi.Tässä tapauksessa ei peritä uutta ennakkoa.Lisenssi on säilytettävä jatkuvasti aluksella. Kun Gabonin tasavallan kalastuksesta vastaava ministeriö on saanut Euroopan komission ilmoituksen ennakosta, alus myös kirjataan kalastamaan oikeutettujen alusten luetteloon, joka toimitetaan kalastuksen valvonnasta vastaaville Gabonin viranomaisille. Lisenssin alkuperäiskappaletta odotettaessa on mahdollista saada faksijäljennös myönnetystä lisenssistä; tämä jäljennös, joka oikeuttaa aluksen kalastamaan alkuperäisen asiakirjan saamiseen asti, on säilytettävä aluksella.2. Nuottaa käyttäviin tonnikala-aluksiin ja pintasiima-aluksiin sovellettavat määräykset1. Lisenssi on voimassa yhden vuoden. Se voidaan uusia.2. Maksu on 25 euroa Gabonin tasavallan kalastusvyöhykkeellä kalastettua tonnia kohden. Siihen sisältyvät kansalliset ja paikalliset verot lukuun ottamatta satamamaksuja ja palveluja.3. Gabonin tasavallan kalastuksesta vastaava ministeriö ilmoittaa tämän maksun suorittamista koskevat yksityiskohdat, erityisesti pankkitilit ja käytettävät valuutat.4. Nuottaa käyttävien tonnikala-alusten ja pintasiima-alusten lisenssit myönnetään, kun kiinteämääräinen vuotuinen ennakkomaksu 2600 euroa nuottaa käyttävästä tonnikala-aluksesta ja 1100 euroa pintasiima-aluksesta on maksettu; nämä maksut vastaavat:- 104 tonnin vuotuista saalista nuottaa käyttävien tonnikala-alusten osalta,- 44 tonnin vuotuista saalista pintasiima-alusten osalta.3. Saalisilmoitukset ja tonnikala-alusten varustamoiden maksamien maksujen tilitysAluksen päällikkö täyttää lisäyksessä 2 olevan ICCAT-mallin mukaisen kalastuslomakkeen jokaiselta Gabonin tasavallan yksinomaisella talousvyöhykkeellä vietetyltä kalastusjaksolta. Päiväkirjaa on pidettävä vaikka saalista ei saataisikaan.Selvästi täytetyt ja aluksen päällikön allekirjoittamat lomakkeet on lähetettävä 45 vuorokauden kuluessa Gabonin yksinomaisella talousvyöhykkeellä vietetyn kalastusjakson päättymisestä Gabonin tasavallan kalastuksesta vastaavalle ministeriölle Euroopan komission Gabonin tasavallassa olevan lähetystön välityksellä sekä käsittelyä varten johonkin seuraavista tutkimuslaitoksista: Institut de Recherche pour le Développement (IRD), Instituto Español de Oceanografia (IEO) tai Instituto Português de Investigacão Marítima (IPIMAR).Jos näitä määräyksiä ei noudateta, Gabonin tasavallan kalastuksesta vastaava ministeriö pidättää itsellään oikeuden peruuttaa väliaikaisesti määräystä rikkoneen aluksen lisenssi, kunnes muodollisuudet on täytetty, ja soveltaa kansallisen lainsäädännön mukaisia seuraamuksia. Tästä on viipymättä ilmoitettava Euroopan komission Gabonin tasavallassa olevalle lähetystölle.Jäsenvaltioiden on ilmoitettava Euroopan komissiolle ennen kunkin vuoden 15 päivää huhtikuuta kuluneen vuoden saaliit tonneina niin kuin tieteelliset laitokset ovat ne vahvistaneet. Komissio tilittää näiden tietojen perusteella kalastusvuoden vastaavat maksut Gabonin tasavallan kalastuksesta vastaavalle ministeriölle.Varustamot saavat viimeistään huhtikuun lopussa ilmoituksen komission tilityksestä, ja niillä on 30 päivää aikaa täyttää taloudelliset velvoitteensa. Jos tosiasiallisen kalastustoiminnan mukainen loppusumma on ennakkomaksua pienempi, erotusta ei palauteta varustamolle.4. Pohjakalalajien pakastustroolareihin sovellettavat määräykseta) Pakastustroolarien lisenssit ovat voimassa yhden vuoden, kuusi kuukautta tai kolme kuukautta. Ne voidaan uusia.b) Maksu yhden vuoden lisenssistä on 168 euroa/brt alusta kohti.Lisenssimaksut yhtä vuotta lyhyemmille ajanjaksoille maksetaan suhteutettuina ajanjakson pituuteen. Kyseisiä lisenssimaksuja korotetaan 3 prosenttia puolen vuoden lisenssin osalta ja 5 prosenttia kolmen kuukauden lisenssin osalta.5. Troolarien varustajien saalisilmoituksetTroolareiden, jotka saavat sopimuksen nojalla kalastaa Gabonin yksinomaisella talousvyöhykkeellä, on ilmoitettava saalistietonsa kalastuksesta vastaavalle ministeriölle Euroopan komission Gabonin tasavallassa olevan lähetystön välityksellä lisäyksessä 3 olevan mallin mukaisella ilmoituksella. Nämä ilmoitukset on tehtävä kuukausittain, ja ne on toimitettava edelleen vähintään kerran kolmen kuukauden jakson aikana.6. Tarkastukset ja valvontaKaikkien Gabonin tasavallan yksinomaisella talousvyöhykkeellä kalastavien Euroopan yhteisön alusten on sallittava kalastustoiminnan tarkastamisesta ja valvonnasta vastaavien Gabonin virkamiesten alukselle pääsy ja helpotettava näiden tehtävien suorittamista. Virkamies ei saa viipyä aluksella kauemmin kuin saaliiden tarkastamiseen pistokokein sekä muihin kalastustoimintaan liittyviin tarkastuksiin tarvittavan ajan.7. TarkkailijatGabonin yksinomaisella talousvyöhykkeellä kalastavien nuottaa käyttävien tonnikala-alusten ja pintasiima-alusten on Gabonin viranomaisten pyynnöstä otettava alukselle tarkkailija, joka on samassa asemassa kuin aluksen päällystö. Gabonin viranomaiset vahvistavat tarkkailijan aluksellaoloajan, mutta tämä aika ei kuitenkaan yleensä saa kestää kauemmin kuin tarkkailijan tehtävien suorittaminen edellyttää. Aluksella ollessaan tarkkailija:- tekee havaintoja alusten kalastustoiminnasta,- tarkistaa kalastusta harjoittavien alusten sijainnin,- ottaa näytteitä biologisiin tarkoituksiin tieteellisten ohjelmien mukaisesti,- laatii luettelon käytetyistä pyydyksistä,- tarkastaa Gabonin vyöhykettä koskevat saalistiedot kalastuspäiväkirjasta.Aluksella olonsa aikana tarkkailijan on:- kaikin mahdollisin tavoin huolehdittava siitä, että hänen alukseen tulonsa ja siellä olonsa ei keskeytä tai haittaa kalastustoimintaa,- oltava vahingoittamatta aluksella olevia varusteita ja laitteistoja sekä kunnioitettava kaikkien aluksen asiakirjojen luottamuksellisuutta,- laadittava toimintakertomus, joka toimitetaan Gabonin tasavallan toimivaltaisille viranomaisille ja jonka jäljennös toimitetaan Euroopan yhteisöjen komission Gabonin tasavallassa olevaan lähetystöön.Varustamo tai tämän edustaja ja Gabonin viranomaiset sopivat yhdessä tarkkailijan alukselle ottamista koskevista edellytyksistä.Jos varustamo ei pysty järjestämään tarkkailijan ottamista alukselle tai tämän jättämistä alukselta Gabonin viranomaisten kanssa yhteisesti sovitussa gabonilaisessa satamassa, varustamo vastaa tarkkailijan matkakuluista.Jos tarkkailija ei saavu sovittuun paikkaan sovittuna aikana tai sitä seuraavien kahdentoista tunnin kuluessa, varustamo vapautuu velvollisuudestaan ottaa kyseinen tarkkailija alukselle.Tarkkailijan palkan ja sosiaalimaksut maksaa