text:
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2019 06 07
 COM(2019) 265 final
 2019/0128(NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi EEE jungtiniame komitete dėl EEE susitarimo 31 protokolo dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis, dalinio pakeitimo(Biudžeto eilutė Nr. 12 02 01 „Finansinės paslaugos“)
 (Tekstas svarbus EEE)
 AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS
 •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai
 Siekdamas užtikrinti reikiamą vidaus rinkos teisinį saugumą ir vientisumą, EEE jungtinis komitetas turi įtraukti visus susijusius ES teisės aktus į EEE susitarimą kuo greičiau po jų priėmimo ir sudaryti sąlygas EEE narėmis esančioms ELPA valstybėms dalyvauti su EEE susijusiuose ES veiksmuose arba programose.
 EEE jungtinio komiteto sprendimo projektu (pridedamu prie siūlomo Tarybos sprendimo) siekiama iš dalies pakeisti EEE susitarimo 31 protokolą dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis. Tai yra būtina tam, kad EEE narėmis esančios ELPA valstybės galėtų dalyvauti Sąjungos programose ir veiksmuose, finansuojamuose iš Europos biudžeto eilučių. Šiuo atveju šio pakeitimo tikslas – leisti EEE narėmis esančioms ELPA valstybėms (Norvegijai, Islandijai ir Lichtenšteinui) dalyvauti Sąjungos veikloje, susijusioje su biudžeto eilute Nr. 12 02 01 „Bendrosios finansinių paslaugų rinkos įgyvendinimas ir plėtojimas“, finansuojama iš 2019 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto.
 •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis
 Pridedamas Jungtinio komiteto sprendimo projektas visiškai atitinka EEE susitarimo tikslą stiprinti tvarius ir subalansuotus susitariančiųjų šalių prekybos ir ekonominius ryšius, taikant vienodas konkurencijos sąlygas ir laikantis tokių pačių taisyklių tam, kad būtų sukurta vientisa Europos ekonominė erdvė.
 •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis
 Jungtinio komiteto sprendimas taip pat dera su kitų sričių Sąjungos politika, visų pirma siekiant apsaugoti ES vidaus rinkos vientisumą.
 2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI
 •Teisinis pagrindas
 Šio Tarybos pasiūlymo materialinis teisinis pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsnis kartu su jos 218 straipsnio 9 dalimi.
 Procedūrinis teisinis pagrindas – Tarybos reglamento (EB) Nr. 2894/94 dėl EEE susitarimo įgyvendinimo tvarkos
 1
 1 straipsnio 3 dalis, kurioje nustatyta, kad Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, nustato poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi dėl tokių sprendimų.
 •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)
 Pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą dėl toliau nurodytos priežasties.
 Šio pasiūlymo tikslo, t. y. užtikrinti vidaus rinkos vientisumą, valstybės narės negali deramai pasiekti, todėl dėl siūlomo veiksmo poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu.
 •Proporcingumo principas
 Pagal proporcingumo principą šiuo pasiūlymu neviršijama to, kas būtina, kad būtų pasiektas jo tikslas – užtikrinti vidaus rinkos vientisumą.
 •Priemonės pasirinkimas
 Pagal EEE susitarimo 98 straipsnį pasirinkta priemonė yra EEE jungtinio komiteto sprendimas. EEE jungtinis komitetas užtikrina veiksmingą EEE susitarimo įgyvendinimą ir veikimą. Todėl šiame susitarime numatytais atvejais jis priima sprendimus.
 4.POVEIKIS BIUDŽETUI
 EEE narėmis esančios ELPA valstybės turi finansiškai prisidėti prie Sąjungos biudžeto, biudžeto eilutės Nr. 12 02 01 „Bendrosios finansinių paslaugų rinkos įgyvendinimas ir plėtojimas“. Tiksli suma bus nustatyta vadovaujantis EEE susitarimo nuostatomis, kai bus priimtas šis Tarybos sprendimo projektas.
 5.KITI ELEMENTAI
 Vadovaujantis ES biudžeto politika, dalyvauti ES veikloje leidžiama tik tada, kai sumokamas atitinkamas finansinis įnašas. Tačiau pagal EEE susitarimo 32 protokolą EEE narėmis esančių ELPA valstybių metinis finansinis įnašas kasmet sumokamas iki rugpjūčio mėn. 31 d. po to, kai EEE narėmis esančioms ELPA valstybėms iki rugpjūčio mėn. 15 d. pateikiamas Europos Komisijos parengtas ES lėšų reikalavimas.
