type: wikipedia

text:
Az irodalom, régiesen literatúra az emberiség szellemi munkásságának az a területe, amely maradandó nyelvi alkotások (rendszerint írásba foglalt nyelvi termékek) létrehozásában jelenik meg, illetve ilyen nyelvi alkotások bizonyos egésze is. Szűkebb értelemben minden leírt alkotás, amely nem magán használatra készült, hanem a nyilvánosság számára, még szűkebb értelemben a költői célból létrejött alkotások (szépirodalom). A nagy példányszámban kiadott, szélesebb néprétegeknek szánt, gyakran ugyancsak költött történetek összességét ponyvairodalomnak nevezik.
 Fogalma, részei
 A legtágabb értelemben valamennyi ember által lejegyzett szöveg, azonban ezt célszerűségi okokból ketté bontják:
 magáncélra készült alkotások
 közhasználatra készült alkotások, amelyek két csoportja:
 alkalmi jellegű művek (akták, ügyiratok, törvények, rendeletek, levelek) → területükkel az oklevéltan (lat. diplomatika) foglalkozik, olykor ide tartozónak lehet tekinteni a hírlapirodalmat
 nem alkalmi jellegű művek, a szorosabb értelemben vett irodalmi művek, melyek ismét csoportokra bonthatóak:
 ismeretterjesztő irodalom (tudományos művek, népszerű ismeretterjesztő művek) → velük a prózai írásművek elmélete foglalkozik
 akaratfelhívó irodalom (szónoklatok, beszédek) → velük a prózai írásművek elmélete foglalkozik
 vallásos irodalom
 költői célú irodalom, azaz a tulajdonképpeni szépirodalom, melynek két csoportja:
 a nem kanonizált szépirodalom, azaz a nagyközönség számára készült ponyvairodalom, szórakoztató irodalom, kommersz irodalom
 a kanonizált szépirodalom, a legszűkebb értelemben vett irodalom, amelynek az irodalomtudósok művészi értéket tulajdonítanak
 Az irodalomtudósok, irodalomkritikusok által kanonizált szépirodalom tulajdonképpen valamennyi irodalmi alkotás meglehetősen kis része, és természetesen ez is csoportokra bontható:
 egyetemes irodalom, világirodalom és nemzeti irodalom: az egész emberiségnek, vagy csak egy-egy nemzetnek irodalmi munkássága
 egy kor- vagy egy nemzedék irodalma: egy-egy kornak, vagy egy-egy nemzedéknek, írói csoportnak irodalmi munkássága
 formai és tárgyi csoportok szerint lehet beszélni egy-egy kérdés irodalmáról stb.
 Szemléletesebben az egyes részeket a következő ábra mutatja be:
 Az irodalom körébe tartozik ugyanakkor az íratlan irodalom is, azaz egy-egy nép ősköltészete, a későbbi korok népköltészete, amely a zenéhez, énekszóhoz kötötte a maga szövegének állandóságát. Hasonló volt az ősköltészet, amely az írás feltalálása előtt virágzott, amennyiben hivatásos énekmondók, rapszódok nemzedékről-nemzedékre fenntartották és gyarapították a nemzeti költészet kincstárát, de ez az irodalom csak költői irodalom volt és kevés műformára szorítkozott.
 Az irodalom, különösen a prózairodalom kifejlődésének igazi alapját az írás feltalálása jelentette (Kr. e. 3000 körül), majd a 15. századtól a könyvnyomtatás tette különösen széles körűvé. Az irodalom jelentősége abban áll, hogy egy-egy nép, illetőleg az egész emberiség szellemi közössége testesül meg benne. Az irodalom olyan eszköz, amellyel az ember az eszméit, érzelmeit és törekvéseit, ismereteit és eseményeit egyrészt kortársaik között általánosíthatja, másrészt az utókorra hagyományozhatja. Így az irodalom az emberiség szellemi munkásságában a folyamatosságot, állandóságot, következetességet képviseli és biztosítja. Egy nemzet irodalma pedig az adott nép hagyományait, törekvéseit foglalja össze, művelődését szolgálja, gyakran nemzeti egységének fennmaradását biztosítja. Egy nemzet összes irodalmi termelése, általánosan véve, annak a nemzetnek az egyetemes irodalmát képezi, beleértve idegen nyelvű szellemi termékeit is. Azaz míg a korai magyar irodalom nagyobb része latin nyelvű, ugyanúgy a magyar elmék művei és a magyar irodalomhoz tartoznak, mint a későbbi, szorosabban vett a magyar nyelvű irodalom. Régebbi kézikönyvek még tovább szűkítették a fogalmat, és tulajdonképpeni nemzeti irodalomnak azoknak az irodalmi ágaknak az összességét nevezték, amelyeknek történelmében a nemzeti felfogás és érzés nyilatkozott, így első sorban a költői, azután a szónoki, filozófiai, történelmi irodalmat.
 Az egyes irodalmak minden korban hatottak egymásra, különösen a fejlettebb irodalmak a kevésbé fejlett vagy kezdetleges irodalmakra, mint például a görög irodalom a rómaira, vagy az egész antik irodalom a reneszánsztól az európai népek irodalmára. Az egyes irodalmak keletkezését, alakulását vizsgálja és magyarázza, az irodalmi jelenségek okait és összefüggését kutatja az irodalomtörténet tudománya. Ezt teheti:
 leíró módon, amennyiben mintegy csak külső képét adja az irodalom életének, előadva különböző változásait, ismertetve az írókat és a műveket;
 tudományosabb és értékesebb azonban ennél az az irodalomtörténet, amely az irodalom életének törvényeit, föltételeit kutatja.
 Mindezek mellett elmondható, hogy művészi formájuk miatt több irodalomtudós szépirodalom körébe sorozza a tulajdonképpen költői célú alkotásokon kívül – elsősorban a 19. század előtt – a vallási, politikai és tudományos irodalom jelentős részét, a történetírást és önéletírást, valamint az esszéirodalmat is.
 Ennek fordítottjaként szépirodalmi művek gyakran születnek az ismeretközlő irodalomra jellemző műfajokban (például értekezés, levél vagy napló), illetve a szóbeli kommunikáció egyes narratív műfajaiban is, lejegyzés után (népdal, népmese, szónoki beszéd, prédikáció). A szépirodalom mellett az újságkészítés esetében publicisztikáról (a szépirodalommal gyakran átfedésben), a különböző tudományok és szakmák esetében pedig szakirodalomról, tankönyvirodalomról és ismeretterjesztő irodalomról lehet beszélni. A lejegyzett zenei művek összességét zeneirodalomnak nevezzük.
 Az irodalomtudomány
 A szépirodalom vizsgálatát az irodalomtudomány végzi. Ezen belül:
 az irodalmi művek, stílusok és mozgalmak történetével, az egykori szerzők személyével és értékelésével a fent említett irodalomtörténet,
 az alkotások egyetemes törvényszerűségeivel az irodalomelmélet és az összehasonlító irodalomtudomány,
 a kortárs szépirodalom értékelésével pedig az irodalomkritika foglalkozik.
 Egy adott nyelv irodalmát és nyelvészeti kérdéseit együttesen a filológia vizsgálja.
 Az irodalomtudomány fő társtudományai az esztétika, a művészettörténet és a nyelvészet. A szépirodalommal rokon művészeti ágak a színházművészet, a filmművészet és a zeneművészet.
 Létrehozói
 Bár irodalmi művet elméletileg bárki létrehozhat, a komolyabb szépirodalmi alkotások szerzőit hagyományosan írónak (prózai formájú alkotás esetén) és a költőknek (verses formájú alkotás esetén) nevezik.
 Irodalmi műfajok
 Az irodalmi alkotásokat formájuk szerint:
 prózai formájú vagy
 verses formájú műnek nevezik.
 Ez alapján lehet beszélni prózai irodalomról vagy költészetről. (De kiemelendő, hogy mind a prózai, mind a verses formájú alkotások egyaránt költői célú művek.) Mindkét területnek megvannak a maga sajátos nyelvi és stilisztikai eszközei: az írói eszközök, illetve a költői eszközök, ezen belül a versformák.
 A szépirodalmat irodalmat az ókorban Arisztotelész osztotta fel úgynevezett műnemekre Poétika című művében. Ő a költészetet tragikus, komikus és epikus válfajokra osztotta. Később az első kettőt drámává összevonták, és kiegészítették a műnemek körét a harmadik fő csoporttal, a lírával. Így alakult ki a klasszikus hármas felosztás: epika, líra, és dráma. Ez a kategorizálás sokáig csak a verses formájú művekre vonatkozott. Később, ahogy az elbeszélő (narratív) műveknél mindinkább elterjedt a prózai forma, az ilyen alkotásokat az elbeszélő irodalom külön csoportjába sorolták, napjainkban pedig az epika körébe.
 A műfajok és műnemek fentihez hasonló elkülönítése több szempontból is támadható, ennek ellenére széles körben elfogadott. A szépirodalom egyik műfaja, az esszé azonban nem illik bele ebbe a rendszerbe, ezért manapság egyre többen a negyedik műnemként kezdik emlegetni.
 A legismertebb lírai műfajok az ókori görögöknél kialakult dal, elégia, epigramma, himnusz és óda, a Bibliából származó zsoltár, a középkori eredetű szonett és a haiku, valamint a rapszódia és a tudatlíra.
 Az epikus műfajokhoz eredetileg csak az eposz tartozott, ám ez később kibővült valamennyi további elbeszélő műfajjal, amelyek közül a legismertebbek a mese, széphistória, históriás ének, krónika, az elbeszélő költemény, a skandináv eredetű saga (egy kaland vagy hőstett hosszas leírása), az életrajz, az önéletírás, a napló, a humoreszk, a regény, a novella, az egyperces novella, az elbeszélés, és bizonyos fokig az értekezés (esszé). Tágabb értelemben ide tartozik a film és különböző műfaji ágai, valamint az interneten vezetett napló, azaz blog, a legújabb műfaj. Irodalmi megítélése sokszor nehéz az adomának, a példázatnak, a viccnek, valamint a képregénynek, amely különböző irodalmi igényű szövegeket, azonkívül rajzokat tartalmaz.
 A drámának a görögöknél kialakult két fő műfaja a tragédia és a komédia. Tágabb értelemben ide sorolható a drámai költemény, a modern abszurd dráma, a színmű, a filmdráma, valamint szinte minden színházi műfaj, így az opera, az operett, a musical (az operett sajátosan amerikai változata), a balett, a táncjáték, a bábjáték vagy a pantomim is.
 A két műnemhez is besorolható műfajokat az irodalomtudomány átmeneti műfajoknak nevezi. Jellegzetes példája a ballada vagy az episztola.
 Áttekinthetőbben az egyes műnemeket és műfajokat a következő táblázat mutatja be:
 Jellegzetes irodalmi ábrázolásmódok. Jellegzetes hangulatot és hatást kölcsönöz az irodalmi műveknek az abszurd, az allegorikus, a groteszk, a naiv, a parodisztikus és a szatirikus irodalmi ábrázolásmód.
 Irodalom korszak, nyelv és régió szerint
 Az irodalomtörténet a világirodalmat korszak, nyelv és régió szerint osztja részekre:
 Európai irodalom
 Ókori európai irodalom: ókori görög irodalom, ókori latin irodalom
 Középkori európai irodalom: középkori latin irodalom, bizánci irodalom, ószláv irodalom, óorosz irodalom, angolszász irodalom, ónémet irodalom, egyes európai népek irodalmának a kezdetei
 Újkori európai irodalom. A tulajdonképpeni nemzeti irodalmak kibontakozásának kora.
 Stílusirányzatai: Reneszánsz irodalom, Barokk irodalom, Klasszicista irodalom, Romantikus irodalom, 19. századi irodalom (realista irodalom, szimbolista irodalom, impresszionista irodalom), 20. századi irodalom (modern irodalom, posztmodern irodalom)
 a) Újlatin népek irodalma:
 Nyugati újlatin népek irodalma: olasz irodalom, portugál irodalom, baszk irodalom, katalán irodalom, spanyol irodalom, Belgium irodalma, francia irodalom
 Keleti újlatin népek irodalma: román irodalom
 b) Kelta népek irodalma: ír irodalom, skót irodalom, walesi irodalom, korni irodalom, breton irodalom
 c) Germán népek irodalma:
 Nyugati germán népek irodalma: holland irodalom, Nagy-Britannia irodalma: , angol irodalom, Észak-Írország irodalma, német irodalom, osztrák irodalom, svájci irodalom
 Északi germán népek irodalma (skandináv irodalmak): óészaki irodalom, dán irodalom, feröeri irodalom, finn irodalom, izlandi irodalom, lapp irodalom, norvég irodalom, svéd irodalom
 d) Szláv népek irodalma:
 Nyugati szláv népek irodalma: cseh irodalom, lengyel irodalom, szlovák irodalom, szlovén irodalom
 Keleti szláv népek irodalma: belarusz irodalom, orosz irodalom, ukrán irodalom
 Déli szláv népek irodalma: bolgár irodalom, horvát irodalom, macedón irodalom, szerb irodalom
 e) Finnugor népek irodalma: finn irodalom, észt irodalom, magyar irodalom
 f) Balti népek irodalma: lett irodalom, litván irodalom
 g) Egyéb népek irodalma: albán irodalom, újgörög irodalom; az európai Oroszország kisebb irodalmai: abház irodalom, baskír irodalom, csuvas irodalom, komi irodalom, tatár irodalom, udmurt irodalom
 Áttekinthetőbben az egyes európai népek irodalmát a következő táblázat mutatja be:
 Európán kívüli irodalom
 Ezekre a népekre a hagyományos történelmi korszakolás nem mindig érvényes, ezért külön tárgyalandók.
 Afrika és Ázsia irodalma:
 Arab irodalom
 Afrika irodalma
 Észak-afrikai irodalmak
 Egyiptom irodalma: ókori egyiptomi irodalom, kopt irodalom, egyiptomi arab irodalom