Gabonin tasavallan toimivaltainen viranomainen. Aluksen päällikkö huolehtii kaikin hänen vastuulleen kuuluvin tavoin tarkkailijan fyysisestä ja henkisestä turvallisuudesta tämän suorittaessa tehtäviään.8. KalastusvyöhykkeetPöytäkirjan 1 artiklassa tarkoitetuilla tonnikala-aluksilla on oikeus harjoittaa kalastustoimintaa yli 12 meripeninkulman päässä perusviivoista sijaitsevilla vesillä.Pöytäkirjan 1 artiklassa tarkoitetuilla troolareilla on oikeus harjoittaa kalastustoimintaa yli 6 meripeninkulman päässä perusviivoista sijaitsevilla vesillä.9. SilmäkootPienin hyväksytty silmäkoko (silmä täysin levitettynä) on:a) 40 mm pakastustroolareissa, jotka pyytävät äyriäisiä;b) 60 mm pakastustroolareissa, jotka pyytävät pääjalkaisia.10. Kalastusvyöhykkeelle tulo ja sieltä poistuminenAlusten on ilmoitettava vähintään 24 tuntia aikaisemmin Gabonin tasavallan kalastuksesta vastaavalle ministeriölle aikomuksestaan tulla Gabonin yksinomaiselle talousvyöhykkeelle tai poistua sieltä. Poistumisilmoituksen yhteydessä kunkin aluksen on ilmoitettava myös arvio Gabonin yksinomaisella talousvyöhykkeellä pyytämistään saaliista. Ilmoitukset on tehtävä ensisijaisesti faksitse ((241) 76 46 02), ja mikäli aluksella ei ole faksia, radioitse (radiokutsutunnus DGPA-6241 MH2) tai sähköpostitse (DGPA@internetgabon.com).Alusta, jonka todetaan harjoittavan kalastustoimintaa ja joka ei ole ilmoittanut siitä Gabonin tasavallan kalastuksesta vastaavalle ministeriölle, pidetään ilman lisenssiä olevana aluksena.Gabonin tasavallan kalastuksesta vastaavan ministeriön ja varustamojen on säilytettävä faksien jäljennökset tai radiolla annettujen tiedonantojen nauhoitukset, kunnes molemmat osapuolet ovat hyväksyneet 2 kohdassa tarkoitettujen maksujen lopullisen tilityksen.11. Kielletyt merenkulkuvyöhykkeetMerenkulku öljynporausalueiden läheisyydessä on kielletty.Gabonin tasavallan kalastuksesta vastaava ministeriö ilmoittaa näiden vyöhykkeiden rajat varustamoille kalastuslisenssin antamisen yhteydessä.Kielletyt merenkulkuvyöhykkeet ilmoitetaan myös Euroopan komission Gabonin tasavallassa olevalle lähetystölle samoin kuin kaikki niiden rajojen muutokset, joista on ilmoitettava vähintään kaksi kuukautta ennen niiden soveltamista.12. Biologinen palautumisaika6-12 meripeninkulman vyöhyke: rannikkovyöhykkeeltä katkarapuja kalastavien troolareiden on noudatettava kahden kuukauden biologista palautumisaikaa, joka käsittää tammi- ja helmikuun, Gabonin lainsäädännön mukaisesti.12-200 meripeninkulman vyöhyke: ei biologista palautumisaikaa.13. Palvelujen käyttöEuroopan yhteisön alusten on pyrittävä mahdollisuuksien mukaan suorittamaan jälleenlaivaus ja hankkimaan tarvitsemansa toimitukset ja palvelut Gabonin tasavallan satamissa.14. Menettely aluksen pysäyttämisen yhteydessä1. Euroopan komission Gabonin tasavallassa olevalle lähetystölle on ilmoitettava kahden työpäivän kuluessa yhteisön ja kolmannen maan välisen kalastussopimuksen mukaisesti kalastavien yhteisön kalastusalusten kaikista pysäyttämisistä Gabonin tasavallan yksinomaisella talousvyöhykkeellä. Sille on toimitettava samanaikaisesti lyhyt selvitys pysäyttämiseen johtaneista olosuhteista ja syistä.2. Oletettua rikkomusta koskevien todisteiden säilyttämiseksi tarkoitettuja toimenpiteitä lukuun ottamatta ei saa toteuttaa mitään aluksen päällikköä, miehistöä, lastia tai laitteita koskevia toimenpiteitä ennen kuin yhden työpäivän kuluessa edellä tarkoitettujen tietojen vastaanottamisesta on järjestetty Euroopan komission Gabonin tasavallassa olevan lähetystön ja kalastuksesta vastaavan ministeriön välinen sovittelukokous, johon voi myös osallistua kyseisen jäsenvaltion edustaja. Tässä kokouksessa osapuolet luovuttavat toisilleen kaikki asiakirjat ja tiedot, joista voi olla hyötyä tilanteeseen johtaneiden seikkojen selvittämisessä. Varustamolle tai tämän edustajalle on ilmoitettava kokouksen tuloksista sekä kaikista pysäyttämisen mahdollisesti aiheuttamista toimenpiteistä.3. Ennen oikeustutkinnan aloittamista oletettu rikkominen on pyrittävä ratkaisemaan sopimusmenettelyllä. Menettely päätetään viimeistään kolmantena työpäivänä pysäyttämisestä.4. Jos asiaa ei ole mahdollista ratkaista sovintomenettelyllä ja jos aluksen päällikkö haastetaan Gabonin toimivaltaiseen tuomioistuimeen, toimivaltainen viranomainen vahvistaa kahden työpäivän kuluessa sovintomenettelyn päättymisestä kohtuullisen pankkivakuuden, joka varustamon on asetettava oikeuden päätöstä odotettaessa. Kalastuksesta vastaava ministeriö vapauttaa vakuuden, jos kyseisen aluksen päällikkö oikeuden päätöksellä vapautetaan.5. Alus ja sen miehistö vapautetaan:- yhteistoimintakokouksen päätyttyä, jos todetut seikat sen sallivat,- tai mahdollisen sakkomaksun vastaanottamisen jälkeen (sovintomenettely),- tai kun vakuus on asetettu (oikeudellinen menettely).6. Jos joku osapuolista katsoo, että edellä mainitun menettelyn soveltaminen aiheuttaa ongelmia, se voi pyytää kiireellisesti neuvotteluja sopimuksen 9 artiklan nojalla.Lisäys 1>PIC FILE= "L_2002073FI.002502.TIF">Lisäys 2>PIC FILE= "L_2002073FI.002602.TIF">Lisäys 3>PIC FILE= "L_2002073FI.002702.TIF">>PIC FILE= "L_2002073FI.002801.TIF">>PIC FILE= "L_2002073FI.002901.TIF">


type: caselaw

text:
 24.11.2007
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 C 283/4
 Hotărârea Curții (Camera a șaptea) din 27 septembrie 2007 — Comisia Comunităților Europene/Republica Portugheză
 (Cauza C-5/07) (1)
 (Neîndeplinirea obligațiilor de către un stat membru - Directiva 2003/109/CE - Resortisanți ai țărilor terțe care sunt rezidenți pe termen lung - Netranspunerea în termenul prevăzut)
 (2007/C 283/05)
 Limba de procedură: portugheza
 Părțile
 Reclamantă: Comisia Comunităților Europene (reprezentanți: M. Condou-Durande și P. Guerra e Andrade, agenți)
 Pârâtă: Republica Portugheză (reprezentanți: L. Fernandes și F. Fraústo de Azevedo, agenți)
 Obiectul
 Neîndeplinirea obligațiilor de către un stat membru — Neadoptarea, în termenul prevăzut, a actelor necesare pentru a se conforma Directivei 2003/109/CE a Consiliului din 25 noiembrie 2003 privind statutul resortisanților țărilor terțe care sunt rezidenți pe termen lung (JO L 16 din 23.1.2004, p. 44)
 Dispozitivul
 1)
 Întrucât nu a adoptat actele necesare pentru a se conforma Directivei 2003/109/CE a Consiliului din 25 noiembrie 2003 privind statutul resortisanților țărilor terțe care sunt rezidenți pe termen lung, Republica Portugheză nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul acestei directive.