 Todėl, siekiant užpildyti spragą nuo sausio iki rugpjūčio mėn., Jungtinio komiteto sprendimo projektas turi būti taikomas atgaline data nuo sausio mėn. Taip užtikrinama, kad EEE susitarime numatytas bendradarbiavimas nenutrūktų ištisus kalendorinius metus.
 Taikymas atgaline data nedaro poveikio suinteresuotųjų asmenų teisėms bei pareigoms ir nepažeidžia teisėtų lūkesčių principo.
 2019/0128 (NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi EEE jungtiniame komitete dėl EEE susitarimo 31 protokolo dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis, dalinio pakeitimo
 (Biudžeto eilutė Nr. 12 02 01 „Finansinės paslaugos“)
 (Tekstas svarbus EEE)
 EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,
 atsižvelgdama į 1994 m. lapkričio 28 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2894/94 dėl Europos ekonominės erdvės susitarimo įgyvendinimo tvarkos
 2
 , ypač į jo 1 straipsnio 3 dalį,
 atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
 kadangi:
 (1)Europos ekonominės erdvės susitarimas
 3
 (toliau – EEE susitarimas) įsigaliojo 1994 m. sausio 1 d.;
 (2)pagal EEE susitarimo 98 straipsnį EEE jungtinis komitetas gali nuspręsti, be kita ko, iš dalies pakeisti EEE susitarimo 31 protokolą;
 (3)EEE susitarimo 31 protokole išdėstytos bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis, nuostatos;
 (4)tikslinga tęsti EEE susitarimo Susitariančiųjų Šalių bendradarbiavimą vykdant iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto finansuojamą Sąjungos veiklą, susijusią su finansinėmis paslaugomis;
 (5)todėl tam, kad šis išplėstas bendradarbiavimas būtų tęsiamas po 2018 m. sausio 1 d., reikėtų iš dalies pakeisti EEE susitarimo 31 protokolą;
 (6)Sąjungos pozicija EEE jungtiniame komitete turėtų būti grindžiama pridedamu sprendimo projektu,
 PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
 1 straipsnis
 Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi EEE jungtiniame komitete dėl siūlomo EEE susitarimo 31 protokolo dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis, dalinio pakeitimo, grindžiama prie šio sprendimo pridėtu EEE jungtinio komiteto sprendimo projektu.
 2 straipsnis
 Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
 Priimta Briuselyje
 Tarybos vardu
 Pirmininkas
 (1)
 OL L 305, 1994 11 30, p. 6–8.
 (2)
 OL L 305, 1994 11 30, p. 6.
 (3)
 OL L 1, 1994 1 3, p. 3.
 ---documentbreak---
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2019 06 07
 COM(2019) 265 final
 PRIEDAS
 prie
 Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi EEE jungtiniame komitete dėl EEE susitarimo 31 protokolo dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis, dalinio pakeitimo(Biudžeto eilutė Nr. 12 02 01 „Finansinės paslaugos“)
 PRIEDAS
 EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS
 Nr. [...]
 [...]
 kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo 31 protokolas dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmis
 EEE JUNGTINIS KOMITETAS,
 atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEE susitarimas), ypač į jo 86 ir 98 straipsnius,
 kadangi:
 (1)tikslinga tęsti EEE susitarimo Susitariančiųjų Šalių bendradarbiavimą vykdant iš Sąjungos bendrojo biudžeto finansuojamą Sąjungos veiklą, susijusią su bendrosios finansinių paslaugų rinkos įgyvendinimu ir plėtojimu;
 (2)todėl EEE susitarimo 31 protokolas turėtų būti iš dalies pakeistas, kad toks išplėstas bendradarbiavimas galėtų būti vykdomas nuo 2019 m. sausio 1 d.,
 PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
 1 straipsnis
 EEE susitarimo 31 protokolo 7 straipsnio 11 dalyje žodžiai „ir 2018“ pakeičiami žodžiais „ , 2018 ir 2019“.
 2 straipsnis
 Šis sprendimas įsigalioja kitą dieną po paskutinio pranešimo perdavimo pagal EEE susitarimo 103 straipsnio 1 dalį*.
 1Jis taikomas nuo 2019 m. sausio 1 d.
 3 straipsnis
 Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skyriuje ir EEE priede.
 Priimta Briuselyje
 EEE jungtinio komiteto vardu
 Pirmininkas
 [...]