 Fekete-afrikai irodalmak
 Dél-Afrika irodalma
 Nigéria irodalma
 Ázsia irodalma
 Délnyugat-ázsiai irodalmak
 Mezopotámia és az arab Közel-Kelet irodalmai: akkád irodalom, sumer irodalom, babiloni irodalom, szír irodalom, Irak irodalma
 Levante irodalmai: föníciai irodalom, héber irodalom: ókori zsidó irodalom, középkori zsidó irodalom, újkori zsidó irodalom, Izrael irodalma
 Kis-ázsiai és kaukázusi irodalmak: hettita irodalom, török irodalom, örmény irodalom, grúz irodalom
 Perzsa irodalom
 Belső-ázsiai irodalmak
 Altaji nyelvű irodalmak: mongol irodalom
 Tibeti irodalom
 Dél-ázsiai irodalmak
 Indiai irodalom
 Kelet-ázsiai irodalmak
 Kínai irodalom
 Japán irodalom
 Koreai irodalom
 Délkelet-ázsiai irodalmak
 Maláj irodalom
 Amerika, Ausztrália és Óceánia irodalma:
 Észak-Amerika irodalma
 Az Amerikai Egyesült Államok irodalma
 Mexikói irodalom
 Latin-amerikai irodalom
 Dél-Amerika irodalma
 Ausztrália és Óceánia irodalma
 Ausztrál irodalom
 Új-Zéland irodalma
 Költők, írók nyelv és régió szerint
 A itt következő szócikkek az ismertebb költők és írók tovább bővíthető listáit tartalmazzák.
 Germán nyelvű irodalmak: angol nyelvű, német nyelvű, holland; észak-európai: dán, svéd, norvég, izlandi
 Szláv nyelvű irodalmak: orosz, lengyel, cseh, szlovák, ukrán, belarusz; délszláv: horvát, szerb, szlovén, bolgár, macedón
 Újlatin nyelvű irodalmak: francia, olasz, román, spanyol, portugál; latin-amerikai: brazil, kubai, mexikói, perui, chilei
 Finnugor nyelvű irodalmak: finn, észt
 Egyéb európai: albán, görög, lett, litván
 Ázsiai irodalmak: török, arab, izraeli, japán, kínai, indiai, perzsa
 Afrikai irodalom: Afrikai költők, írók listája
 Irodalom korszak és történelmi fejlődés szerint
 A világirodalom története jellegzetes világirodalmi korszakokra osztható, mivel az írók – más művészeti ágak alkotóihoz hasonlóan – általában az adott korszak uralkodó művészeti stílusát, irányzatait követték.
 Az irodalom eredete és fejlődése
 Irodalom témakörök szerint
 Az irodalom fejlődése során az egyes műfajokhoz kapcsolódóan sokféle jellegzetes téma alakult ki, amelyek már szinte külön műfajok létrejöttéhez is vezettek. A legismertebb ilyen tematikus irodalmi ágak a történelmi regény, családregény, a nemzeti eposz és dráma), a vallásos irodalom és az ezoterikus irodalom; a gyermek- és ifjúsági irodalom, a tudományos-fantasztikus irodalom (science fiction), a valószínűtlen történet (fantasy); a szórakoztató irodalomhoz tartozó bűnügyi és borzalomkeltő regény, humoros irodalom, kémtörténet, romantikus történet, és a western. A tágabb értelemben vett szépirodalomba tartozik ezenkívül az önéletírás, valamint a régi tudományos, teológiai irodalom és történetírás is.
 Természethez való viszony az irodalomban
 Vannak olyan regények, önéletrajzi írások, amelyeknek kiemelt témája az emberek, vagy egy bizonyos ember természethez való viszonya. Önéletrajzi ihletésű Henry David Thoreau társadalomból való időleges kivonulását napló formában feldolgozó Walden. Szintén önéletrajzi ihletésű és foglalkozik a témával Faludy György Jegyzetek az esőerdőből című írása. Daniel Quinn trilógiájának első részében, az Izmael című regényében egy gorilla és egy ember telepatikus beszélgetése zajlik, amely az emberi civilizáció történetét a gorillák szemszögéből igyekszik láttatni. Ernest Callenbach Ecotópia című regénye egy utópia, amelyben az Amerikai Egyesült Államok egy állama kiválik a szövetségből és egy elzárt, öko-közösséget hoz létre. Az ember jövőbeni fejlődését – a több problémát, mint előnyt okozó – emberi agy visszafejlődésével vezeti vissza a természetbe Kurt Vonnegut Galápagos című regénye. Az arab irodalom egy alkotása A tisztaság testvérei – Az állatok és az emberek pere a dzsinnek királya előtt, amelyben az istenek által elrendelt egyensúlyt felrúgó embert az állatok a dzsinnek királya elé viszik. Meszlényi Attila több mese öko átiratát készítette el, így példa rá A tücsök és a hangya, illetve Az aranyhal meséje. A zöld mozgalomban több irodalmi alkotásnak van kiemelt szerepe, ilyen például Seattle törzsfőnök beszéde, amely egy valós személy valós beszédének filmforgatáshoz készült átirata. Szintén fontos a környezetvédelmi értékrend szempontjából Heinrich Böll Beszélgetés a tengerparton című írása.
 Jegyzetek
 Források
 Szakirodalom
 Általános irodalomtörténetek
 Erdélyi János: Egyetemes irodalomtörténet I–II., Ráth Mór kiadása, Budapest, 1868, 192 o.
 Scherr János: A világirodalom története I–III., Benkő Gyula Kiadása, Budapest, 1885 (I.) és 1891 (II., III.)
 Hamvas József: Az egyetemes irodalomtörténet áttekintése I–III., Stampfel-féle Könyvkiadóhivatal, Budapest, 1899–1900 ( → elektronikus elérhetőség)
 (szerk.) Heinrich Gusztáv: Egyetemes irodalomtörténet I–IV., Franklin-Társulat Magyar Irod. Intézet és Könyvnyomda, Budapest, 1903–1911 (mindmáig a legrészletesebb általános irodalomtörténeti mű)
 Paul Wiegler: A világirodalom története I–II., Révai Testvérek Irodalmi Intézet Rt., Budapest, é. n. [1921], 576 o.
 Babits Mihály: Az európai irodalom története, Nyugat Kiadó és Irodalmi Rt., Budapest, é. n. [1934 és 1935], 728 p (később több kiadásban újra kiadva; reprint kiadása: Auktor Könyvkiadó, Budapest, 1993, )
 Szerb Antal: A világirodalom története I–III., Révai Irodalmi Intézet, Budapest, 1947 (később több kiadásban újra kiadva)
 Antal László – Miklós Pál – Hajdú Péter: A kultúra világa: Világirodalom – Filozófia, Közgazdasági és Jogi Könyvkiadó, Budapest, 1964, 914 o.
 Kristó Nagy István: A világirodalom története I–II., WorldWide Reklámügynökség Kft., , é. n.. [1993]
 Pál József: Világirodalom, Akadémiai Kiadó, Budapest, 2008, , 1018 o.
 Egyes népek irodalomtörténete
 Egyetemes irodalomtörténeti lexikonok
 Benedek Marcell: Irodalmi lexikon, Budapest, Győző Andor Kiadása, 1927
 (szerk.) Dézsi Lajos: Világirodalmi lexikon (3 kötet), Budapest, Studium (hasonmásban 2001–2002, Kassák), 1931–1933
 főszerk.: Király István – Szerdahelyi István: Világirodalmi lexikon (19 kötet), Budapest, Akadémiai Kiadó, 1970–1996
 Tótfalusi István: Irodalmi alakok lexikona, Budapest, Anno Kiadó, 1998
 szerk. K. Jakab Antal – Viant Katalin: Irodalmi Nobel-díjasok lexikona, Budapest, Saxum Kiadó, 2002?
 Urbán Péter: Ki írta – Irodalmi művek névlexikona, Budapest, Anno Kiadó, 2004
 Barta Klára – Farkas Andrea – Kis Zsuzsanna: Irodalmi fogalomtár A–Z, Budapest, Könyvkuckó Kiadó, é. n.
 szerk. Gerencsér Ferenc: Ki írta? – Művek és szerzői a magyar és világirodalomból, Budapest, Tárogató Bt., é. n
 Költészettani kézikönyvek
 Nem szépirodalomra vonatkozó irodalmi kézikönyvek
 Gaál Mózes: Kis magyar retorika, Stampfel-féle Könyvkiadóhivatal, Budapest, 1911
 Koltai Virgil: A prózai írásművek elmélete (retorika) és olvasmányok felső kereskedelmi iskolák számára, Budapest, 1911
 Névy László: Az irásművek elmélete – vagyis az irály, szónoklat és költészet kézikönyve, Eggenberger Könyvkiadó, Budapest, 1893
 Prónai Antal – Bartha József: Retorika, Szent István Társulat, Budapest, 1913
 Riedl Frigyes – Pintér Jenő: Retorika, Franklin-Társulat Magyar Irod. Intézet és Könyvnyomda, Budapest, 1933
 Sarudy Ottó: Szerkesztéstan és retorika, Budapest, Athenaeum Irodalmi és Nyomdai Rt., 1925
 Műismertetések
 Irodalmi Segédkönyvek – Magyarázatok a Kötelező Magyar Házi Olvasmányokhoz-sorozat, Várnay Lajos kiadása, Budapest, 1911–1912
 Réger Béla: Irodalmunk tartalmi ismertetése I–III., Wellisch Béla kiadása, Szentgotthárd, 1916 (Iskolai Segédkönyvek-sorozat)
 Kéky Lajos: A világirodalom klasszikusai tartalmi ismertetésben, Wellisch Béla kiadása, Szentgotthárd, 1916 (Iskolai Segédkönyvek-sorozat)
 (szerző nélkül): Híres írók, költők műveinek elemzése, Black&White Kiadó, Nyíregyháza, é. n. [1990-es évek]
 (szerző nélkül): Házi olvasmányok elemzése, Black&White Kiadó, Nyíregyháza, é. n. [1990-es évek]
 (szerk.) Vargha Kálmán – Albert Zsuzsa: XX. századi híres magyar költők verseinek elemzése, Black&White Kiadó, Nyíregyháza, 2001,
 Zobolyákné Horváth Ida: Kötelező olvasmányok röviden – 1. osztály. Tartalom és elemzés egyben, Pannon-Literatúra Kft., Kisújszállás, 2003,
 Zobolyákné Horváth Ida: Kötelező olvasmányok röviden – 2. osztály. Tartalom és elemzés egyben, Pannon-Literatúra Kft., Kisújszállás, 2003,
 Zobolyákné Horváth Ida: Kötelező olvasmányok röviden – 3. osztály. Tartalom és elemzés egyben, Pannon-Literatúra Kft., Kisújszállás, 2003,
 Zobolyákné Horváth Ida: Kötelező olvasmányok röviden – 4. osztály. Tartalom és elemzés egyben, Pannon-Literatúra Kft., Kisújszállás, 2003,
 Tomasovszkyné Szilágyi Ildikó: Kötelező olvasmányok röviden. Általános iskola felső tagozatosainak és középiskolásoknak, Aquila Könyvkiadó, Budapest, 2007, (kizárólag magyar irodalmi művek)
 Pintyéné Krucsó Mária: Kötelező olvasmányok röviden 4. osztályosoknak, Pro-Book Könyvkiadó , h. n., 2008,
 Bakócziné Bányai Zsófia: Kötelező olvasmányok röviden 5. osztályosoknak, Pro-Book Könyvkiadó , h. n., 2008,
 Huszár Nóra: Kötelező olvasmányok röviden 6. osztályosoknak, Pro-Book Könyvkiadó, h. n., 2008,
 Tomasovszkyné Szilágyi Ildikó: Kötelező olvasmányok röviden 7-8. osztályosoknak, Pro-Book Könyvkiadó , h. n., 2008,
 Teleki József: Kötelező olvasmányok röviden – 1-2. osztály, Pannon-Literatúra Kft., Kisújszállás, é. n. [2000-es évek],
 Teleki József: Kötelező olvasmányok röviden – 2-3. osztály, Pannon-Literatúra Kft., Kisújszállás, é. n. [2000-es évek],
 Szabó M. Ágnes: Kötelező olvasmányok röviden felsősöknek 5-8. osztályosoknak, Raabe Kft., h. n., é. n. [2000-es évek],
 Sándor Ildikó: Kötelező olvasmányok röviden 9. osztályosoknak. Szereplők jellemzése – Érdekességek – Elemzés, M.R.O. Historia Könyvkiadó-MRO 2000 Kft., Budapest, é. n. [2000-es évek],
 Sándor Ildikó: Kötelező olvasmányok röviden 10. osztályosoknak. Szereplők jellemzése – Érdekességek – Elemzés, M.R.O. Historia Könyvkiadó-MRO 2000 Kft., Budapest, é. n. [2000-es évek],
 Sipos Ildikó: Kötelező olvasmányok röviden 11. osztályosoknak. Érdekességek, elemzés, rövid tartalom, M.R.O. Historia Könyvkiadó-MRO 2000 Kft., Budapest, é. n. [2000-es évek],
 Sándor Ildikó: Kötelező olvasmányok röviden 12. osztályosoknak – Magyar irodalom, M.R.O. Historia Könyvkiadó-MRO 2000 Kft., Budapest, é. n. [2000-es évek], (kizárólag magyar irodalmi művek)
 Sándor Ildikó: Kötelező olvasmányok röviden 12. osztályosoknak – Világirodalom, M.R.O. Historia Könyvkiadó-MRO 2000 Kft., Budapest, é. n. [2000-es évek],
 Egyéb
 Szili József (szerk.): Az irodalomtörténet elmélete I–II., (Opus irodalomtörténeti tanulmányok), Akademiai Kiado, 1989,
 Elektronikus irodalom
 Deák Endre - Mi az irodalom?, doksi.hu
 Az elektronikus publikálás, tudasbazis.sulinet.hu
 Műnemek, tananyag.almasi.hu
 Veres András: G Veres András Bevezetés az irodalmi művek olvasásába, iti.mta.hu
 Szépirodalom -- Literature, fiction, mek.iif.hu
 Bernáth Árpád, Orosz Magdolna, Radek Tünde, Rácz Gabriella, Tőkei Éva: Irodalom, irodalomtudomány, irodalmi szövegelemzés
 Fullextra http://www.fullextra.hu/ - Interaktív amatőr irodalmi és kultúrközösségi portál (versek, novellák, blogok, képzőművészeti alkotások,..)
 Pieris https://www.pieris.hu/ - Amatőr irodalmi és kultúrközösségi portál
 Napvilág Íróklub - Amatőr irodalmi és kultúrközösségi portál
 Pécsi Irodalmár folyóirat és információs portál
 Litera
 Jelenkor Irodalmi és Művészeti folyóirat
 4 Dimenzió Online - interaktív irodalmi portál
 www.lenolaj.hu - Irodalmi online műhely
 www.literatura.hu
 Kortárs Irodalmi Adattár
 Amatőr-művészeti portál
 Kulturális enciklopédia
 Digitális Irodalmi Akadémia - kortárs magyar írók műveinek elektronikus gyűjteménye
 Napvilág.Net Kulturális Hírportál és Online Magazin
 Az elektronikus könyvekről
 Klasszikus szerzők kötetei ingyen
 Hogyan írjunk..
 Bábel Web Antológia/ Bábelmátrix
 NemCsakNem - Gender-szempontú tudományos folyóirat
 Irodalom Online - interaktív portál
 Kapcsolódó szócikkek
 Az irodalom években
 Magyar irodalom
 Magyar nyelvű irodalomtörténetek listája
 :Kategória:Költők, írók – a Wikipédiában szereplő valamennyi költő és író nemzetiség, vallás, műnem szerinti bontásban