 2)
 Obligă Republica Portugheză la plata cheltuielilor de judecată.
 (1) JO C 42, 24.2.2007.


text:
Vytautas Vyšniauskas. Yranti istorija ardo valstybę | Tiesos.lt
 Jūs esate čia: Pradžia » Įžvalgos » Vytautas Vyšniauskas. Yranti istorija ardo valstybę
 Tiesos.lt siūlo 2017 m. kovo 15 d. 1:38
 Gedimino kalno irimas nėra vien geologinis procesas, nesusijęs su dabartine Lietuvos būkle. Tie patręšę kuoleliai, laikantys paskutinę atramą, be kurios veikiausiai sugriūtų didžiausias istorinis paminklas Lietuvoje, simbolizuoja atsakingo, įpareigojančio požiūrio į istoriją likučius. Galima tarti, jog Gedimino kalnas atstoja Lietuvos istoriją, o Gedimino pilies bokštas – dabartinę Lietuvą. Jei kalnas irs toliau, grius ir bokštas – kitaip tariant, jei irs mūsų istorija, jei irs rūpestingas požiūris į ją, iš paskos grius ir mūsų valstybė.
 Atrodytų savaime suprantama, kad reikia visas pastangas dėti istorijos, kurios dalimi yra ir Gedimino kalnas, irimo stabdymui. Atrodytų, ketvirtį amžiaus esame laisvi ir galime patys kurti savo istoriją be iš viršaus nuleistų trikdžių. Tačiau kartu atrodo, jog buvome per ilgai pavergti, kad sugebėtume įsipareigoti savo laisvei taip, kaip jai buvo įsipareigoję už ją aukojęsi žmonės, patys augę nelaisvės sąlygomis.
 Gyvename tarsi nebeaugtume istorijoje, tarsi būtume ją išaugę lyg nudėvėtų batų porą, į kuriuos daugiau nei telpame, nei pajėgiame su jais bent žingsnį paeiti. Patys išaugę iš istorijos bandome nusikirsti šaknis, tarsi pajėgtume dar šiame gyvenime plevėsuoti virš žemės it kokia bekūnė dvasia, galinti brandinti savo vaisius neturėdama šaknų. Deja, be šaknų jokie vaisiai negali subręsti, todėl naikindami tautos istoriją naikiname ir savo ateitį.
 Vadinamasis naujas požiūris į istoriją, kai liaujamės ją idealizavę, nebesisemiame iš jos jėgų, nebesiekiame jos klaidų paversti ateities pergalėmis, o paprasčiausiai keičiame nepajudinamai atrodžiusius supratimą ir savivoką, kurių dažnai nesugebėjo išrauti net kaulėta sovietmečio ranka, perstūminėjame akcentus ir prasmes, kurios gali lemti gyvybę ar mirtį, savo viską deginančiu schemiškumu naikiname žmogaus ir istorijos santarvę ir konfliktą, viską sudėliodami į šiandien galbūt gražiai atrodančias lentynėles, kurių nėra ir niekada nebuvo tikrovėje.
 Galima ilgai vardyti tiek pavienių, tiek kolektyvinių ir sistemingų pastangų perrašyti Lietuvos istoriją atvejus. Tai yra atskirų istorijų, svarstymų ir problemų tema. Tačiau jas visas vienija panašūs tikslai. Šiandien kur kas svarbiau apmąstyti, kodėl perrašinėjama Lietuvos istorija ir kokią ateitį tai atneša.
 Kokia prasmė perrašinėti Lietuvos istoriją? Tai reikalinga tam, kad būtų galima ją pakartoti. Sužlugdyta istorinė asmenybė praranda savo veiksnumą dabartyje, todėl daryti tai, kam kadaise priešintasi, tampa lengviau, nes nelieka istorinės atramos, nelieka tęstinumo, galų gale nelieka tikėjimo, kad įmanoma padaryti kažką, kas jau buvo padaryta, nes nelieka tikėjimo, jog tai buvo padaryta, todėl beviltiškai blaškomės iliuzijoje, kad kažko padaryti neįmanoma, kadangi naiviai tikime, jog niekas niekada to nepadarė.
 Kaip veikia sentimentalaus tautiškumo, kuris esą buvęs naudingas sovietinei valdžiai, kritika? Naiviai įsivaizduojama, kad sentimentai neturi nieko bendro su politine vizija, todėl nuo tautinių giesmių ašaroję tautiečiai sovietmečiu buvę uždaryti savo pačių emocijose, nepereinančiose į jokią kovą su primetama totalitarine tikrove. Kritikai nepajėgia suprasti, kad be sentimento vargiai įmanomas politinis tautiškumas. Politinė vizija neatsiranda tuščioje vietoje, vien praktiniu protu jos neišgalvosi, jei neturi tautiškumo pajautos savo krūtinėje.
 Nepriklausomoje Lietuvoje gimę jaunuoliai tautą dažniausiai mato tik kaip socialinį konstruktą, iš kurio reikia išsivaduoti arba kuris – geriausiu atveju – jiems nieko nereiškia. Jie įtariai žiūri į tuos, kurie, kaip anie sako, nori matyti tautą kaip kažką realaus ne tik etnine, bet ir kvazimetafizine prasme. Esą istorija labai aiškiai atskleidžia, kaip formavosi tautos samprata, todėl akivaizdu, kad visa tai tik sukonstruotas prasimanymas, kuriuo tikėti gali tik naivūs dogmatikai. Jie politinę tautą suvokia kaip teorinę fikciją, kuriai nėra reikalo įsipareigoti, bet kuri kartais praverčia. Abejotina, ar daug žmonių, niekaip negalinčių susigraudinti dėl tautinių sentimentų, ryžtųsi ginti savo valstybę. Štai tokį jaunimą ugdo sentimentų kritika, krypstanti link ore stebuklingai atsirandančios politinės vizijos, neturinčios šaknų ir iš principo negalinčios subrandinti vaisių. Stebukladariais gali tapti tokie kaip Motiejus Valančius, tačiau ne ištisa emociškai sustabarėjusi ir ištautinta karta. Nutautėjusi karta auga nebe iš istorijos, o iš istorijos kritikos, ir visų pirma iš sentimentų atsisakymo, kuris veda prie tobulai atomizuotų individų visuomenės, vis labiau nepajėgiančios valdyti pačios savęs. Kritika mūsų, o nykimas – jūsų.
 Istoriją reikia ginti nuo techninio jos supratimo, nes technika pasižymi tuo, kad pasiduoda absoliučiam pavaldumui ir neturi jokios laisvės. Mechaninis istorijos supratimas, nereikalaujantis pastangų ir pasiduodantis paviršiaus tironijai, naikina laisvę ir pavergia tautas jų pačių nesusipratimo imperijai.
 Tiesa niekada nebuvo istorinių figūrų biografijų mėsinėjimo motyvas. Neatsitiktinai analizės ir kritikos objektu tampa kokio nors istoriškai reikšmingo reiškinio ar vis dar gyvos mąstysenos simboliais tapę asmenys.
 Kam artėjant valstybės atkūrimo šimtmečiui reikia kalbėti, kad Jonas Basanavičius mums neaktualus, nes esą visiškai neturėjo jokios politinės Lietuvos idėjos? Pakankamai elementaru: jeigu jis tą idėją turėjo, tai tokios šnekos verčia manyti, kad ta idėja nėra politinė, šiandien ji būtų žalinga ir vertėtų jos atsisakyti. Tai praktiškai reiškia, jog bandoma įteigti, kad žmonės, kurie dar ir šiandien gyvi Basanavičiaus ir kitų tautos tėvų idėjomis, yra tokie pat neadekvatūs nesusipratėliai, nemąstantys politiškai ir iš esmės neaktualūs, todėl juos būtina ignoruoti, stumti į paraštes ir kitais būdais slopinti jų raišką.