 EEE jungtinio komiteto
 sekretoriai
 [...]
 (1)
 *
 [Konstitucinių reikalavimų nenurodyta.] [Konstituciniai reikalavimai nurodyti.]


type: other

text:
Lastensängyt - puiset sängyt - ON24 Sisustustavaratalo
 Lastensängyt, puiset sängyt
 Lasten maailma › Sängyt, patjat › Lastensängyt › puiset sängyt
 Vain tänään Sänky Malte 90x200 cm AY-147567 puinen sänky • viimeistely: valkoinen • käytettävissä kahtena makuusijana tai alasänkyä vuodevaatelaatikkona • sälepohja ei sisälly toimitukseen, tilaa sälepohja 90x200 cm mitoissa • Lue lisää... Hinta 347,20 287,18 Kanta-asiakkaalle jopa 258,46 Tarjoushinta on voimassa kanta-asiakkaille. Tarkka alennus riippuu kanta-asiakastilin saldosta. alkaen 13,90 /kk
 Vain tänään Sänky Rieka 90x200 cm AY-147573 puinen sänky • viimeistely: harmaa • käytettävissä kahtena makuusijana tai alasänkyä vuodevaatelaatikkona • sänkyjen välissä on kolme laatikkoa • sälepohja ei sisälly toimitukseen, tilaa sälepohja 90x200 cm mitoissa • Lue lisää... Hinta 487,65 403,33 Kanta-asiakkaalle jopa 363,00 Tarjoushinta on voimassa kanta-asiakkaille. Tarkka alennus riippuu kanta-asiakastilin saldosta. alkaen 19,60 /kk
 Vain tänään Sänky 3-le Lotar 90x190 cm AY-147524 sänkysarja kolmelle on valmistettu puusta • viimeistely: valkoinen • sälepohja sisältyy toimitukseen • patja ei sisälly toimitukseen, tilaa sopivat patja 90x190 cm mitoissa (kahden alemman patjan korkeus enintään 11 cm) • Lue lisää... Hinta 581,30 480,77 Kanta-asiakkaalle jopa 432,69 Tarjoushinta on voimassa kanta-asiakkaille. Tarkka alennus riippuu kanta-asiakastilin saldosta. alkaen 23,30 /kk
 Vain tänään Sänky Rieka puinen sänky • viimeistely: valkoinen • käytettävissä kahtena makuusijana tai alasänkyä vuodevaatelaatikkona • sänkyjen välissä on kolme laatikkoa • sälepohjat ei sisälly toimitukseen, tilaa sälepohjat 90x190 cm mitoissa • Lue lisää... Hinta alkaen 487,65 403,33 Kanta-asiakkaalle jopa 363,00 Tarjoushinta on voimassa kanta-asiakkaille. Tarkka alennus riippuu kanta-asiakastilin saldosta. alkaen 19,60 /kk
 Vain tänään Sänky Malte 90x190 cm AY-147559 puinen sänky • viimeistely: valkoinen • käytettävissä kahtena makuusijana tai alasänkyä vuodevaatelaatikkona • sälepohjat eivät sisälly toimitukseen, tilaa sopiva sängyn sälepohja mitoissa 90x190 cm • Lue lisää... Hinta 347,20 287,18 Kanta-asiakkaalle jopa 258,46 Tarjoushinta on voimassa kanta-asiakkaille. Tarkka alennus riippuu kanta-asiakastilin saldosta. alkaen 13,90 /kk
 Vain tänään Sänky Ebbo 90x200 cm AY-147439 mäntypuinen sänky • viimeistely: valkaistu ja valkoinen • toimitukseen sisältyy kaksi tilavaa laatikkoa pyörillä • sälepohja sisältyy toimitukseen • patja ei sisälly toimitukseen, tilaa sopiva patja ja sijauspatja 90x200 cm mitoissa • Lue lisää... Hinta 546,15 451,74 Kanta-asiakkaalle jopa 406,57 Tarjoushinta on voimassa kanta-asiakkaille. Tarkka alennus riippuu kanta-asiakastilin saldosta. alkaen 21,90 /kk
 Vain tänään Sänky Malte 90x200 cm AY-147568 puinen sänky • viimeistely: harmaa • käytettävissä kahtena makuusijana tai alasänkyä vuodevaatelaatikkona • sälepohja ei sisälly toimitukseen, tilaa sälepohja 90x200 cm mitoissa • Lue lisää... Hinta 347,20 287,18 Kanta-asiakkaalle jopa 258,46 Tarjoushinta on voimassa kanta-asiakkaille. Tarkka alennus riippuu kanta-asiakastilin saldosta. alkaen 13,90 /kk