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 25.9.2004
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 C 239/23
 ENSIMMÄISEN OIKEUSASTEEN TUOMIOISTUIMEN MÄÄRÄYS,
 27 päivänä toukokuuta 2004,
 asiassa T-379/02, Antonio Di Andolfi vastaan Euroopan yhteisöjen komissio (1)
 (Kumoamiskanne - Määräajat - Vahingonkorvauskanne - Kannekirjelmä - Muotovaatimus - Toimielimelle osoitettu määräys - Tutkittavaksi ottamisen edellytysten selvä puuttuminen)
 (2004/C 239/50)
 Oikeudenkäyntikieli: italia
 Asiassa T-379/02, Antonio Di Andolfi, kotipaikka Rooma (Italia), edustajanaan asianajaja S. Amato, vastaan Euroopan yhteisöjen komissio (asiamiehenään: E. Montaguti, avustajanaan asianajaja A. Dal Ferro, prosessiosoite Luxemburgissa), jossa kantaja on vaatinut yhtäältä, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin kumoaa komission 30.10.2001 tekemän päätöksen, jolla on kieltäydytty maksamasta lisätukea ”Joint Venture Programmen” yhteydessä italialais-romanialaisen yhteisyrityksen perustamista koskevalle hankkeelle (JOP Facility 2 – Project in Romania with Phoenix European SRL – J2BROSEVEN), ja toisaalta korvausta kantajalle aiheutetuksi väitetystä vahingosta, ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin (neljäs jaosto), toimien kokoonpanossa: jaoston puheenjohtaja H. Legal, sekä tuomarit V. Tiili ja M. Vilaras; kirjaaja: H. Jung, on antanut 27.5.2004 määräyksen, jonka määräysosa on seuraava:
 1)
 Kanne jätetään tutkimatta, koska tutkittavaksi ottamisen edellytykset selvästi puuttuvat.
 2)
 Kantaja velvoitetaan korvaamaan oikeudenkäyntikulut.
 (1) EYVL L 44, 22.2.2003.