 Toks tariamai istorinių tyrinėjimų motyvų aiškinimasis gali pasirodyti kaip sąmokslo teorija, neigianti tiesos pažinimo pretenziją. Tačiau keistai sutampa, jog tie patys tiesos šaukliais apsiskelbę kritikai savo elgesiu ir mąstymu liudija, kad jų motyvai yra būtent ideologiniai ir nesusiję su tiesa. Nieko nestebina, kad didžiausi neva tuščią tautiškumo sampratą XX a. reiškusių asmenų kritikai ir analitikai po ilgų spyriojimųsi pagaliau prisipažįsta, kad jiems patiems tauta neegzistuoja, o yra tik artimi žmonės, kuriuose ir savyje tegalima valstybė. Natūraliai kyla klausimas, kokia prasmė kritikuoti neva tuščią tautiškumą, kuris esą buvęs naudingas okupantui, jeigu pripažįsti, kad apskritai joks tautiškumas neįmanomas iš principo, nes nėra tautos. Tai būtų tas pat lyg kalbėti apie teisingus ar klaidingus teiginius laikantis požiūrio, jog tiesa neegzistuoja. Šiam nesusipratimui įžvelgti didelio pastabumo nereikia, tačiau reikia didelio gudrumo tokiam nesusipratimui maskuoti ir juo vadovautis savo mokslinėje ir kitokioje veikloje. Dar didesnių įgūdžių reikia tokią dvejamintę paversti mąstymo centru, iš kurio ir projektuojama visa kritika. Iš tiesų reikia daug intelektualinių pastangų, kad nuslėptum istorinę tiesą pavadindamas ją kažkieno privačiu interesu, o savo politinį ar asmeninį interesą paverstum istorine tiesa. Nacistinės Vokietijos propagandos ministras Josephas Goebbelsas, sakydamas, kad jeigu melą pakankamai ilgai kartosi, jis neišvengiamai taps tiesa, turbūt nė pats netikėjo, kad atsiras žmonių, kuriems net pats šis iš esmės melagingas įsitikinimas taps nepaneigiama tiesa. Goebbelso rankomis pašventinta istorijos viešnamio aureolė kabo virš šiuolaikinių istorijos perrašinėtojų galvų.
 Jau seniai tapo įprasta skelbti praeitį paniekinančius nuosprendžius savo tautos ir valstybės istorijai. Net jeigu kai kurie iš jų būtų teisingi, reikia aiškiai suvokti, kad valstybė neįmanoma be tam tikros mitologijos, kuriamos istoriniu pagrindu, todėl tautinę ir valstybinę savivoką liečiantys atradimai turėtų būti pateikiami itin delikačiai. Dabar susidaro įspūdis, kad atradimai vertinami ne dėl tiesos pažinimo džiaugsmo, ne savaime ir ne dėl galimybės prisidėti prie valstybės gerovės, o dėl galimybės tuos atradimus pateikti kuo agresyvesne forma, idant tai sukeltų kuo ilgiau nesiliaujančius destruktyvius procesus visuomenėje. Tai negali nekelti įtarumo dėl tokių tyrimų tyrumo.
 Pradėjęs gilintis į tų tyrimų rezultatus, jei bent šį tą nuvoki apie tiriamo asmens biografiją, asmenybę, apie tiriamų reiškinių istorines aplinkybes, iškart pastebi vadinamųjų tyrėjų šališkai atsirinktus faktus ir interpretacijas, patvirtinančius jų išankstinius įsitikinimus. Atviros loginės klaidos tiesiog bado akis. Jeigu kas nors ryžtasi pasakyti aštresnį žodį, jam atkertama su kaupu, pavaišinant įvairiausiais epitetais ir geliančiais palyginimais. Jeigu kas nors parašo solidų atsakymą, pateikdamas loginę teksto analizę, paremtą faktais ir griežta argumentacija, jokio atsakymo nebūna, nebent vėlgi pasiūlomos tikrovėje jokio pagrindo neturinčios epitetų ir palyginimų vaišės. Diskusijose stengiamasi ne išgryninti savo požiūrį, o pateikti jį kuo aštresniu kampu, kad žeistų ir šokiruotų kuo daugiau žmonių. Tai reiškia, jog tiesa tokiems tyrėjams visai nerūpi, jie ją jau žino, yra ja įtikėję dar prieš tyrimo pradžią, o visas vadinamasis diskursas yra tik akių dūmimas, skirtas daryti kuo stipresnį emocinį bei kitokį poveikį, leidžiantį įtvirtinti savo idėjas ir interpretacijas po mokslo autoriteto širma.
 Kiekvienai su tiesa prasilenkiančiai studijai atrašyta gausybė jos teiginius paneigiančių straipsnių, į kuriuos nesiryžtama atsakyti. Griebiamasi gero seno metodo – abstrakčių postringavimų apie tai, kad varžoma mokslo laisvė, o bendrapiliečiai tamsybininkai nesupranta mokslo, bet konkrečių teiginių analizės ar paneigimo taip ir neišvystame. Tai rodo jų nemoksliškumą. Akivaizdu, kad tikrai mokslinės diskusijos yra mažai kam įdomios, iš jų didelės karjeros nepasidarysi, o smarkias audras keliantys vieši pareiškimai bei finansuojami projektai savo poveikiu ir pelnu pasiteisina su kaupu.
 Tiesos atradimą ir pritaikymą istorijos tyrimuose keičia kontroversiškų pareiškimų emocinis ir socialinis poveikis. Skandalų vaikymasis tapo pagrindiniu istoriniais tyrinėjimais užsiimančių mokslininkų uždaviniu. Į mokslą įvesti bulvarinės žiniasklaidos metodai, po žurnalistinių tyrimų uždanga plakantys nuomonių, ideologinių interesų ir asmeninių simpatijų ar antipatijų kokteilį. Filosofas Arvydas Šliogeris yra sakęs, kad dabartinė žiniasklaida mums yra pavojingesnė už visas Rusijos specialiąsias tarnybas kartu sudėjus. Sunku nesutikti. Šiandien žiniasklaida ir istoriją perkeičiantis mokslas veikia išvien. Jų keliami pavojai istorinei ir tautinei tapatybei, be kurios neįmanoma jokia valstybė, yra pagrindinė nacionalinė grėsmė, iš vidaus galinti mus sunaikinti pirmiau, nei bet kokie išorės priešai.
 Kad ir neseniai pasirodęs Donato Ulvydo filmas Emilija iš Laisvės alėjos, nors nusipelno rimtos kritikos už daugelį savo trūkumų, vis dėlto daugiausiai viešai plakamas už tai, kad yra pernelyg konservatyvus ir turi nacionalistinių motyvų. Be kelių išimčių, net kai kurie profesionaliai trūkumus aptarę kritikai nedviprasmiškai išsiduoda, kad jiems idėjinė dalis, sudaranti kritikos epicentrą, nepriimtina, o tai su meno kritika neturi nieko bendro. Ironiška, kad filme be kita ko atvaizduojamos ir situacijos, liečiančios nacionalizmo draudimą sovietmečiu, o filmo kritikai, peikdami filmo nacionalistiškumą, arba dvigubai nesuprato filmo, arba subtilesniais metodais daugiau ar mažiau įsisąmoninę savo mąstysena tęsia sovietinę antinacionalistinę kampaniją, dabar jau pridengtą vadinamųjų pažangių liberaliųjų vertybių kauke. Nesimokome iš istorijos klaidų, bet uoliai jas trindami nuosekliai kartojamės. Kone tobulai įkūnijama anglų mąstytojo Gilberto Keitho Chestertono ištarmė, kad jeigu nesiseka artėti prie idealo, pakeiti idealą, pasakai, kad tas senasis moralinis idealas nebeaktualus, ir tai pavadini pažanga. Susidaro įspūdis, kad pažangia laikoma ta visuomenė, kuri yra pažengusi nuo savo šaknų, t. y. nukirtusi jas tarytum bambagyslę.