 Vain tänään Sänky Malte 90x200 cm AY-147566 puinen sänky • viimeistely: luonnonsävy • käytettävissä kahtena makuusijana tai alasänkyä vuodevaatelaatikkona • sälepohja ei sisälly toimitukseen, tilaa sälepohja 90x200 cm mitoissa • Lue lisää... Hinta 331,60 274,28 Kanta-asiakkaalle jopa 246,85 Tarjoushinta on voimassa kanta-asiakkaille. Tarkka alennus riippuu kanta-asiakastilin saldosta. alkaen 13,30 /kk
 Vain tänään Sänky Vilmar puinen sänky • viimeistely: valkoinen • sälepohja ei sisälly toimitukseen, tilaa sopiva sälepohja 90x190 cm mitoissa • patja ei sisälly toimitukseen, tilaa sopiva patja ja sijauspatja 90x190 cm mitoissa • Lue lisää... Hinta alkaen 148,30 122,62 Kanta-asiakkaalle jopa 110,36 Tarjoushinta on voimassa kanta-asiakkaille. Tarkka alennus riippuu kanta-asiakastilin saldosta. alkaen 5,90 /kk
 Vain tänään Sänky Karlo 90x200 cm AY-147517 mäntypuinen sänky • viimeistely: luonnonsävy • sälepohja ei sisälly toimitukseen, tilaa sopiva sälepohja 90x200 mitoissa • patja ei sisälly toimitukseen, tilaa sopiva patja ja sijauspatja 90x200 cm mitoissa • Lue lisää... Hinta 253,60 209,73 Kanta-asiakkaalle jopa 188,76 Tarjoushinta on voimassa kanta-asiakkaille. Tarkka alennus riippuu kanta-asiakastilin saldosta. alkaen 10,20 /kk
 Vain tänään Sänky Farum 90x200 cm AY-147608 puinen sänky • viimeistely: valkoinen • yksi iso laatikko pyörillä, kaksi laatikkoa ja kaksi avohyllyä • laatikot liikkuvat urassa ilman kiskoja • sängynpohja ei sisälly toimitukseen, tilaa sälepohja 90x200 cm mitoissa • Lue lisää... Hinta 581,30 480,77 Kanta-asiakkaalle jopa 432,69 Tarjoushinta on voimassa kanta-asiakkaille. Tarkka alennus riippuu kanta-asiakastilin saldosta. alkaen 23,30 /kk
 Vain tänään Sänky Wilna 90x200 cm AY-147447 mäntypuinen sänky • toimitukseen sisältyy kaksi tilavaa laatikkoa pyörillä • laatikoiden paneelit on valmistettu valkoisesta MDF-kalustelevystä • viimeistely: valkaistu • sälepohja sisältyy toimitukseen • Lue lisää... Hinta 581,30 480,77 Kanta-asiakkaalle jopa 432,69 Tarjoushinta on voimassa kanta-asiakkaille. Tarkka alennus riippuu kanta-asiakastilin saldosta. alkaen 23,30 /kk
 Vain tänään Sänky 90x200 cm AY-133363 sänky on valmistettu valkoiseksi petsatusta männystä • sängynpohja sisältyy toimitukseen • kalusteen pinta on vedenkestävä ja helppohoitoinen • patja ei sisälly toimitukseen, tilaa sopiva patja ja sijauspatja 90x200 cm mitoissa • Lue lisää... Hinta 273,10 248,15 Kanta-asiakkaalle jopa 223,34 Tarjoushinta on voimassa kanta-asiakkaille. Tarkka alennus riippuu kanta-asiakastilin saldosta. alkaen 12,00 /kk
 Nopea toimitus! Sänky tukeva runkoinen sänky on valmistettu männystä • viimeistelty lakalla • sälepohja sisältyy toimitukseen • tilaa sopiva patja ja petauspatja 90x200 cm mitoissa • Lue lisää... Hinta alkaen 155,00 89,95 Kanta-asiakkaalle jopa 80,96 Tarjoushinta on voimassa kanta-asiakkaille. Tarkka alennus riippuu kanta-asiakastilin saldosta. alkaen 4,40 /kk
 Levitettävä sänky Pino 90/180x200 cm AQ-155842 levitettävä sänky on valmistettu männystä • maalattu valkoiseksi • patja ei sisälly toimitukseen, tilaa sopiva patja 90x200 cm tai 180x200 cm (tai kaksi patjaa mitoilla 90x200 cm) • vuodevaatelaatikko on tilattavissa erikseen • Lue lisää... Hinta 430,85 Kanta-asiakkaalle jopa 387,77 Tarjoushinta on voimassa kanta-asiakkaille. Tarkka alennus riippuu kanta-asiakastilin saldosta.