type: legislation

text:
 EIROPAS KOMISIJA
 Brisel?, 5.8.2015
 COM(2015) 390 final
 2015/0170(NLE)
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMS
 par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas komitejā īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai, kura izveidota ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses
 PASKAIDROJUMA RAKSTS
 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
 Priekšlikuma pamatojums un mērķi
 Pievienotais priekšlikums ir juridisks instruments, ar ko nosaka Savienības nostāju, kas Savienības vārdā jāpieņem struktūrā, kura izveidota ar asociācijas nolīgumu starp Savienību un trešo valsti. Konkrēti tas attiecas uz Asociācijas nolīguma starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses, (“nolīgums”), īstenošanu.
 Nolīgums tika parakstīts 2014. gada 27. jūnijā, un kopš 2014. gada 1. septembra, līdz to ratificēs dalībvalstis, nolīgumu piemēro provizoriski. Ar Padomes 2014. gada 16. jūnija Lēmumu 2014/492/ES
 1
 apstiprināja nolīguma parakstīšanu Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas un to dalībvalstu vārdā un konkrētu noteikumu provizorisku piemērošanu.
 Ar nolīgumu tika izveidota Asociācijas komiteja īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai, kas uzrauga nolīguma V sadaļu (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi) un atrisina saistītus jautājumus. Šai komitejai ir jāizveido šķīrējtiesnešu saraksts, kas vajadzīgs, lai nodrošinātu, ka pienācīgi darbojas strīdu izšķiršanas mehānisms, kā paredzēts nolīguma 404. pantā.
 Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem politikas jomā
 Ar šo priekšlikumu īsteno Savienības kopējo tirdzniecības politiku attiecībā uz austrumu partnervalstīm, pamatojoties uz iepriekš minētā nolīguma noteikumiem. Tā mērķis ir izveidot vajadzīgos institucionālos instrumentus, kas ļautu Savienībai un Moldovas Republikai efektīvi risināt divpusējus strīdus attiecībā uz nolīguma piemērošanu un interpretēšanu. Tas atbilst Savienības pieejai strīdu izšķiršanas prasībām, par kurām risinātas sarunas vai kuras īstenotas ar brīvās tirdzniecības nolīgumiem ar citiem tirdzniecības partneriem.
 Saskanība ar citām ES politikas jomām
 Šis priekšlikums atbilst un papildina pārējās Savienības ārpolitikas jomas, jo īpaši Eiropas kaimiņattiecību politiku un attīstības sadarbības politiku attiecībā uz Moldovas Republiku.
 2.Juridiskais pamats, subsidiaritāte un proporcionalitāte
 Juridiskais pamats
 Juridiskais pamats, kas vajadzīgs, lai noteiktu Savienības nostāju, kas jāieņem komitejās, kuras izveidotas ar nolīgumu starp Savienību un Moldovas Republiku, ir Līgums par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) un jo īpaši tā 207. panta 4. punkts saistībā ar 218. panta 9. punktu.
 Subsidiaritāte (joma, kas nav Savienības ekskluzīvā kompetencē)
 Kopējā tirdzniecības politika saskaņā ar LESD 3. pantu ir noteikta kā ekskluzīva Savienības kompetence. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro.
 Proporcionalitāte
 Šis priekšlikums ir nepieciešams, lai īstenotu Savienības starptautiskās saistības, kas izklāstītas nolīgumā ar Moldovas Republiku.
 Instrumenta izvēle
 Šis priekšlikums ir saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, kas paredz pieņemt Padomes lēmumus. Nav cita juridiska instrumenta, ko varētu izmantot, lai sasniegtu mērķi šajā priekšlikumā.
 3.
 EX - POST IZVĒRTĒJUMU REZULTĀTI, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMI
 Ex-post izvērtējumi/spēkā esošo tiesību aktu derīguma pārbaude
 Neattiecas.
 Apspriešanās ar ieinteresētajām personām
 Apspriešanās ar ieinteresētajām personām neattiecas uz šo priekšlikumu.
 Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana
 Komisija ir ņēmusi vērā dalībvalstu pēdējos gados sniegto informāciju attiecībā uz Savienības valstspiederīgajiem, kuri ir piemēroti un kvalificēti, lai darbotos par šķīrējtiesnešiem strīdos, uz kuriem attiecas Savienības tirdzniecības nolīgumi.
 Ietekmes novērtējums
 Priekšlikums attiecas uz nolīguma institucionālo aspektu īstenošanu un īpaši tā V sadaļu par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem starp Savienību un Moldovas Republiku. Priekšlikumam nav nekādas ietekmes uz Savienības ekonomisko, sociālo vai vides politiku. Nolīgumu provizoriski piemēro kopš 2014. gada 1. septembra, un tā īstenošana ir ļoti agrīnā posmā.
 Normatīvā atbilstība un vienkāršošana
 Uz nolīgumu starp Savienību un Moldovas Republiku neattiecas REFIT procedūras; tas nerada nekādas izmaksas attiecībā uz MVU; un tas nerada nekādas problēmas, ņemot vērā digitālo vidi.
 Pamattiesības
 Priekšlikums neietekmē pamattiesības.
 4.IETEKME UZ BUDŽETU
 Neattiecas.
 5.CITI JAUTĀJUMI
 Īstenošanas plāni un uzraudzības, izvērtēšanas un ziņošanas pasākumi
 Nolīguma īstenošanu regulāri pārskata ES un Moldovas Republikas Asociācijas padome. Eiropas Komisija arī apņēmās katru gadu iesniegt Eiropas Parlamentam ziņojumu par to, kā tiek īstenota nolīguma V sadaļa (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi), tostarp par jautājumiem, kas iekļauti šajā priekšlikumā.
 Skaidrojošie dokumenti (direktīvām)
 Neattiecas.
 Konkrētu priekšlikuma noteikumu sīks skaidrojums
 Ar priekšlikumu paredzēts pieņemt Savienības nostāju attiecībā uz nolīguma starp Savienību un Moldovas Republiku tirdzniecības daļas īstenošanu. Minētā nolīguma V sadaļā (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi) ietilpst 14. nodaļa (Strīdu izšķiršana), kas paredz mehānismu, lai atrisinātu tirdzniecības strīdus starp nolīguma pusēm par minētā nolīguma tirdzniecības daļas piemērošanu vai interpretāciju. Šķīrējtiesas procedūrā, kas izklāstīta 14. nodaļā, paredzēts, ka sūdzības iesniedzējas puse var pieprasīt izveidot šķīrējtiesu, lai atrisinātu divpusēju strīdu. Nolīguma 404. pantā izklāstīti noteikumi par šķīrējtiesas sastāvu. Nolīgumā paredzēts izveidot tādu kvalificētu personu sarakstu, kuras var darboties par šķīrējtiesnešiem. Tādu šķīrējtiesnešu saraksta projekts, kuri vēlas un var darboties šķīrējtiesā, attiecīgi ir apspriests ar Moldovas Republikas valdību, paredzot piecus šķīrējtiesnešu kandidātus no Savienības, piecus šķīrējtiesnešu kandidātus no Moldovas Republikas un piecus trešo valstu valstspiederīgos, kuri var būt par šķīrējtiesas priekšsēdētājiem. Saraksts tiks izmantots gadījumos, kad būs jāizveido šķīrējtiesa.
 2015/0170 (NLE)
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMS
 par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas komitejā īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai, kura izveidota ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses
 EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
 ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
 ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
 tā kā:
 1.Asociācijas nolīguma starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses, (“nolīgums”), 464. panta 3. un 4. punktā ir paredzēts, ka atsevišķas nolīguma daļas tiek piemērotas provizoriski, kā precizējusi Savienība.
 2.Padomes Lēmuma 2014/492/ES
 2
 3. pantā ir precizēti nolīguma noteikumi, kuri jāpiemēro provizoriski, tostarp noteikumi par Asociācijas komitejas īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai izveidi un darbību un par strīdu izšķiršanu. Saskaņā ar nolīguma 464. panta 4. punktu minēto noteikumu provizoriskā piemērošana ir spēkā no 2014. gada 1. septembra.
 3.Nolīguma 404. panta 1. punktā ir noteikts, ka Asociācijas komitejai īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai, kas paredzēta nolīguma 438. panta 4. punktā, sešu mēnešu laikā pēc nolīguma provizoriskās piemērošanas sākuma ir jāvienojas par to personu sarakstu, kuras darbosies par šķīrējtiesnešiem strīdu izšķiršanas procesā saskaņā ar nolīguma 464. panta 5. punktu.
 4.Saskaņā ar nolīguma 404. panta 1. punktu tādu šķīrējtiesnešu saraksta projekts, kuri darbosies šķīrējtiesā, ir apspriests ar Moldovas Republikas valdību, paredzot piecus šķīrējtiesnešu kandidātus no Savienības, piecus šķīrējtiesnešu kandidātus no Moldovas Republikas un piecus trešo valstu valstspiederīgos, kuri var būt par šķīrējtiesas priekšsēdētājiem.
 5.Tādēļ ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā ir jāieņem Asociācijas komitejā īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai saistībā ar to personu sarakstu, kuras darbosies par šķīrējtiesnešiem strīdu izšķiršanā,
 IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
 1. pants
 Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas komitejā īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai saistībā ar to personu saraksta pieņemšanu, kuras darbosies par šķīrējtiesnešiem strīdu izšķiršanā, pamatojas uz minētās komitejas lēmuma projektu, kas pievienots šim lēmumam.
 Savienības pārstāvji Asociācijas komitejā īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai var vienoties par nelielām izmaiņām lēmuma projektā bez Padomes papildu lēmuma.
 2. pants
 Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
 Briselē,
 Padomes vārdā —
 priekšsēdētājs
 (1)
 OV L 260, 30.8.2014., 1. lpp.
 (2)
 Padomes 2014. gada 16. jūnija Lēmums 2014/492/ES par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses (OV L 260, 30.8.2014., 1. lpp.).
 ---documentbreak---
 EIROPAS KOMISIJA
 Briselē, 5.8.2015
 COM(2015) 390 final
 PIELIKUMS
 par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Asociācijas komitejā īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai, kura izveidota ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses
 Projekts
 ES UN MOLDOVAS REPUBLIKAS Asociācijas komitejas īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai Lēmums Nr. 1/2015
 2015. gada ..
 par šķīrējtiesnešu saraksta izveidošanu saskaņā ar 404. panta 1. punktu Asociācijas nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses
 Asociācijas KOMITEJA ĪPAŠĀ SASTĀVĀ TIRDZNIECĪBAS JAUTĀJUMU RISINĀŠANAI,
 ņemot vērā Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses, kas 2014. gada 27. jūnijā parakstīts Briselē, un jo īpaši tā 404. panta 1. punktu,
 tā kā:
 1.Saskaņā ar 464. pantu Asociācijas nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses, (“nolīgums”), nolīguma daļas, tostarp noteikumu par šķīrējtiesnešu saraksta izveidi, provizoriski piemēro no 2014. gada 1. septembra.
 2.Saskaņā ar nolīguma 404. panta 1. punktu Asociācijas komitejai īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai, kas paredzēta nolīguma 438. panta 4. punktā, ir jāizveido tādu 15 personu saraksts, kuras darbosies par šķīrējtiesnešiem,
 IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
 1. pants
 To personu saraksts, kuras var darboties par šķīrējtiesnešiem 404. panta 1. punkta vajadzībām Asociācijas nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses, ir norādīts šā lēmuma pielikumā.
 2. pants
 Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
 ..., ... gada ...
 Asociācijas padomes
 īpašā sastāvā tirdzniecības jautājumu risināšanai vārdā —
 priekšsēdētājs
 PIELIKUMS
 NOLĪGUMA 404. PANTA 1. PUNKTĀ MINĒTAIS ŠĶĪRĒJTIESNEŠU SARAKSTS
 Moldovas Republikas ierosinātie šķīrējtiesneši
 1.Sergiu BĂIEŞU
 2.Eduard SERBENCO
 3.Lilia GRIBINCEA
 4.Octavian CAZAC
 5.Mihail BURUIANĂ
 Eiropas Savienības ierosinātie šķīrējtiesneši
 1.Claus–Dieter EHLERMANN
 2.Giorgio SACERDOTI
 3.Jacques BOURGEOIS
 4.Pieter Jan KUIJPER
 5.Ramon TORRENT
 Priekšsēdētāji
 1.David UNTERHALTER (Dienvidāfrika)
 2.Merit JANOW (Amerikas Savienotās Valstis)
 3.
 William DAVEY (Amerikas Savienotās Valstis)
 4.
 Leora BLUMBERG (Dienvidāfrika)
 5.
 Helge SELAND (Norvēģija)