 Netinkamais pažangai pripažįstami visi, kieno idėjos šiandien dar yra gyvos ir nepatogios vyraujančiam globalitarizmui kaip naujai savo paties nevaldomų aistrų vergovės formai. Tokio tipo pažanga, apie kurią kalbame šiandien, yra ne politinė, ne mokslinė ir net ne istorinė kategorija. Mes kalbame apie biurokratinę pažangą. Biurokratui istorija yra tik popierių krūva, kurią gali perdėlioti kaip patinka, o nusibodus ir visus tuos popierius nušluoti nuo stalo, kad tik būtų kur pasidėti brendžio taurelę. Biurokratas šaknų neturi, jo dabartis – nuo žemės atitrūkęs modernaus dangoraižio aukštas, į kurį bus spjauta susiradus gražesnį. Filosofas Naglis Kardelis yra sakęs, kad biurokratas yra kaip dramblys porceliano parduotuvėje – jis palieka vien šukes ir duženas. Tokias pačias šukes ir duženas biurokratas palieka ir iš istorijos. Istorija jam – tik virtualus mitas, iš kurio vienintelė nauda yra ta, kad gali pasipelnyti rašydamas apie jos demitologizaciją.
 Istorijos perrašinėjimas nėra savitikslis. Po valstybės pamatais kasamasi dangstantis kilniais siekiais neva norint suteikti dar tvirtesnį pamatą, tačiau nepaliaujamai griūvantis Gedimino kalnas simbolizuoja tokio kasimosi pasekmes. Istorijos kalnas, ant kurio laikosi valstybė, kasinėjamas ir smulkinamas iki mažiausių trupinių, kuriuos netrukus išnešios vėjas. Mūsų pareiga – ne tik istoriją dulkėmis verčiančius stabdyti, bet ir statyti užuovėją, kad istorijos perrašinėtojų darbas nueitų niekais, nes jeigu turėsime užuovėją, sudarytą iš sąmoningų gyvų žmonių, kaulėtos rankos pačios atguls savo kasinėjamose žemėse, taip ir nespėjusios jų išnešioti. Kol gyva bus istorija, tol laisvi bus į ją šaknis įleidę žmonės, kurie vieninteliai ir tegali užtikrinti Lietuvos išlikimą.
 ← Arvydas Guogis, Andrius Švarplys....
 Povilas Urbšys. Nacionalinės... →
 Pikc 2017-03-19 22:09
 Hmm... gal be reikalo su koloradikais palyginau - anie, ko gero, vis dėlto aukštesniame lygmenyje, negu kiauras mankurtinis homsomolas.
 Dzeikas 2017-03-18 19:37
 Pikc, na matote, nervuojates - vadinasi neturite argumentu.O jaudinimasi isduoda zodziu darkymas ir gramatikos taisykliu nesilaikymas.
 As nelabai gilinuos i “koloradu” argumentacija, taciau del Lietuvos “sukulturinimo” (politine, o ne materialine ir dvasine prasme) jie neteisus.
 Teisus jie del tautiskos minties bukumo artimai prie debilizmo.Jie tai vadina “hutorskoje myslenije”.Pvz: esant Rusijos visuomenes ir valstybiniu institutu bendram korumpuotumo lygiui aukstesniam negu lietuviskam, jie, Rusijos elitas, visdelto suvokdami valstybinius interesus neleidzia (pagal isgales bendrajame kontekste) korumpuoti kai kuriu institutu: propogandos, karinio-pramoninio komplekso, zvalgybos, saugumo strukturu, smogiamuju kariuomenes daliniu.
 Lietuviska gi...palyginkite Rusijos ir Lietuvos TV. Meniniu(ne ideologine ikrova) pastaroji kaip pigmejai palmiu lapais klubus prisidenge ir per lauza sokinejantys
 Rasau cia ne jums,- tautiniai naciukai man idealiu atveju ziurisi pakartais ant vienos sakos su rusu neo-imperialistais,- cia skaito ir blaivaus proto lietuviai neapnuodyti lietuvisko tautisko mesianizmo kliedesio.
 Pikc 2017-03-18 18:09
 Be abejaus, koloradiką pavadinti koloradiku irgi būtų “ad hominem”, o jo pezalus apie tai, kaip tarybų valdžia išlaisvino fošystų priespaudoje buvusią liaudį ir sukultūrino atsilikusius tamsius litofcus beigi pakėlė šalies ūkį reiktų vertinti visiškai rimta - nes juk kitaip tai reikš, kad į to koloradiko “argumentus” neturi, ką atsakyti, ba “netiesa gyni”. :D
 Dzeikas 2017-03-18 11:26
 Pikc, argumentacija ad hominem pats pirmiausias ir pagrindinis pozymis, kad oponuojancios puses argumentams neturi ka atsakyti.
 Naturlich, kai netiesa gyni neisvengiamai to griebsies.
 Pikc 2017-03-17 15:08
 Kadangi nesu psichiatras, homsomolo nepilnavertiškumo komplekso simptomatiką nagrinėti nelabai įdomu. Kas tai per fauna, ir taip aišku, o patologijos detalės - jau specialistų reikalas.
 Dzeikas 2017-03-17 12:11
 PS. Praleidau del Lenkijos zemiu plesikavimo paaiskinima. Lenkija savo zemes apdirbdavo ir produkcijos surinkdavo pakankamai save ismaitinti. Vykdyti grobiamuosius zygius jai nebuvo isgyvenimo butinybe.Juolab listi i Lietuvos miskus ir gaudyti lietuviu mergas po pelkes issislpsciusias.Savu pakako.
 O stai Lietuvos gentys dirbdamos zeme primityviais metodaius NEISVENGIAMAI didejant populiacijai susidurdavo su maisto trukumu ir daryti grobiamuosius zygius lietuviams buvo isgyvenimo butinybe. Tobulint zemdirbyste lietuviams trukde organizaciniu sugebejimu trukumas ir negalia uztikrinti istatymu veikima.T.y. teisinguma kraujo kersto pagrindu turejai uzsitikrinti pats. O sedejimas ant 2 kedziu rezultatas gerai zinomas: zemdirbyste primityvi, karyba - tik pasiplesikavimui(pagrobei - ir i kojas atgal i miska).Susidurus su kariais profesionalais ir ju rikiuote gelbedavo tik greitos kojos.
 Dzeikas 2017-03-17 11:59
 Pikc,mano pateikto failo budinguma patriotams-idiotams irodo, ne tiek kas ten sakoma, o KAIP tai sakoma: isterika ir leksika artima nenormatyvinei.O tautinyku, beretavu ir koloradiniu Rusijos aplogetu leksika , ir argumentacija panasi taip, kad kita karta neisigilines apie ka kalba supainioti gali. Ir ju pestines tarpusavyj tai pestines tarp konkuruojanciu viesnamiu mergsiu.Viena kita tos viesnamiu mergses atskiria pagal sijonu spalva: raudonais sijonais vs geltona-zalia raudona sijonuotas.
 mano teigini ,kad lietuviai plesikavo lenkus tu vadini smeiztu.Kuo remiantis? As paremiu budinga Lietuvos istoriografijai NUTYLEJIMU nepatogiu faktu ir interpoliacija pagal dabartini lietuviu mentaliteta. Kai skaitai tik lietuviskai, tai susidaro apsiaustos tvirtoves ispudis, aplink kuria vieni priesai tesvajojantys ta tvirtove sunaikint, o gyventojus pavergt.Paskaitai nesaliskus saltinius, sugretini su nepdairiai (arba priverstinai, nes neimanoma nutylet) faktais - nesutampa vaizdelis nors tu ka.Nebent igimtas idipotizmas su patriotizmo sindromu. Beje , dar vienas patriotams budingas KGB naudojamas metodas: “jokiu budu neprisipazink! Net uz penio svetimos zmonos lovoje pagautas - neprisipazink! Tu issigasi, penis susitrauks, tu pabegsi.O jie tegul po to irodineja , kad tai tu buvai.Tu svarbiausia viska neig!” Ponas Vysniauskas su savo istorijos mitologizacijos teorija is tos paties KGB sistematizuotos mitu kurimo operos arijas gieda.