 Sänky JANA sänky on valmistettu lakatusta massiivipuusta • kalusteen pinta on vedenkestävä ja helppohoitoinen • sälepohja ei sisälly toimitukseen • patja ei sisälly toimitukseen, tilaa sopiva patja 90x200 cm mitoissa • sängyn kantavuus on enintään 100 kg • Lue lisää... Hinta alkaen 124,85 113,45 Kanta-asiakkaalle jopa 102,11 Tarjoushinta on voimassa kanta-asiakkaille. Tarkka alennus riippuu kanta-asiakastilin saldosta. alkaen 5,50 /kk
 Sänkysarja SINGLE 90x200 cm AY-91426 käytännöllinen sänky on valmistettu valkoiseksi maalatusta massiivipuusta • sängyn alla on yksi leveä, ulosvedettävä laatikko, kasi pyörillä varustettua laatikostoa ja kaksi avohyllyä laatikoilla • Lue lisää... Hinta 581,30 528,21 Kanta-asiakkaalle jopa 475,39 Tarjoushinta on voimassa kanta-asiakkaille. Tarkka alennus riippuu kanta-asiakastilin saldosta. alkaen 25,60 /kk
 Sänkysarja ULLI 90x190 cm, 2-le AY-91809 käytännöllinen sänky on valmistettu valkoiseksi petsatusta massiivipuusta • sängyn alla on pyörillä varustettu varasänky • varasängyn kohdalla, sängyn alla on kolme leveää laatikkoa • laatikoiden etupaneeleissa on sisäänleikkaukset avaamista varten • Lue lisää... Hinta 444,75 404,15 Kanta-asiakkaalle jopa 363,74 Tarjoushinta on voimassa kanta-asiakkaille. Tarkka alennus riippuu kanta-asiakastilin saldosta. alkaen 19,60 /kk
 Sänkysarja LEONIE 90x190 cm, 2-le käytännöllinen sänky on valmistettu valkoiseksi petsatusta massiivipuusta • sängyn alla on pyörillä varustettu varasänky • varasängyn etupaneelissa on sisäänleikkaukset avaamista varten • molemman sängyn pohjat sisältyvät toimitukseen • Lue lisää... Hinta alkaen 300,40 272,96 Kanta-asiakkaalle jopa 245,66 Tarjoushinta on voimassa kanta-asiakkaille. Tarkka alennus riippuu kanta-asiakastilin saldosta. alkaen 13,20 /kk
 Sänky FANA 90x190 cm AY-91471 sänky on valmistettu valkoiseksi petsatusta männystä • sälepohja ei sisälly toimitukseen • patja ei sisälly toimitukseen, tilaa sopiva patja 90x190 cm mitoissa • sängyn kantavuus on enintään 100 kg • huom! yöpöytä ei sisälly toimitukseen • Lue lisää... Hinta 136,55 124,06 Kanta-asiakkaalle jopa 111,65 Tarjoushinta on voimassa kanta-asiakkaille. Tarkka alennus riippuu kanta-asiakastilin saldosta. alkaen 6,00 /kk
 Ulosvedettävä varavuode 90x180 cm FX-198613 sängyn alta ulos vedettävä varasänky on valmistettu männystä • etupanelli on viimeistelty valkoisella lakalla, runko ja sälepohja ovat viimeistelemättä • sälepohja sisältyy toimitukseen • Lue lisää... Hinta 43,15 39,95 Kanta-asiakkaalle jopa 35,96 Tarjoushinta on voimassa kanta-asiakkaille. Tarkka alennus riippuu kanta-asiakastilin saldosta. alkaen 1,90 /kk
 Sänky FANA 90x200 cm AY-91806 sänky on valmistettu valkoiseksi petsatusta männystä • sälepohja ei sisälly toimitukseen • patja ei sisälly toimitukseen, tilaa sopiva patja 90x200 cm mitoissa • sängyn kantavuus on enintään 100 kg • Lue lisää... Hinta 136,55 124,06 Kanta-asiakkaalle jopa 111,65 Tarjoushinta on voimassa kanta-asiakkaille. Tarkka alennus riippuu kanta-asiakastilin saldosta. alkaen 6,00 /kk