text:
A szimmetrikus közepek közötti egyenlőtlenség szerint, ha nemnegatív valós számok, akkor szimmetrikus közepeik csökkenő sorrendben helyezkednek el:
 ahol -re
 továbbá a k-adik elemi szimmetrikus polinom, azaz
 a számainkból készíthető összes k-tényezős szorzat összege.
 Ha a számok pozitívak, akkor egyenlőség csak akkor van, ha minden szám egyenlő, más szóval, ha van két különböző értékű, akkor
 Mivel és az egyenlőtlenség egyszerűen a számtani és mértani közép közötti egyenlőtlenség.
 Bizonyítása
 Két speciális eset
 Egyszerűen beláthatjuk az és az egyenlőtlenségeket.
 Az utóbbihoz vegyük szemügyre -et.
 Ez egy n tagú összeg, aminek tagjai az -ből készíthető összes -tényezős szorzatok. Számaink mindegyike pontosan
 -szer szerepel, ezért szorzatuk
 Ha alkalmazzuk ezekre a szorzatokra a számtani és a mértani közép közötti egyenlőtlenséget, akkor azt kapjuk, hogy
 azaz
 és itt a bal oldal , a jobb oldal .
 Nézzük a másik egyenlőtlenséget, -t! Ez négyzetreemelve és felszorozva az
 alakra hozható. Legyen . Ekkor
 amit a fenti egyenlőtlenségbe beírva
 adódik.
 Ha ezt rendezzük, akkor azt kapjuk, hogy
 azaz
 ami nem más, mint a számtani és négyzetes közép közötti egyenlőtlenség.
 Az általános eset
 A tételt általában n-re vonatkozó indukcióval igazoljuk. A fenti esetek megadják a tételt n=2-re és n=3-ra. Tegyük fel, hogy és tudjuk a tételt n-1-re. Adott számainkból készítsük el a
 polinomot, ennek tehát (multiplicitással számolva) pontosan n gyöke van. A gyökök és együtthatók közötti összefüggések miatt p(x) szokásos polinomformájában
 alakú. Deriváltja
 A Rolle-tétel egy következménye miatt -nek (multiplicitással számolva) n-1 valós gyöke van, , ezek az -k legkisebbike és legnagyobbika közé esnek, tehát nemnegatívak. Ezekkel így írható fel:
 ahol a számok elemi szimmetrikus polinomjai.
 Együttható-összehasonlítással adódik -re. Mivel n-1-re már tudjuk a tétel állítását,
 teljesül -re. Viszont
 mivel
 és ez adja -et -re. A megmaradó, esetet a fentiekben már beláttuk.
 A fenti bizonyítás adja az
 egyenlőtlenséget is. Ebből ismét levezethető a tétel, hiszen, -t fentebb láttuk, ezután indukcióval adódik :
 ha -re tudjuk akkor a fentiek szerint
 , innen
 Innen a kívánt eredmény -edik gyökvonással adódik.
 Elemi algebra
 Egyenlőtlenségek


text:
 5.5.2012
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 C 133/21
 2012 m. kovo 21 d. Bendrojo Teismo sprendimas byloje Marine Harvest Norway ir Alsaker Fjordbruk prieš Tarybą
 (Byla T-113/06) (1)
 (Dempingas - Norvegijos kilmės lašišos importas - Bendrijos pramonės apibrėžimas - Panašus produktas - Bendrijos gamintojų pavyzdžių sudėtis)
 2012/C 133/40
 Proceso kalba: anglų
 Šalys
 Ieškovės: Marine Harvest Norway AS, Fjord Seafood Norway AS (Bergen, Norvegija) teisių perėmėja; ir Alsaker Fjordbruk AS (Onarheim, Norvegija), atstovaujamos advokatų J. M. Juuhl-Langseth ir P. Dyrberg
 Atsakovė: Europos Sąjungos Taryba, atstovaujama J. P. Hix ir B. Driessen, padedamų advokato G. Berrisch
 Atsakovės pusėje į bylą įstojusi šalis: Europos Komisija, iš pradžių atstovaujama P. Stancanelli ir K. Talabér-Ritz, po to — K. Talabér-Ritz, T. Scharf ir H. van Vliet, padedamų baristerio E. McGovern
 Dalykas
 Prašymas panaikinti 2006 m. sausio 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 85/2006, nustatantį galutinį antidempingo muitą ir galutinai surenkantį laikinąjį muitą, nustatytą Norvegijos kilmės išaugintos lašišos importui (OL L 15, p. 1).
 Rezoliucinė dalis
 1.
 Panaikinti 2006 m. sausio 17 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 85/2006, nustatantį galutinį antidempingo muitą ir galutinai surenkantį laikinąjį muitą, nustatytą Norvegijos kilmės išaugintos lašišos importui, tiek, kiek jis susijęs su Marine Harvest Norway AS, Fjord Seafood Norway AS teisių perėmėja, dėl antidempingo muito, taikyto jos importui iki 2007 m. rugsėjo 18 d., ir su Alsaker Fjordbruk AS.
 2.
 Atmesti likusią ieškinio dalį.
 3.
 Europos Sąjungos Taryba padengia savo ir Marine Harvest Norway, Fjord Seafood Norway teisių perėmėjos, bei Alsaker Fjordbruk nurodytas bylinėjimosi išlaidas.
 4.
 Europos Komisija padengia savo bylinėjimosi išlaidas.
 (1) OL C 131, 2006 6 3.


text:
 |
 52013PC0507
 Proposta de REGULAMENTO DO CONSELHO que fixa as possibilidades de pesca do biqueirão no golfo da Biscaia para a campanha de pesca de 2013/14 /* COM/2013/0507 final - 2013/0236 (NLE) */
 EXPOSIÇÃO DE MOTIVOS
 1. CONTEXTO DA PROPOSTA
 Os regulamentos anuais do Conselho relativos
 às possibilidades de pesca adotados no segundo semestre do ano deixaram de
 estabelecer um TAC para o biqueirão no golfo da Biscaia. Com efeito, atendendo
 ao ciclo biológico anual que distingue esta unidade populacional e aos
 pareceres científicos emitidos a seu respeito, o TAC para o biqueirão deve ser
 fixado por volta do mês de julho.
 No Regulamento (CE) n.o 694/2012, o
 Conselho estabeleceu o TAC para a pescaria que explora esta unidade
 populacional, aplicável de 1 de julho de 2012 a 30 de junho de 2013. Há agora
 que fixar, para os próximos 12 meses, o TAC e a sua repartição pelos
 Estados-Membros interessados.
 2. RESULTADOS DAS CONSULTAS COM
 AS PARTES INTERESSADAS E DAS AVALIAÇÕES DE IMPACTO
 Em virtude dos objetivos da política comum das
 pescas, estabelecidos no Regulamento (CE) n.o 2371/2002 do Conselho, de 20 de
 dezembro de 2002, relativo à conservação e à exploração sustentável dos
 recursos haliêuticos no âmbito da política comum das pescas, as possibilidades
 de pesca devem ser fixadas com base nos pareceres científicos disponíveis e
 tendo em conta os aspetos biológicos e socioeconómicos, assegurando igualmente
 um tratamento equitativo entre os setores das pescas.
 O parecer do Comité Científico, Técnico e
 Económico das Pescas (CCTEP), de julho de 2013, relativo à unidade populacional
 de biqueirão no golfo da Biscaia baseia-se na campanha de pesca que decorre de
 1 de julho de 2013 a 30 de junho de 2014.
 No seu parecer, o CCTEP estima a biomassa
 reprodutora desta unidade populacional em, aproximadamente, 56 055
 toneladas. Tendo em conta a proposta de regulamento que estabelece um plano a
 longo prazo para a unidade populacional de biqueirão do golfo da Biscaia e para
 as pescarias que exploram essa unidade populacional[1], apresentada pela Comissão em
 29 de julho de 2009, e uma vez que a avaliação de impacto que está na base da
 proposta constitui a avaliação mais recente do impacto que as decisões sobre as
 possibilidades de pesca têm nesta unidade populacional, o Regulamento (UE)
 n.o 694/2012 fixou o TAC para esta unidade populacional em conformidade
 com a regra de captura definida na proposta.
 A metodologia e os parâmetros biológicos
 utilizados pelo Conselho Internacional de Exploração do Mar (CIEM) para avaliar
 o estado da unidade populacional de biqueirão foram revistos em 2013. À luz
 desta nova informação científica, pode ser adequado, no futuro próximo, não só
 rever a atual regra de controlo das capturas prevista na proposta da Comissão
 de 29 de julho de 2009, como também reconsiderar outras medidas de gestão das
 pescas. Neste caso, podem ser propostas alterações nesse sentido. Até que essa
 revisão seja efetuada, convém continuar a aplicar a atual regra de controlo das
 capturas, já que se confirmou que continua a constituir uma medida de
 precaução, mas também porque garante a previsibilidade e a estabilidade das
 capturas no setor das pescas. O conselho consultivo regional envolvido (o
 CCR para as águas ocidentais sul) tem seguido a evolução científica e consultas
 informais entre os seus membros indicam que estes consideram esta abordagem
 aceitável. O CCR participará nos futuros trabalhos de reavaliação da regra de
 controlo das capturas e de outras regras de gestão, como a campanha de
 regulamentação, que a Comissão empreenda através dos seus organismos
 científicos consultivos.
 Consequentemente,
 o TAC para a campanha de pesca de 1 de julho de 2013 a 30 de junho de 2014,
 deve, em conformidade com a regra de captura estabelecida na proposta acima
 citada, ser fixado em 17 100 toneladas.
 Solicita-se ao Conselho que adote a presente
 proposta o mais rapidamente possível, a fim de permitir aos pescadores planear
 as suas atividades para a nova campanha de pesca.
 2013/0236 (NLE)
 Proposta de
 REGULAMENTO DO CONSELHO
 que fixa as possibilidades de pesca do
 biqueirão no golfo da Biscaia para a campanha de pesca de 2013/14
 O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
 Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento
 da União Europeia, nomeadamente o artigo 43.o, n.o 3,
 Tendo em conta a proposta da Comissão
 Europeia,
 Considerando o seguinte:
 (1) Cabe ao Conselho fixar as
 possibilidades de pesca por pescaria ou grupo de pescarias. Há que repartir
 tais possibilidades de pesca pelos Estados-Membros de modo a garantir a cada um
 deles uma estabilidade relativa das atividades de pesca no respeitante a todas
 as unidades populacionais ou grupos de unidades populacionais, tendo
 devidamente em conta os objetivos da política comum das pescas estabelecidos no
 Regulamento (CE) n.o 2371/2002 do Conselho, de 20 de dezembro de 2002,
 relativo à conservação e à exploração sustentável dos recursos haliêuticos no
 âmbito da política comum das pescas[2].
 (2) Com vista a uma gestão
 adequada das unidades populacionais e para efeitos de simplificação, é
 conveniente fixar o TAC e as quotas dos Estados-Membros relativos à unidade
 populacional de biqueirão no golfo da Biscaia (subzona CIEM VIII) para a
 campanha de gestão anual compreendida entre 1 de julho e 30 de junho do ano
 seguinte, em vez de um período de gestão correspondente a um ano civil. Não
 obstante, é conveniente que a pescaria fique sujeita às disposições gerais do
 Regulamento (UE) n.o 39/2013[3]
 no que respeita às condições de utilização das quotas.
 (3) É conveniente que o TAC para
 o biqueirão no golfo da Biscaia para a campanha de pesca de 2013/14 seja fixado
 com base nos pareceres científicos disponíveis, tendo em conta os aspetos
 biológicos e socioeconómicos e assegurando um tratamento equitativo entre os
 setores das pescas.
 (4) A fim de permitir a gestão
 plurianual da unidade populacional de biqueirão no golfo da Biscaia, a Comissão
 apresentou, em 29 de julho de 2009, uma proposta de regulamento que estabelece
 um plano a longo prazo para a unidade populacional de biqueirão do golfo da
 Biscaia e para as pescarias que exploram essa unidade populacional. Uma vez que
 a avaliação de impacto em que se baseia a proposta constitui a avaliação mais
 recente do impacto das decisões de gestão para a unidade populacional de
 biqueirão no golfo da Biscaia, é adequado fixar em conformidade o TAC para esta
 unidade populacional. O parecer emitido pelo Comité Científico, Técnico e
 Económico das Pescas (CCTEP) em julho de 2013 estima a biomassa desta unidade
 populacional em, aproximadamente, 56 055 toneladas. Por conseguinte, é
 conveniente fixar o TAC para a campanha de pesca que decorre de 1 de julho de
 2013 a 30 de junho de 2014 em 17 100 toneladas.
 (5) Nos termos do artigo 2.o do
 Regulamento (CE) n.o 847/96 do Conselho, de 6 de maio de 1996, que introduz
 condições suplementares para a gestão anual dos TAC e quotas[4], é necessário determinar em que
 medida a unidade populacional de biqueirão no golfo da Biscaia está sujeita às
 medidas previstas nesse regulamento.
 (6) Na perspetiva do início da
 campanha de pesca de 2013/14 e para efeitos das declarações anuais de capturas,
 é conveniente que o presente regulamento entre em vigor imediatamente e seja
 aplicável a partir 1 de julho de 2013,
 ADOTOU O PRESENTE REGULAMENTO:
 Artigo 1.o
 Possibilidades de pesca do biqueirão no
 golfo da Biscaia
 1. O total admissível de
 capturas (TAC) e a sua repartição pelos Estados–Membros na campanha de pesca
 que decorre de 1 de julho de 2013 a 30 de junho
 de 2014 relativamente à unidade populacional de biqueirão que evolui na subzona
 CIEM VIII, definida no Regulamento (CE) n.o 218/2009 do Parlamento
 Europeu e do Conselho[5],
 são estabelecidos do seguinte modo (em toneladas de peso vivo):
 Espécie: || Biqueirão Engraulis encrasicolus || Zona CIEM: || Subzona VIII (ANE/08.)
 Espanha || 15 390 || || TAC analítico.
 França || 1 710 ||
 UE || 17 100 ||
 || ||
 TAC || 17 100 ||
 2. A repartição das
 possibilidades de pesca estabelecidas no n.o 1 e a utilização destas estão
 subordinadas às condições fixadas nos artigos 8.o e 10.o do Regulamento (UE)
 n.o 39/2013.
 3. Considera-se que a unidade
 populacional referida no n.o 1 está sujeita a um TAC analítico para
 efeitos do Regulamento (CE) n.° 847/96. São aplicáveis o artigo 3.o, n.os
 2 e 3, e o artigo 4.o desse regulamento.
 Artigo 2.o
 Transmissão de dados
 Sempre que, nos termos dos artigos 33.o e 34.o
 do Regulamento (CE) n.o 1224/2009 do Conselho[6],
 submetam à Comissão dados relativos aos desembarques de quantidades de
 biqueirão capturadas na subzona CIEM VIII, os Estados-Membros devem utilizar o
 código da unidade populacional «ANE/08».
 Artigo 3.o
 O presente regulamento entra em vigor no dia
 seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial da União Europeia.
 O presente regulamento é aplicável a
 partir de 1 de julho de 2013.
 O presente regulamento é obrigatório
 em todos os seus elementos e diretamente aplicável em todos os Estados-Membros.
 Feito em Bruxelas, em
 Pelo
 Conselho
 O
 Presidente
 [1] COM(2009) 399 final.
 [2] JO L 358 de 31.12.2002, p. 59.
 [3] Regulamento (UE) n.o 39/2013 do Conselho, de 21 de
 janeiro de 2013, que fixa, para 2013, as possibilidades de pesca de
 determinadas unidades populacionais de peixes e grupos de unidades
 populacionais de peixes, que não são objeto de negociações ou acordos
 internacionais, disponíveis para os navios da UE (JO L 23 de 25.1.2012, p. 1).
 [4] JO L 115 de 9.5.1996, p. 3.
 [5] Regulamento (CE) n.o 218/2009 do Parlamento Europeu e do
 Conselho, de 11 de março de 2009, relativo à apresentação de estatísticas sobre
 as capturas nominais efetuadas pelos Estados-Membros que pescam no nordeste do
 Atlântico (JO L 87 de 31.3.2009, p. 70).
 [6] Regulamento (CE) n.o 1224/2009 do Conselho, de 20 de
 novembro de 2009, que institui um regime comunitário de controlo a fim de
 assegurar o cumprimento das regras da política comum das pescas, altera os
 Regulamentos (CE) n.o 847/96, (CE) n.o 2371/2002, (CE) n.o 811/2004, (CE) n.o
 768/2005, (CE) n.o 2115/2005, (CE) n.o 2166/2005, (CE) n.o 388/2006, (CE) n.o
 509/2007, (CE) n.o 676/2007, (CE) n.o 1098/2007, (CE) n.o 1300/2008, (CE) n.o
 1342/2008, e revoga os Regulamentos (CEE) n.o 2847/93, (CE) n.o 1627/94 e (CE)
 e n.o 1966/2006 (JO L 343 de 22.12.2009, p. 1).