 Del partizanu kovos pries totalitarizma. Ta sistema kuria suformavo Stalino rezimas nuleista iskart be parengiamojo periodo yra normaliam zmogui sokas. Stipresni atsisako egzistuot pagal tokios sistemos diktuojama tvarka ir pasirenka trumpa gyvenima su ginklu rankose nei tokia egzistencija.Partizanus butent uz tai ir gerbiu. Butent taip ir sakydavo iseinantys i miska: “Stalino saules man nereikia!”. O ne “einu padet galva uz Lietuva”.Smetonine abriedukine Lietuva skyresi nuo TSRS tiek, kiek skiriasi skalbiniu vagis nuo banku plesiku-zmogzudziu.Pirmieji vagia kai proga yra, prisidurdami prie atlyginimo.Antriesiems vagyste gyvenimo budas.Nedirba jie principialiai.Susikloste situacija , banditu gaujai prireike kumecio ukio darbams, na pagave uz kupros skalbiniu vagi “idarbino”: akcijose nedalyvausi, automobili vairuosi.“Mokruchos” galesi nedaryt.
 O tai , kad tos “valstybes” elitas buvo pasirenges prostituoti pagal Rusijos imperijos iki 1917m taisykles rodo URM galvos Urbsio memuarai ir paskutinio Ministro kabineto posedis motyvuodamas pasidavima Rusijai tuo, kad “busime rusams labiau reikalingi negu vokieciams”. Suklydo , tuom, kad nesuprato, kad jie nereikalingi Stalino rezimui jokiam vaidmenyj. Va, miska galite kirsti.O musu komisarai jusu uki sutvarkys be jusu. Sito Lietuvos “valstybininkai” nenumate))))))))) Nebutu Stalino rezimas “bezpredielscikai” jokio pasipriesinimo TSRS (arba Rusijai islaikiusiai jeigu 1ki 1917m imperine tvarka ) nebutu ne kvapo. Savi ponai romintu tauta , duokle tektu tik Maskvai damoketi.
 PIkc 2017-03-17 0:29
 Che, taigi čia internacionalistinio homsomolo įkvėpimo šaltinis: gi viskas viename - ir “tautų draugystė”, ir panieka bei priešiškumas “buržuaziniam nacionalizmui”, ir “moi adres - ne dom i ne ulica”... Ir netgi Žalgirio mūšį taip pat interpretavo (tiesa, pas juos jį rusai, o ne lenkai laimėjo - bet čia detalės). Nieko nuostabaus, kad homsomolas tokius šaltinius žino. :D
 Ir dar vienas dalykas - sakiau, kad liberastams nesuprantama, kaip galima vadovautis aukštais idealais, o ne buku egoizmu? Tai štai ir įrodymas - jiems tėra dvi kategorijos: arba “laisvė” (egocentriškas individualizmas) arba “priespauda”, kur į vieną suplaktas fašizmas, nacizmas, bolševizmas, patriotizmas (ypač tautinis) ir dar velniai žino kas. Todėl tūlas liberastas iš esmės neįžvelgtų skirtumo tarp, tarkim, idealistinių patriotinių Baliukevičiaus-Dzūko ar Ramanausko-Vanago įrašų ir Gėbelso kalbos ar kokio bolševiko isteriškų pasisklaidymų iš raudonos tribūnos. Liberastui visi jie vienodi ir visi atstovauja tą patį - “individo pajungimą” (valstybei, tautai arba dar kam nors - iš esmės nesvarbu). Čia kaip bolševikams - viskas yra “klasių kova”, kitų variantų nėra.
 Dėl tos pačios priežasties, beje, jie ir istoriją siekia “dekonstruoti” beigi “nuvainikuoti”, kad ji netaptų vienijančiu veiksniu - gi tautos solidarumas irgi reikštų “individo pajungimą”. Va, ir “laisvina” tą “individą”, kiek išgali - o dėl “švento” tikslo ne gėda ir svetimiems tarnauti (juolab, kad savų ar taip, ar taip nekenti - gi “varžo”, o ir šiaip gėda tokiam “neprogresyviam” dariniui, kaip tauta (ypač sava), priklausyti).
 Dzeikas 2017-03-16 23:07
 Pikc, ikvepimo ne is cia semetes savo pastarajam komentarui?
 http://www.sovmusic.ru/m/izrechi5.mp3
 Pikc 2017-03-16 20:31
 Šiaip jau, mano anksčiau minėta fauna atsakymo nenusipelno. Vis dėlto, kadangi ir kiti skaitys komentarus, verta paminėti čia paporintus “argumentus”. Taigi, jei kas nežinojote, svetimų (ir dažniausiai priešiškų) jėgų prasimanymų kartojimas yra “tiesa”. Kiek tų, pasirodo, “tiesos” sakytojų - ir koloradikai, ir polonifilai, ir judofilai, ir dar gyvas velnias visokių SAVO PAČIŲ tautą ir valstybę šmeižiančių atmatų (o tokios “tiesos” pavyzdžių pateikiau savo praeitame komentare). Toliau - šmeižto pavadinimas šmeižtu, pasirodo, yra “tiesios žeminimas”. Čia be komentarų.
 Dar vienas įdomus momentas: reakcija į pateiktus standartinius mankurtų naudojamo šmeižto pavyzdžius - “va, šito konkrečiai aš nesakiau, tai, reiškia, nesiskaito!” Pagal tokią “logiką”, visokios vanagaitės irgi “nesiskaito”, nes juk apie Žalgirį nekalbėjo, ir sabaliauskaitės “nesiskaito”, nes nekalbėjo apie partizanus, ir paleckiai nesiskaito, nes “tiesos” apie pilsudskinę-želigovskinę okupaciją neskleidė... Na, mintis, manau, aiški.
 Dar keli “perliukai”: “nususia Lietuvos valstybe kokia ji tapo po 1926m perversmo” - ryškiai iš sovietinių vadovėlių “tiesa” paimta, nes nors truputį pasidomėjęs situacija to meto Lietuvoje apie “nususia” valstybę gėdytųsi kalbėti. Bet čia nieko nuostabaus - štai, vienas mankurtinis veikėjas netgi buvo pradėjęs aiškinti, kad Smetonos Lietuvoje nebuvo pilietiškumo, todėl į SS niekas nestojo, o kad partizanai atsirastų, reikėjo, kad po Smetonos pasikeistų ištisa karta (čia be bajerio, rimtu veidu taip aiškino :D). Beje, apie partizanus - atkreiptinas dėmesys į dar vieną šveplą liberastinį kliedesį: pasirodo, tai, kad partizanai kovojo, kentėjo ir žuvo už savo valstybės laisvę, “Lietuvos valstybingumo idejos niekaip nereabilituoja” - jie, mat, kaip tikri liberastai, savo asmenybių egzistavimo sąlygomis rūpinosi, ir tiek. Negaliu įsivaizduoti, kokio kiaurumo reikia būti, kad tokią “įžvalgą” sukurptum. Ir lygiai taip pat negaliu įsivaizduoti, kokio perpuvusio mėšlo lygmens “mąstymo” reikia, kad šitaip dergtum žmones, paaukojusius viską dėl savo Tautos ir Tėvynės. Antra vertus, gali būti, kad liberastui aukšti idealai tiesiog nesuprantami - todėl ir postringauja, kad žmonės ryžosi gyventi tiesiogine to žodžio prasme gyvuliškomis sąlygomis, kasdien rizikuoti sveikata ir gyvybe tik todėl, kad nenorėjo “gyvuliskos egzistencijos”. Ar kas įsivaizduoja tūlą dabartinį savo vienintelio ir nepakartojimo beigi ypatingojo “AŠ” egzistavimo sąlygomis ir “teisėmis” susirūpinusį liberastą, pasiryžtantį taip aukotis? Taigi. Tokie egoistiški padarai - tiesiog idealūs kolaborantai (geriausiu atveju - emigruos ir dergs savo valstybę iš tolo).