 Sänkysarja LAURA 90x200 cm, 2-le käytännöllinen sänky on valmistettu lakatusta männystä • sängyn alla on pyörillä varustettu varasänky • varasängyn etupaneelissa on sisäänleikkaukset avaamista varten • molemman sängyn pohjat sisältyvät toimitukseen • Lue lisää... Hinta alkaen 280,90 255,25 Kanta-asiakkaalle jopa 229,73 Tarjoushinta on voimassa kanta-asiakkaille. Tarkka alennus riippuu kanta-asiakastilin saldosta. alkaen 12,40 /kk
 Sänkysarja SINGLE 90x200 cm AY-92938 käytännöllinen sänky on valmistettu lakatusta massiivipuusta • sängyn alla on yksi leveä, ulosvedettävä laatikko, kasi pyörillä varustettua laatikostoa ja kaksi avohyllyä laatikoilla • laatikoiden etupaneeleissa on sisäänleikkaukset avaamista varten • Lue lisää... Hinta 554,00 503,40 Kanta-asiakkaalle jopa 453,06 Tarjoushinta on voimassa kanta-asiakkaille. Tarkka alennus riippuu kanta-asiakastilin saldosta. alkaen 24,40 /kk
 Sänkysarja ULLI 90x200 cm, 2-le AY-91810 käytännöllinen sänky on valmistettu valkoiseksi petsatusta massiivipuusta • sängyn alla on pyörillä varustettu varasänky • varasängyn kohdalla, sängyn alla on kolme leveää laatikkoa • laatikoiden etupaneeleissa on sisäänleikkaukset avaamista varten • Lue lisää... Hinta 444,75 404,15 Kanta-asiakkaalle jopa 363,74 Tarjoushinta on voimassa kanta-asiakkaille. Tarkka alennus riippuu kanta-asiakastilin saldosta. alkaen 19,60 /kk
 Lasten sänky Penelope 80x180 cm TF-216296 sänky on valmistettu männystä ja melamiinipinnoitetuta kalustelevystä (kantattu ABS muovilla) • toimitukseen sisältyy sänky, sängynpohja, kaksi vuodevaatelaatikkoa ja vaahtomuovipatja 80x180x6 cm mitoissa • viimeistelty maalilla ja lakalla • Lue lisää... Hinta 481,75 Kanta-asiakkaalle jopa 433,58 Tarjoushinta on voimassa kanta-asiakkaille. Tarkka alennus riippuu kanta-asiakastilin saldosta.
 Lasten sänky Penelope 80x180 cm TF-216288 sänky on valmistettu männystä ja melamiinipinnoitetuta kalustelevystä (kantattu ABS muovilla) • toimitukseen sisältyy sänky, sängynpohja, kaksi vuodevaatelaatikkoa ja vaahtomuovipatja 80x180x6 cm mitoissa • viimeistelty maalilla ja lakalla • Lue lisää... Hinta 481,75 Kanta-asiakkaalle jopa 433,58 Tarjoushinta on voimassa kanta-asiakkaille. Tarkka alennus riippuu kanta-asiakastilin saldosta.
 Sänky BRUNO valmistettu kuusesta, viimeistelty petsillä ja lakalla tai lakalla • sängyn kaikki kulmat on kiinnitetty kahdella kalustepultilla, joka tekee rungosta erittäin tukevan ja kestävän • sälepohja sisältyy toimitukseen (sälepohjan korkeus maasta 24 cm) • Lue lisää... Tuotteen viimeistely
 Hinta alkaen 153,50 Kanta-asiakkaalle jopa 138,15 Tarjoushinta on voimassa kanta-asiakkaille. Tarkka alennus riippuu kanta-asiakastilin saldosta.
 Lastensänky vuodevaatelaatikolla sänky on valmistettu männystä ja MDF- kalustelevystä • toimitukseen sisältyy sänky, sängynpohja, vuodevaatelaatikko ja vaahtomuovipatja 80x160x7 cm mitoissa • laatikko liukuu pienillä pyörillä • vedin on muovia • sänky on kasattavissa myös peilikuvana • Lue lisää... Hinta alkaen 322,65 Kanta-asiakkaalle jopa 290,39 Tarjoushinta on voimassa kanta-asiakkaille. Tarkka alennus riippuu kanta-asiakastilin saldosta.