text:
Idiș (ייִדיש, Yiddish) este un dialect sudic al limbii germane, vorbit de aproximativ 3.000.000 de evrei în toată lumea, cu o concentrație mai mare în Europa Centrală și Europa de Est. Limba s-a format în Europa Centrală între Secolul IX și Secolul XIV, desprinzându-se din graiurile meridionale ale germanei din faza Mittelhochdeutsch.
 Istorie
 În evoluția sa, limba idiș a trecut prin mai multe etape:
 (1100-1250) - Prezența ebraică se extinde spre cursul superior al Rinului, spre fluviile Main și Dunărea. Limba începe să difere mult de cea din teritoriile respective (germana de sus medie), (perioada B).
 Unele dialecte din Germania meridională și centrală și-au lăsat cel mai accentuat amprenta asupra limbii idiș.
 Idișul vechi (în germană Altjiddisch ori Altjüdisch):
 (1250-1500) - Din cauza manifestărilor antisemite și a pogromurilor, precum și mulțumită drepturilor acordate evreilor de Polonia, centrul comunității ebraice din Europa s-a mutat spre răsărit (Boemia-Moravia, Polonia și Lituania). În felul acesta, se ajunge la o nouă fază a limbii idiș. Primele urme scrise ale limbii idiș occidentale provin din anul 1272, sub forma unei dedicații într-o carte de rugăciuni și a unui glosar pe marginea unui manuscris al Bibliei, cu influențe slave, în special din limba poloneză.
 Idișul mediu (în germană Mitteljiddisch ori Mitteljüdisch):
 (1500-1700) - Limba se răspândește în noi zone ale Europei (Italia de nord, Olanda, Alsacia, țările baltice și Germania de nord). Începe diferențierea între dialectul apusean și cel oriental - datorită influențelor mai puternice sau mai slabe ale limbilor slave și ale limbii germane literare.
 Idișul nou (în germană Neujiddisch ori Neujüdisch):
 (1700 - astăzi) - Ramura apuseană idiș suferă un declin lent, în timp ce cea orientală se dezvoltă, devine o limbă literară în care sunt scrise opere beletristice.
 După 1800 au început emigrări masive spre Statele Unite ale Americii, Palestina și America de Sud, unde s-a exportat și limba idiș. Graiurile contemporane sunt rezultatul unor procese de adopție și respingere de termeni, dintr-o anumită limbă, de inovații fonologice, de modificări semantice și de mutații morfologice și sintactice.
 Lexic
 Componentele limbii idiș, ca limbă de fuziune lingvistică (germană Schmelzsprache) :
 Componenta germană: constituie circa 80% din lexic și din sintaxă. Conține în special termeni legați de viața de toate zilele și de afaceri.
 Componenta ebraică-arameică: constituie circa 20%, dar acest lexic provine din sfera religioasă, înțelepciunea evreiască și domenii conexe. Se numește loshn qoydesh, adică limba sacră.
 Componenta romanică: provenită din perioada în care comunitățile evreiești erau stabilite pe teritoriul Franței de astăzi (înainte de anul 800). O parte din lexicul romanic reprezintă împrumuturi din limba italiană. Se numește Laaz, de la numele unui vechi dialect francez.
 Componenta slavă: conține în special cuvinte privind casa și familia. Se numește knaanic. Majoritatea acestor cuvinte au ca sursă limba bielorusă, limba ucraineană (1500-1600) și limba poloneză (1700-1800).
 Limba Idiș este scrisă în alfabetul ebraic.
 Situația în România
 La recensământul din anul 1930 au fost înregistrați în Regatul României 518.754 de vorbitori de idiș ca limbă maternă, reprezentând 2,9% din totalul populației României. Pe provincii, cel mai ridicat procentaj de vorbitori de idiș a fost consemnat în Bucovina (8,7% din totalul populației), urmat de Basarabia (7,0%), Moldova (4,5%), Crișana-Maramureș (4,2%) și Transilvania (1,6%). În Transilvania și Banat majoritatea evreilor erau vorbitori de maghiară sau germană ca limbă maternă. În Vechiul Regat majoritatea evreilor erau vorbitori de română ca limbă maternă. Cu toate acestea, din totalul de 69.885 de evrei înregistrați în 1930 la București, 13.539 de persoane au declarat limba idiș ca limbă maternă, ceea ce corespunde unui procentaj de 2,11% din totalul populației Bucureștiului din acel an.
 În 1978 scriitorului de limbă idiș Isaac Bashevis Singer i-a fost conferit Premiul Nobel pentru Literatură.
 Vezi și
 Listă de limbi
 Limbi indo-europene
 Limbi germanice
 Bibliografie
 dtv - Atlas der deutschen Sprache ("Atlasul limbii germane", ediția paperback dtv, coordonator Werner König)
 http://www.amazon.de/dtv-deutsche-Sprache-Werner-K%C3%B6nig/dp/3423030259
 Note
 Legături externe
 Ethnologue
 Di Velt fun Yidish: Audio Stories
 La lingua Yiddish
 Evrei
 Idiș, Limba