 Dzeikas 2017-03-16 11:37
 Pikc, o jus manote, kad jei tiesa zemina Lietuva(n), tai patrioto pareiga zeminti tiesa? Labai originalus lietuvisku istoriografu metodloginis isradimas.
 Ir nereikia manipuliuoti faktais.As ne vienoje vietoje nepasisakiau apie partizanus.Ginkluotas pokario pasipriesinimas normali zmogaus reakcija i totalitarizma.Cia kaip nuodu doze: isgerk spirito stikline mauku - atstumsi. Isgerk per pusdieni - bus visai nieko.Net patiks.Pagal sia alegorija lietuviams teko gert nuodus mauku.Rusams - po biskuti.
 Kalba ne apie partizanus, kalba apie ju naudojima aapologizuojant nususia Lietuvos valstybe kokia ji tapo po 1926m perversmo.Apie lietuviu tautos negalia iskelt lyderiais suvokiancius valstybine atsakomybe zmones.Partizanu pasipriesinimas totalitarizmo gniuzdymui slovina asmenybes paneigusias gyvuliskos egzistencijos alternatyva. Taciau Lietuvos valstybingumo idejos niekaip nereabilituoja. Nes ko verta valstybe kurios vadovai neigalus juridiskai ivardinti okupacijos? Ko verta tauta iskelianti mazgotes lyderiais ir kurios didvyriai igyja slove tarnaudami svetimsaliams (majoras Semaska.Smetonlaikiu kapitonas.Majora gavo is vokieciu)?
 Tai ir belieka kurt mitus faktus traktuojant apverstos logikos pagalba , o oponentus nutyldant istatymu.
 Pikc 2017-03-16 10:49
 Įdomu pastebėti, kad “originalas” mankurtas buvo vergas - dabartiniai gi mankurtai (visokie “dzoniais” pasivadinę joneliai ar “dzeikais” - jokūbėliai) įsivaizduoja esantys “laisvės ideologijos” nešėjai. Dar įdomiau, kad šita nepilnavertiškumo komplekso kamuojama fauna, su pasimėgavimu dergdami savo pačių valstybę ir tautą, jos kultūrą ir istoriją, jaučia netgi kažkokį liguistą pranašumą. Tikrai, čia rimta psichopatologija (įsivaizduokite savo šeimą ir visą giminę dergiantį veikėją). Juokinga matyti, kaip tokie fruktai, skubantys “nuvainikuoti” beigi “dekonstruoti” SAVO tautos “mitus”, kaip papūgos kartoja SVETIMŲ tautų mitus. Užtat paskui ir išdidžiai postringauja, kaip Pilėnų gynėjai buvo bailiai, partizanai - irgi, Birželio sukilėliai - banditai-žydostrielai, Kudirka - nevykėlis antisemitas, Basanavičius - psichinis ligonis, okupacijos nebuvo, ba Lietuva pati savo noru sajūzan stojo, “savi šaudė į savus”, Žalgirio mūšį laimėjo lenkai (įdomu, katras - Vytautas ar Jogaila buvo lenkas? ), o Mazovijos didikai, po nepavykusių savo grobiamųjų žygių į Prūsiją gavę nuo prūsų atgal ir su šventikų pagalba prisikvietę lengvo grobio mėgėjų kryžiaus žygiui, pasirodo, iš tikro gynėsi nuo banditų-litovcų (beje, objektyvumo dėlei čia reiktų pasakyti, kad lenkai nebuvo kažkuo ypatingi - viduramžiais grobikiški žygiai buvo visiška norma visoje Europoje - ir ne tik).
 Summa summarum: ant šitų “progresyvių” mazochistinės saviniekos manijos apniktų nabagų, kuriems dar vienas srutų kibiras patiems sau ant galvos - kaip čia paminėta “šyrkės” dozė, neverta pykti - iš tikrųjų pagailėti vertėtų. Vis dėlto, aš, nebūdamas itin kilnus ar krikščioniškos dvasios, tejaučiu jiems panieką ir pasišlykštėjimą.
 Dzeikas 2017-03-16 9:27
 Aba, nesupanasekite i netenkanti “shirkes” narkomana.
 O jeigu zmogus uzsivadines gydytoju siulo gydyti narkomanija “shirke”, tai nereiskia, nei kad jis isgydys, nei kad jis gydytojas.
 Pasitikekite Dievo zodziu: “nekalbek netiesos” ir “tiesa jus islaisvins”.
 aba 2017-03-16 1:07
 Ačiū autoriui už puikų straipsnį.Tai tikro profesionalo tekstas, ir ypač tai jaučiama,kai jį palygini su mėgėjiška Dzeiko rašliava.(” lietuviai gyveno plesikavimu ” ir panašiai)
 To Išties 2017-03-15 23:26
 To “Išties” ir Vytautas dar žydams privilegijas suteikė, Vytautas apsikrikštijo ir prieš žydą Dievą keliaklupščiavo? Tai ar ne žydai ir buvo tie kryžuočiai?
 Dzeikas 2017-03-15 22:44
 V.V.ui:
 Dekoju uz atsakyma.Pasivarginau suprasti ka parasete.Ir taip, analogijos metodu isversiu ka pasakete vaizdziai: Istoriniai faktai, - tie kurie mums zinomi, - tai tarsi zvaigzdes ,- o mes stebedami juos ir pastebeje ju stabiluma sau paaiskinti sviesulius (sakykim musu astronomijos zinios antikos lygio) sudursteme juos isivaizduojamomis linijomis ir salyginai klasifikavome kaip zvaigzdynus, duodami jiems poetinius pavadinimus.Zvaigzdes istoriniai faktai, zvaigzdynai - mitai.
 Sitas mitologijos vertinimas gal ir buvo naudingas Basanaviciaus laikais, kaip kad zvaigzdziu skaitymas (astrologija ir astronomija kol nebuvo atsiskyrusios) buvo naudingas antikos ir viduramziu jurininkams (iki kompaso,sekstanto ir chronografo isradimo), taciau siais laikais naudoti mitologija spresti sociologines problemas tas pat kaip vesti okeanini lektuvnesi pagal Siaures zvaigzde Baltijos juroje ignoruojant krantus.
 Vaikus darzelyj auklekite “Egle zalciu karaliene” pasakomis, o istorijos vadoveliuose reiktu rasyti, kad: lietuviai gyveno plesikavimu (istisi miskai, net Batyjaus totoriai nusispjove ten listi su savo kavalerija.T.y. zemes ukis buvo laisvalaikio hobby) ir DEL TO lenkai pasikviete Kryziuociu ordina neapsikente.
 O mes mitus purskiame a la: lenkai is piktumo ir neapykantos lietuviams pasikviete kryziuocius, o tie eme engti ir plesti ir lietuvius , ir lenkus.
 Va tokiu mitu ir as buvau mokykloje seriamas.
 Veliau tik ismokes kritiskai mastyt(lenkai ka, idiotai kviestis karini ordina i savo zemes siaip sau, is neturejimo ka veikti???) ir INTERPOLIAVES dabarti i praeiti supratau, kad buvo biski kitaip ne kalba tautiski istorijos mitologizuotuojai.
 Blogiausia , kad si istorijos mitologizacijos metoda naudojama ir naujausiajai istorijai.Kad ir mitas apie juridine okupacija. Neturint argumentu jos neigimas kriminalizuotas (va ka gerai is okupantu ismokome: Nera argumentu - i snuki!).Tuo tarpu reiktu ivardinti: faktine okupacija buvo pridengta jurdiskai. Lietuva PRIEME TSRS ultimatuma jo nekomentuodama , kas a priori reiske sutikima su ultimatumo PREAMBULE.Smetona nepasirase pabeges atostogu? Force major situacijoje PM Merkio pasirasymas del “Liaudies vyriausybes” teisetas.