 Päällekkäin nostettavat sängyt 90x200 cm, 2 kpl FX-90362 toimitukseen sisältyy kaksi männystä valmistettua sänkyä • sängyt ovat ilman viimeistelyä • Lue lisää... Hinta 156,75 129,99 Kanta-asiakkaalle jopa 116,99 Tarjoushinta on voimassa kanta-asiakkaille. Tarkka alennus riippuu kanta-asiakastilin saldosta. alkaen 6,30 /kk
 Lasten sänkysarja 2-le 90x200 cm TF-99647 toimitukseen sisältyy kaksi sänkyä, sängynpohjat, kaksi vuodevaatelaatikkoa ja kaksi vaahtomuovipatjaa 90x200x6 cm ja 90x192x6 cm mitoissa • sänky on valmistettu kalustelevystä, jalat mäntyä • viimeistelty maalilla ja lakalla • Lue lisää... Tuotteen viimeistely
 Hinta 493,60 Kanta-asiakkaalle jopa 444,24 Tarjoushinta on voimassa kanta-asiakkaille. Tarkka alennus riippuu kanta-asiakastilin saldosta.
 Lasten sänkysarja 75x160 cm TF-99668 toimitukseen sisältyy sänky, sängynpohja, kaksi vuodevaatelaatikkoa ja vaahtomuovipatja 75x160x6 cm mitoissa • sängyn runko on valmistettu männystä, päädyt ja vuodevaatelaatikot kalustelevystä • viimeistelty maalilla ja lakalla • Lue lisää... Tuotteen viimeistely
 Hinta 331,85 Kanta-asiakkaalle jopa 298,67 Tarjoushinta on voimassa kanta-asiakkaille. Tarkka alennus riippuu kanta-asiakastilin saldosta.
 Lastensänky vuodevaatelaatikolla 80x184 cm TF-137679 sänky on valmistettu MDF -kalustelevystä ja männystä • sänkysarjaan sisältyy sänky, sängynpohja, vuodevaatelaatikko ja vaahtomuovipatja 7x184x80 cm mitoissa • sänky on viimeistelty ympäristöystävällisillä maaleilla • laatikko liukuu pienillä pyörillä • Lue lisää... Tuotteen viimeistely
 Hinta 362,40 Kanta-asiakkaalle jopa 326,16 Tarjoushinta on voimassa kanta-asiakkaille. Tarkka alennus riippuu kanta-asiakastilin saldosta.
 Lastensänky 75x160 cm TF-99642 toimitukseen sisältyy sänky, sängynpohjat, kaksi vuodevaatelaatikkoa ja vaahtomuovipatja 75x160x6 cm mitoissa • sängyn runko on valmistettu männystä, päädyt ja vuodevaatelaatikot kalustelevystä • viimeistelty maalilla ja lakalla • Lue lisää... Tuotteen viimeistely
 Lastensänky vuodevaatelaatikolla + patja sänky on valmistettu männystä ja MDF- kalustelevystä • toimitukseen sisältyy sänky, sängynpohja, vuodevaatelaatikko ja vaahtomuovipatja 80x160x7 cm mitoissa • laatikko liukuu pienillä pyörillä • vetimet ovat muovia • Lue lisää... Hinta alkaen 291,70 Kanta-asiakkaalle jopa 262,53 Tarjoushinta on voimassa kanta-asiakkaille. Tarkka alennus riippuu kanta-asiakastilin saldosta.
 Hinta 338,10 Kanta-asiakkaalle jopa 304,29 Tarjoushinta on voimassa kanta-asiakkaille. Tarkka alennus riippuu kanta-asiakastilin saldosta.
 Massiivipuinen lastensänky talosänky on valmistettu männystä • sälepohja sisältyy toimitukseen • patja ei sisälly toimitukseen, valitse sopiva patja 70x140 cm mitoissa • laidan aukko on valittavissa joko oikealle tai vasemmalle • kantavuus enintään: 95 kg • valmistettu Virossa • Lue lisää... Tuotteen viimeistely
 Hinta alkaen 368,85 Kanta-asiakkaalle jopa 331,97 Tarjoushinta on voimassa kanta-asiakkaille. Tarkka alennus riippuu kanta-asiakastilin saldosta.