type: other

text:
Wie betaalt de kosten van het medisch advies of mogen het ook leges zijn? – Ingeborg Lunenburg Opleiding + Advies
 Wie betaalt de kosten van het medisch advies?
 De gemeente voert verschillende bijzondere wetten uit: de Wet werk en bijstand, de Wet maatschappelijke ondersteuning en de Regeling Gehandicapten Parkeerkaart. Voor deze bijzondere bestuurswetten kan advisering van toepassing zijn of is advisering verplicht voorgeschreven om de aanspraak te kunnen beoordelen. De Wmo en de WWB kennen geen formele adviesplicht. Wel kan het bij de Wmo zo zijn dat de gemeenteraad bij verordening de adviesplicht oplegt aan het college. De Regeling Gehandicapten Parkeerkaart kent wel een formele adviesplicht.
 Voor de WWB kan het nodig zijn om advies te vragen om te kunnen beoordelen of belanghebbende uit bijzondere omstandigheden voortvloeiende noodzakelijke kosten heeft die voor bijzondere bijstand in aanmerking komen (zie CRvB 18-04-2006, AW5504 NABW voor stookkosten).
 Is er sprake van een uitsluitingsgrond, dan moet het college in geval van zeer dringende redenen – als bedoeld in artikel 16 lid 1 WWB toch bijstand verlenen. In voorkomende gevallen moet vast staan dat sprake is van een acute noodsituatie en dat de behoeftige omstandigheden waarin de belanghebbende verkeert op geen enkele andere wijze zijn te verhelpen, zodat het verlenen van bijstand volstrekt onvermijdelijk is. Zie CRvB 26-01-2010, BL3224 WWB voor de kosten van medicinale cannabis en mijn annotatie bij deze uitspraak.
 In de artikelen 35 en 16 WWB staat niet dat de belanghebbende met een medisch advies moet aantonen dat hij aanspraak heeft op bijstand, maar wel dat het college de plicht heeft bijstand te verlenen als wordt voldaan aan de voorwaarden of sprake is omstandigheden waardoor bijstandsverlening onvermijdelijk is.
 Het recht op (algemene) bijstand kent een aantal belangrijke uitgangspunten. Zo geldt dat burgers een eigen verantwoordelijkheid hebben datgene te doen (of na te laten) om in hun eigen bestaan(skosten) te voorzien. Dit uitgangspunt is onder meer verwoord in plicht tot arbeidsinschakeling en tegenprestatie zoals neergelegd in artikel 9 WWB. De arbeidsverplichting geldt van rechtswege voor elke aanvrager en ontvanger van bijstand tussen de 18 en de pensioengerechtigde leeftijd. Een medisch advies kan nodig zijn om te bepalen in welke mate belanghebbende in staat is tot het verrichten van algemeen geaccepteerde arbeid, gebruik kan maken van een re-integratievoorziening waaronder ook sociale activering gericht op arbeidsinschakeling. Mogelijk is een (gedeeltelijke) ontheffing daarvan aangewezen (zie CRvB 15-05-2012, BW6525 WWB voor de ontheffing van de arbeidsplicht).
 In artikel 4 Wmo staat niet dat de aanvrager met een medisch advies moet aantonen dat hij aanspraak heeft op een voorziening. Bij het verlenen van (individuele) voorzieningen heeft het college de plicht een wettelijk resultaat te bereiken als wordt voldaan aan de voorwaarden. Gaat het om het vaststellen van een medische kwalificatie over lichamelijke of geestelijke gebreken en de beperkingen die daaruit kunnen voortvloeien, dan moet het college om medisch advies vragen (vergelijk CRvB 02-07-2008, BD6539 Valys en zie CRvB 13-06-2012, BW8322 Wmo).
 Op grond van de Regeling kan een bestuurderskaart, een passagierskaart of een instellingskaart worden verstrekt. Ik ga kort in op de bestuurderskaart. Artikel 1 lid 1 onder a Regeling GPK bepaalt de aanspraak voor de bestuurderskaart als volgt. De belanghebbende moet een aantoonbare loopbeperking hebben van langdurige aard, waardoor hij – met de gebruikelijke loophulpmiddelen – in redelijkheid niet in staat is zelfstandig een afstand van meer dan 100 meter aan een stuk te voet te overbruggen (zie ABRS 13-10-2010, BO0220 Regeling GPK). Onder ‘van langdurige aard’ wordt ten minste zes maanden verstaan.
 Zijn de kosten van een medisch advies aan te merken als leges?
 Deze vraag roept een primaire vraag op, namelijk wanneer de gemeente leges mag heffen. Artikel 229 lid 1 aanhef en onder b Gemeentewet bepaalt dat de gemeente leges kan vragen voor het leveren van diensten. Het artikel bepaalt dat rechten kunnen worden geheven ter zake het genot door of vanwege het gemeentebestuur verstrekte diensten. Het is de vraag of (de kosten van) een bij wettelijke regeling voorgeschreven medisch advies kan worden aangemerkt als het verlenen van diensten. Ik meen van niet.
 Uit de jurisprudentie volgt dat door of vanwege het gemeentebestuur verrichte werkzaamheden slechts als diensten worden aangemerkt als het gaat om werkzaamheden die buiten het gebied liggen van de publieke taakuitoefening en die rechtstreeks en in overheersende mate verband houden met dienstverlening voor een individualiseerbaar belang (zie Hoge Raad 17-04-2009, BI1253 en Rechtbank Alkmaar 07-04-2011, BQ1171).
 Omdat het verlenen van een gehandicaptenparkeerkaart voortvloeit uit de uitoefening van een publiekrechtelijke taak mogen daarover (lees ook de kosten van het medisch advies) geen leges worden geheven.
 Het kan zijn dat belanghebbende het niet eens is met de inhoud van het medisch advies dat door het college is gebruikt bij een van de genoemde bijzondere wetten. Voldoet het advies aan de daaraan gestelde eisen voor de zorgvuldige totstandkoming (art. 3:9 Awb) en kan en mag het college zich bij de besluitvorming baseren op dat advies, dan ligt het op de weg van belanghebbende de inhoud van dat advies gemotiveerd en onderbouwd te bestrijden met een contra-expertise.
 Komen de kosten van een contra-expertise in aanmerking voor bijzondere bijstand? Nee, deze kosten worden niet aangemerkt als noodzakelijke kosten in de zin van artikel 35 lid 1 WWB. De wens van belanghebbende om zijn positie in een rechterlijke procedure te verbeteren betekent niet dat hij daarvoor noodzakelijkerwijs kosten moet maken (zie bijvoorbeeld CRvB 18-10-2005, AT0334 NABW en vergelijk CRvB 13-06-2006, AX9573 WWB).
 Immers, als de inbreng van een deskundige wezenlijk bijdraagt aan de beoordeling van de zaak in bezwaar en/of (hoger) beroep, dan kan de bestuursrechter een partij veroordelen in de kosten op grond van artikel 8:75 Awb die de andere partij redelijkerwijs heeft moeten maken, waaronder de kosten van de ingeschakelde deskundige (vergelijk CRvB 12-01-2011, BP1804 Wmo). Geïnteresseerden wijs ik op een uitzondering. De kosten van een contra-expertise ter bestrijding van de resultaten van een taalanalyse, worden wel aangemerkt als noodzakelijke kosten (CRvB 16-08-2011, BR5725 WWB). Wordt in voorkomende gevallen aan de overige voorwaarden voldaan, dan komen de kosten van deze contra-expertise in aanmerking voor bijzondere bijstand.
 Dit bericht werd geplaatst in Andere wetten,Jurisprudentie en getagged als Advisering,Deskundigenadvies,Gehandicaptenparkeerkaart,leges door Ingeborg Lunenburg. Markeer de permalink als favoriet.
 Een gedachte over “Wie betaalt de kosten van het medisch advies of mogen het ook leges zijn?”
 Rudy Cuperus op 5 maart 2013 om 07:55 zei:
 Ik concludeer uit jouw verhaal dat de kosten van het medisch advies in principe altijd voor rekening van de gemeente komen, ook als de klant stelt dat hij niet aan de algemene regel kan voldoen? Wij hebben hier namelijk een casus waarin de klant stelt dat zij niet aan de arbeidsverplichting kan voldoen vanwege (hevige) pijn aan haar knie. Haar huisarts en specialist weigeren om hier uit privacy-overwegingen iets over op papier te zetten. De arbeidsverplichting geldt van rechtswege voor iedereen die algemene bijstand ontvangt. Als iemand meent van die voor iedereen geldende plicht uitgezonderd te moeten worden, wie betaalt dan de kosten van het medisch of arbeidskundig advies? Het lijkt me toch niet meer dan logisch dat de klant dan maar aan moet tonen, en niet dat de gemeente aan moet tonen dat zij wél aan de arbeidsverplichting kan voldoen?
 Rudy Cuperus- 05-03-2013


text:
L'Amiot 110S est un hydravion à coque de reconnaissance côtière de l'entre-deux-guerres. Cet hydravion ne doit pas être confondu avec l'Amiot 110.
 Conception
 C'était un hydravion triplace à coque, monoplan à aile haute et flotteurs stabilisateurs. On trouvait un poste de tir à l’avant de la proue et un autre en arrière du pylône supportant le moteur. Le premier des deux prototypes prit l’air le 12 décembre 1931 avec un moteur Hispano-Suiza 12Nbr de entraînant une hélice propulsive. Ces deux appareils furent par la suite modifiés avec un moteur Hispano-Suiza 12Ydrs de entraînant une hélice tripale tractive. Les deux Amiot 110S modifiés furent utilisés par l’Aéronautique navale jusqu’en 1935.
 Références
 Liens externes
 En russe, mais pour les photos
 Avion militaire de l'entre-deux-guerres
 Avion militaire français
 Avion de reconnaissance
 Avion monomoteur
 Avion à hélices
 Hydravion
 Avion des années 1930


text:
 Avis juridique important
 |
 31976D0894
 76/894/EWG: Beschluß des Rates vom 23. November 1976 zur Einsetzung eines Ständigen Ausschusses für Pflanzenschutz
 Amtsblatt Nr. L 340 vom 09/12/1976 S. 0025 - 0025 Finnische Sonderausgabe: Kapitel 3 Band 7 S. 0205 Griechische Sonderausgabe: Kapitel 03 Band 16 S. 0178 Schwedische Sonderausgabe: Kapitel 3 Band 7 S. 0205 Spanische Sonderausgabe: Kapitel 03 Band 11 S. 0083 Portugiesische Sonderausgabe: Kapitel 03 Band 11 S. 0083
 BESCHLUSS DES RATES vom 23. November 1976 zur Einsetzung eines Ständigen Ausschusses für Pflanzenschutz (76/894/EWG) DER RAT DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN - gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft, nach Kenntnisnahme von dem Beschlussentwurf der Kommission, in Erwägung nachstehender Gründe: In den vom Rat erlassenen Vorschriften im Bereich des Pflanzenschutzes ist im Hinblick auf ihre leichtere Durchführung ein Verfahren für eine enge Zusammenarbeit zwischen den Mitgliedstaaten und der Kommission vorgesehen. Es ist zweckmässig, zur Verwirklichung dieser Zusammenarbeit einen Ausschuß einzusetzen, der mit der Wahrnehmung der ihm durch diese Vorschriften übertragenen Aufgaben betraut ist. Es ist wünschenswert, daß sich diese Zusammenarbeit auf alle von diesen Vorschriften erfassten Bereiche erstreckt. Zu diesem Zweck sollte der genannte Ausschuß ermächtigt werden, alle einschlägigen Fragen zu prüfen - BESCHLIESST: Artikel 1 Es wird ein Ständiger Ausschuß für Pflanzenschutz - im folgenden "Ausschuß" genannt - eingesetzt, der aus Vertretern der Mitgliedstaaten besteht und in dem ein Vertreter der Kommission den Vorsitz führt. Artikel 2 Der Ausschuß nimmt die Aufgaben wahr, die ihm durch die vom Rat im Bereich des Pflanzenschutzes erlassenen Bestimmungen in den dort vorgesehenen Fällen und unter den dort vorgesehenen Voraussetzungen übertragen sind. Er kann ausserdem jede andere in den Bereich dieser Vorschriften fallende Frage prüfen, die ihm der Vorsitzende von sich aus oder auf Antrag eines Mitgliedstaats vorlegt. Artikel 3 Der Ausschuß gibt sich eine Geschäftsordnung. Geschehen zu Brüssel am 23. November 1976. Im Namen des Rates Der Präsident A.P.L.M.M. van der STEE