 Lietuvos istoriografija gi, grasindama istatymo kumsciu oponentams, irodineja , kad buvo pazeistos juridines proceduros. Balta vadinant juodu gaunasi, kad isdavikas - didvyris. Ir jau siu dienu istorijoje , kai yra metodologinis instrumentas, didvyris pasipriesines netiesai, ivardijamas nusikalteliu. Garliava 2012, Venckienes likimas ta liudija.
 Stai p.V.V. kur veda jusu istorijos mitologizacijos metodas.Nesakykite kad istorija ir nudiena tai ne tas pats ir nesusije.
 Mitologija beje naudojama ir Lietuvos naujausiai istorijai: Vien
 Pasaka - istorija 2017-03-15 17:43
 Keistasis žodis istorija... Kam įdomu pasieškokit google vertėjuje kaip žodis “pasaka” skamba kitomis kalbomis.
 V. V. Dzeikui ir panašiai mąstantiems 2017-03-15 15:50
 Susidaro įspūdis, kad visiškai nesuvokiama, kas yra mitas. Mitas su melu neturi nieko bendro, tikras mitas visuomet yra tik ir tik apie tiesą, tačiau juo nesiekiama tiesmukai ją pasakyti, o veikiau norima ją perteikti tam tikru būdu, kuris turėtų mokomąją, įkvepiančią bei daugelį kitų prasmių, be kurių neįsivaizduojamas žmogaus ir tuo labiau valstybės gyvenimas.
 Valstybė neįmanoma be istorijos ir mitologijos, o istorija savo ruožtu negalima be mitologijos. Taip, konkretų įvykį galime išnarstyti, tačiau tai ir bus konkretaus įvykio analizė. Jeigu tą įvykį įkomponuojame į kurio nors asmens, jų sambūrio, organizacijos, tautos, valstybės, regiono istoriją, jeigu imame jį vertinti atitinkamame kontekste, priskiriame jam simbolinę prasmę ar kaip tik ją atimame, nors ji pati steigiasi, tuomet neišvengiamai jį sumitiname. Šia prasme visa istorija yra mitas, t. y. tam tikras pasakojimas. Mitas, istorija ir tiesa nėra priešingi dalykai.
 Mokslas tarsi turėtų atsiriboti nuo mitų, tačiau jo rezultatai neturėtų griauti mitų tada, kai tam nėra pagrindo. Juo labiau, kad vis dažniau matome, jog tam tikri mitai turi daug daugiau objektyvaus pagrindo, nei vadinamųjų mokslinių tyrinėjimų išvados. Daugeliu aspektų pati istorija yra mitas. O mitas kalba tik ir tik apie tiesą, tačiau jo paskirtis nėra tiesmukas jos pasakymas, kuris savaime gali neturėti jokios vertės. Mito tikslas yra perteikti tam tikrą mokymą, tam tikrą supratimą. Objektyvus faktų rinkinys jokio supratimo neduoda, nieko neišmoko ir apskritai nėra vertingas. Kai tuos faktus vertiname, siejame, juos įkontekstiname, sudėliojame tam tikrus akcentus, ką mes gauname? Tam tikrą mitą.
 Įvykiai egzistuoja sau ir savaime, tačiau istorija kaip tokia egzistuoja tik ir tik mito pavidalu. Turėtume kelti klausimą, kurie mitai turi pagrindą, o kurie ne, kurių reikšmė yra teigiama ir reikalinga, o kurių – ne. Tačiau tiesmukas demitologizavimas, kuriant pakaitinius mitus, iš esmės yra ir nemoksliškas, ir neistoriškas, ir nevalstybiškas, o dažnai – ir antivalstybiškas.
 Plačiau mito prasmės, statuso ir ryšio su tikrove klausimu rekomenduoju puikų filosofo Naglio Kardelio straipsnį: http://www.tekstai.lt/tekstu-naujienos/7749-naglis-kardelis-tarp-mito-ir-logo-nusidevejusi-tikrove-ir-tikroviski-mito-pasauliai
 Išties 2017-03-15 14:30
 ilgai ilgai kartojant melas tampa “tiesa”. Bažnyčia Vytautą praminė “didžiuoju”. Už ką? Ne už ūgį, o už ... katalikybės įvedimą. “Pro patria” žino bet slepia faktą: katalikybė įvesta su žiauria, kruvina prievarta. Tik tokiu būdu Vytautui pavyko LAISVUS žmones savo tautiečius(!) paversti baudžiauninkais (!) su privaloma (!) dešimtine katalikų Bažnyčiai. Nuo tada prasidėjo ir iki šiol tęsiasi Melo kartojimas akylai stebint cenzoriams
 kuriuos Bažnyčia slapta įterpia į aukštąsias mokyklas, leidyklas.
 albina 2017-03-15 11:54
 Perskaitau visus Jūsų rašinius ir viltingai pagalvoju,kad kol yra TOKIO jaunimo,kaip autorius,dar ne viskas prarasta.Liūdna,bet neoliberalizmas nori vyrauti kaip kažkada mokslinis komunizmas.Ačiū Jums ir šiam portalui.
 Dzeikas 2017-03-15 9:38
 PS. Yrantis Gedimino kalnas greiciau simbolizuoja Lietuvos zlugima pastatyta ant melo pamatu. Dar nepamirskite , kad pagal geriausias pagoniu tradicijas po pilies pamatais pakiso graziausia mergina.
 Juk noras nuskusti medzius, kuriu saknys mana laike kalna nuo erozijos, irgi noras parodyti Kalna graziau negu jis ira is tikro.Okupacijos Gedimino kalna issaugojo, savi abriedukai apsikaisioje afrikinemis veliavikemis sekmingai griauna.
 Dzeikas 2017-03-15 9:32
 Straipsnio ideja: Vardan patriotzimo ir tevynes geroves ne griekas biski pameluoti, nes jokia valstybes ideja neapseina be tam tikros mitologijos.
 Teko vartyti JAV istorijos vadoveli isspausdinta JAV.Ten be jokiu uzuolanku sakoma: Anglijos siaures Amerikos kolonijos atsiskyre nuo metropolijos NES nenorejo moketi mokesciu! Neidealizuoja Siaures 1860-65mm pilietiniame kare.Jokie negrai, jokia laisve Linkolnui nerupejo. Pietus vystydami uki pagrista vergu darbu naturaliai stabde Siaures laisvos rinkos vystymasi.Kompromisui tapus neimanomam atsiskyre nuo nevargvaldziniu valstiju.Linkolnas to leisti negalejo.Prasidejo pilietinis karas, kuriame is esmes Pietus kariavo uz savo nepriklausomybe. 1817-23mm karas su D.Britanija.Isdestyta 2 nuomuones:
 1) Tai buvo antrasis karas uz JAV nepriklausomybe.
 2) Tai buvo imperialistinis karas, nes JAV norejo uzgrobti Kanada (tada dar Britanijos kolonija).
 Ir tai radikaliai skiriasi nuo to, kaip paisoma patriotu Lietuvos istorija, kuriems ji neimanoma be “nekurios mitologizacijos”.
 Jus apsispreskite ar jus mitus kursite apie isivaizduojama Lietuva, ar ieskosite tiesos.
 Kazkodel tokios JAV nebijo parodyti savo negraziu istorijos puslapiu, Lietuvoje tai “parsidavusiu bumblausku ir kitu issigimeliu uzsiemimas”.
 Tik Lietuva su savo melo apologija murdosi mesle ketvirti amziaus(iki tol tai nurasydavo ant rusu, lenku, kryziuociu, Romos popieziaus ir ant ko nori , bet kritiskas zvilgsnis i save - siukstu!) ir vis iesko kas del to kaltas: ES, JAV, Rusija, masonai, zydai.
 Ka, gi? Meluosime “vardan tos”, o tiems kas trukdys “uzciaupsime koseres”?