text:
L-Imtarfa hija belt żgħira fir-Reġjun tat-Tramuntana ta' Malta, b'popolazzjoni ta' 2,572 minn Marzu 2014. Kien meqjus bħala subborg tar-Rabat sas-sena 2000, meta sar kunsill lokali separat.
 Storja
 Fl-Imtarfa ġew skoperti numru ta’ silos storiċi f’Ottubru 1973.
 Fil-perjodu Ruman, l-Imtarfa kienet subborg ta' Melite, u kien fiha Tempju ta' Proserpina . Il-fdalijiet tat-tempju ġew meqruda fis-sekli 17 u 18 u l-ġebel reġa' ġie użat f'bini ieħor. Fdalijiet sostanzjali tas-subborg innifsu, inkluż l-arranġament tat-toroq u ħafna oqbra, baqgħu ħajjin sal-aħħar tas-seklu 19. Fl-1890, fl-Imtarfa bdew jinbnew kwartieri militari Ingliżi, u fil-proċess qerdu ħafna mill-fdalijiet Rumani.
 Kappella ddedikata lil Santa Luċija ġiet irreġistrata għall-ewwel darba fl-1460, u għadha wieqfa sal-lum. Bħalissa m'hijiex qed tintuża.
 It-Torri tal-arloġġ, illum monument prominenti tal-Imtarfa, inbena fl-1895. Sptar navali, RNH Mtarfa, inbena matul l-Ewwel Gwerra Dinjija, u issa nbidel fi skola sekondarja tal-istat, bl-isem ta' Sir Temi Zammit . Kappella ddedikata lil San Oswald inbniet mill-Ingliżi wara tmiem l-Ewwel Gwerra Dinjija.
 L-Ingliżi ħallew impatt kbira fuq l-aktar arkitettura viżibbli fil-belt mill-bini tal- Barrakka ta’ San David . Wara li l-Ingliżi telqu minn Malta, il-kwartieri reġgħu ntużaw għal ħafna skopijiet, primarjament akkomodazzjoni soċjali, u l-belt espandiet b'aktar f'żoni residenzjali moderni oħra. Fl-1988, il-periti Keith Cole u Joseph M. Spiteri ġew inkarigati biex jimmodifikaw il-kwartieri u jibdluhom fi djar għal madwar 2,000 ruħ. Wara t-tlestija, inħatru biex jiddisinjaw appartamenti ġodda oħra, bħala bini wieħed, fuq sit ipprovdut mill- Awtorità tad -Djar.
 Politika u amministrazzjoni
 L-Imtarfa qabel kienet tagħmel parti mill-kunsill lokali tar-Rabat, meta l-kunsilli lokali twaqqfu għall-ewwel darba f’Malta fl-1993. Fl-2000 l-Imtarfa eleġġet l-ewwel kunsill lokali tagħha, wara li saret emenda fl-Att dwar il-Kunsilli Lokali.
 F’April 2008, minħabba n-nuqqas min-naħa tal-kunsill li jiltaqa’ mill-inqas darba fix-xahar kif mitlub mill-Att dwar il-Kunsilli Lokali, il-Prim Ministru Lawrence Gonzi rrakkomanda lill-President tar-Repubblika biex ixolji l-kunsill lokali u jitwaqqaf kumitat temporanju biex jamministra l-affarijiet tal-lokalità. Il-kunsill lokali tal-Imtarfa kien ilu naqas milli jiltaqa’ minn Novembru tal-2007 allegatament minħabba nuqqas ta’ qbil dwar il-ħatra tas-Segretarju Eżekuttiv tal-kunsill. Fl-2008 saret elezzjoni speċjali wara x-xoljiment tal-kunsill. Il-belt kompliet tivvota f'aktar elezzjonijiet tal-kunsilli lokali.
 L-Imtarfa kienet iddikjarata żona Pastorali Awtonoma fl-2000, u saret parroċċa indipendenti fid-denominazzjoni tal-Knisja Kattolika Rumana fit-8 ta’ Diċembru 2004. Il-knisja parrokkjali hija wkoll iddedikata lil Santa Luċija .
 Sport
 L-Imtarfa għandu l-klabb tal-futbol tiegħu, Mtarfa FC Imwaqqfa fl-2006, il-klabb ħa sehem fit-Tielet Diviżjoni Maltija għall-ewwel darba fl-istorja tagħhom fl-istaġun 07/08. Daħlu fil-Malta Football Association minflok Ta’ Xbiex FC, li tilfu l-istatus tagħhom minħabba r-riżultati ħżiena konsistenti tagħhom fl-iktar diviżjonijiet baxxi Maltin.
 L-eks Champion tad-Dinja tal- Ispeedway Mark Loram, li rebaħ it-titlu li jirrappreżenta lill-Gran Brittanja fl-2000, twieled l-Imtarfa. Iċ-ċiklist Ingliż David Millar twieled ukoll l-Imtarfa, u rebaħ midalja tad-deheb li tirrappreżenta lil Malta fil- Logħob tal-Istati ż-Żgħar tal-Ewropa tal -2001.
 Żoni fl-Imtarfa
 Buqana
 Ġnien Ħira
 Ħaż-Żmien
 Il-Marġ
 It-Tabija
 Sandar
 Santa Luċija
 Ta' Sagħat
 Ta' Slampa
 Tal-Għeriexem
 Tal-Kanuni
 Tal-Ma ghamel
 Tar-Rangu
 Tat-Tabija
 Wied il-Qliegħa
 Ara ukoll
 RNH Mtarfa
 Ħoloq esterni
 Kunsill Lokali tal-Imtarfa
 Referenzi
 Bliet ta' Malta
 Pages with unreviewed translations


text:
 2.2.2013
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 C 32/18
 Ordonanța Tribunalului din 6 decembrie 2012 — Spa Monopole/OAPI — Royal Mediterranea (THAI SPA)
 (Cauza T-664/11) (1)
 (Marcă comunitară - Procedură de opoziție - Limitarea serviciilor desemnate în cererea de înregistrare a mărcii - Nepronunțare asupra fondului)
 2013/C 32/28
 Limba de procedură: franceza
 Părțile
 Reclamantă: Spa Monopole, compagnie fermière de Spa SA/NV (Spa, Belgia) (reprezentanți: L. de Brouwer, E. Cornu și É. De Gryse, avocați)
 Pârât: Oficiul pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (mărci, desene și modele industriale) (reprezentant: A. Folliard Monguiral, agent)
 Cealaltă parte din procedura care s-a aflat pe rolul camerei de recurs a OAPI, intervenientă în fața Tribunalului: Royal Mediterranea, SA (Madrid, Spania)
 Obiectul
 Acțiune formulată împotriva Deciziei Camerei a patra de recurs a OAPI din 20 octombrie 2011 (cauza R 1976/2010-4) privind o procedură de opoziție între Spa Monopole, compagnie fermière de Spa SN/NV, și Royal Mediterranea, SA
 Dispozitivul
 1.
 Nu mai este necesar să se pronunțe asupra fondului cauzei.
 2.
 Fiecare parte suportă propriile cheltuieli de judecată..
 (1) JO C 65, 3.3.2012.


type: contracts

text:
 Важна правна забележка
 |
 22004D0148
 Официален вестник n° L 102 , 21/04/2005 стр. 0021 - 0022
 Решение на Съвместния комитет на ЕИПNo 148/2004oт 29 октомври 2004 годиназа изменение на приложение II (Технически норми, стандарти, изпитвания и сертифициране) към Споразумението за ЕИПСЪВМЕСТНИЯТ КОМИТЕТ НА ЕИП,като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, изменено с Протокол за адаптиране на Споразумението за Европейското икономическо пространство, по-нататък наричано "Споразумението" и по-специално член 98 от него,като има предвид, че:(1) Приложение II към споразумението се изменя със споразумението относно участието на Чешката република, Република Естония, Република Кипър, Република Унгария, Република Латвия, Република Литва, Република Малта, Република Полша, Република Словения и Словашката република в Европейското икономическо пространство [1], подписано на 14 октомври 2003 г. в Люксембург.(2) Директива 2004/20/EО на Комисията oт 2 март 2004 г., за изменение на Директива 91/414/EИО на Съвета, с оглед вписване на веществото хлорпрофам като активно вещество [2] следва да бъде отразена в споразумението.(3) Директива 2004/30/EО на Комисията oт 10 март 2004 г., за изменение на Директива 91/414/EИО на Съвета, с оглед вписване на веществата бензоева киселина, флазасулфурон и пираклостробин като активни вещества [3] следва да бъде отразена в споразумението.(4) Директива 2004/58/EО на Комисията oт 23 април 2004 г. за изменение на Директива 91/414/EИО на Съвета, с оглед вписване на веществата алфа- сиперметрин, беналаксил, бромоксинил, десмедифам, йоксинил и фенмедифен като активни вещества [4] следва да бъде отразена в споразумението.(5) Директива 2004/60/EО на Комисията oт 23 април 2004 г., за изменение на Директива 91/414 /EИО на Съвета, с оглед вписване на веществото киноксифен като активно вещество [5] следва да бъде отразена в споразумението.(6) Директива 2004/62/EО на Комисията oт 26 април 2004 г., за изменение на Директива 91/414/EИО на Съвета, с оглед вписване на веществото мепанипирим като активно вещество [6] следва да бъде отразена в споразумението.(7) Директива 2004/71/EО на Комисията oт 28 април 2004 г., за изменение на Директива 91/414/EИО на Съвета, с оглед включване в споразумението на Pseudomonas chlororaphis като активно вещество [7] следва да бъде отразена в споразумението,РЕШИ:Член 1В точка 12a (Директива 91/414/EО на Съвета) oт глава XV на приложение II към споразумението се добавят следните тирета:- "3— 2004 L 0020: Директива 2004/20/EО на Комисията oт 2 март 2004 г. (ОВ L 70, 9.3.2004 г., стр. 32).- — 32004 L 0030: Директива 2004/30/EО на Комисията oт 10 март 2004 г. (ОВ L 77, 13.3.2004 г., стр. 50).- — 32004 L 0058: Директива 2004/58/EО на Комисията oт 23 април 2004 г. (ОВ L 120, 24.4.2004 г., стр. 26).- — 32004 L 0060: Директива 2004/60/EО на Комисията oт 23 април 2004 г. (ОВ L 120, 24.4.2004 г., стр. 39).- — 32004 L 0062: Директива 2004/62/EО на Комисията oт 26 април 2004 г. (ОВ L 125, 28.4.2004 г., стр. 38).- — 32004 L 0071: Директива 2004/71/EО на Комисията oт 28 април 2004 г. (ОВ L 127, 29.4.2004 г., стр. 104)."Член 2Текстовете на Директиви 2004/20/EО, 2004/30/EО, 2004/58/EО, 2004/60/EО, 2004/62/EО и 2004/71/EО на исландски и норвежки език, които следва да се публикуват в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз, са автентични.Член 3Настоящото решение влиза в сила на 30 октомври 2004 г., при условие че всички нотификации до Съвместния комитет на ЕИП съгласно член 103, параграф 1 от споразумението са направени [].Член 4Настоящото решение се публикува в раздела за ЕИП и в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз.Съставено в Брюксел на 29 октомври 2004 година.За Съвместния комитет на ЕИППредседателKjartan Jóhannsson[1] ОВ L 130, 29.4.2004 г., стр. 3.[2] ОВ L 70, 9.3.2004 г., стр. 32.[3] ОВ L 77, 13.3.2004 г., стр. 50.[4] ОВ L 120, 24.4.2004 г., стр. 26.[5] ОВ L 120, 24.4.2004 г., стр. 39.[6] ОВ L 125, 28.4.2004 г., стр. 38.[7] ОВ L 127, 29.4.2004 г., стр. 104.[] Не са посочени конституционни изисквания.--------------------------------------------------