 Lastensänky vuodevaatelaatikolla 80x190 cm+patja TF-151964 sänky on valmistettu MDF -kalustelevystä ja männystä • sänkysarjaan sisältyy sänky, sängynpohja, vuodevaatelaatikko ja vaahtomuovipatja 80x190x7 cm mitoissa • sänky on viimeistelty ympäristöystävällisillä maaleilla ja lakoilla • Lue lisää... Tuotteen viimeistely
 Hinta 329,25 Kanta-asiakkaalle jopa 296,33 Tarjoushinta on voimassa kanta-asiakkaille. Tarkka alennus riippuu kanta-asiakastilin saldosta.
 Lastensänky vuodevaatelaatikolla 80x160 cm + patja sänky on valmistettu männystä ja MDF- kalustelevystä • toimitukseen sisältyy sänky, sängynpohja, vuodevaatelaatikko ja vaahtomuovipatja 80x160x7 cm mitoissa • sänky on viimeistelty ympäristöystävällisillä maaleilla ja lakoilla • Lue lisää... Tuotteen viimeistely
 Hinta alkaen 313,80 Kanta-asiakkaalle jopa 282,42 Tarjoushinta on voimassa kanta-asiakkaille. Tarkka alennus riippuu kanta-asiakastilin saldosta.
 Lastensänky vuodevaatelaatikolla 80x160 cm + patja sänky on valmistettu männystä ja MDF- kalustelevystä • toimitukseen sisältyy sänky, sängynpohja, vuodevaatelaatikko ja vaahtomuovipatja 7x160x80 cm mitoilla • sänky on viimeistelty ympäristöystävällisillä maaleilla ja lakoilla • Lue lisää... Tuotteen viimeistely
 Sänky, koivu koivusta valmistettu sänky on ilman viimeistelyä (viimeisteltävissä oman maun mukaan) • havupuinen sälepohja sisältyy toimitukseen • patja ei sisälly toimitukseen, tilaa sopiva patja ja sijauspatja 80x200 cm mitoissa • kantavuus enintään 100 kg • Lue lisää... Hinta alkaen 138,45 121,96 Kanta-asiakkaalle jopa 109,76 Tarjoushinta on voimassa kanta-asiakkaille. Tarkka alennus riippuu kanta-asiakastilin saldosta. alkaen 5,90 /kk
 Lastensänky 75x180 cm TF-99643 toimitukseen sisältyy sänky, sängynpohjat, kaksi vuodevaatelaatikkoa ja vaahtomuovipatja 75x180x6 cm mitoissa • sängyn runko on valmistettu männystä, päädyt ja vuodevaatelaatikot kalustelevystä • viimeistelty maalilla ja lakalla • Lue lisää... Tuotteen viimeistely
 Hinta 370,00 Kanta-asiakkaalle jopa 333,00 Tarjoushinta on voimassa kanta-asiakkaille. Tarkka alennus riippuu kanta-asiakastilin saldosta.
 Lastensänkysarja 2-le 80x184 cm TF-137719 sänky on valmistettu MDF -kalustelevystä ja männystä • sänkysarjaan sisältyy kaksi sänkyä, sängynpohjat, vuodevaatelaatikko ja kaksi vaahtomuovipatjaa 7x184x80 cm ja 7x174x80 cm mitoissa • Lue lisää... Tuotteen viimeistely
 Hinta 457,45 Kanta-asiakkaalle jopa 411,71 Tarjoushinta on voimassa kanta-asiakkaille. Tarkka alennus riippuu kanta-asiakastilin saldosta.
 Sänky, koivu koivusta valmistettu sänky on viimeistelty petsillä ja lakalla • havupuinen sängyn sälepohja sisältyy toimitukseen • patja ei sisälly toimitukseen, tilaa sopiva patja ja sijauspatja 80x200 cm mitoissa • kantavuus enintään 100 kg • valmistettu Virossa • Lue lisää... Tuotteen viimeistely
 Hinta alkaen 164,75 145,09 Kanta-asiakkaalle jopa 130,58 Tarjoushinta on voimassa kanta-asiakkaille. Tarkka alennus riippuu kanta-asiakastilin saldosta. alkaen 7,00 /kk
 Lastensänky vuodevaatelaatikolla 80x184 cm TF-137680 sänky on valmistettu MDF -kalustelevystä ja männystä • sänkysarjaan sisältyy sänky, sängynpohja, vuodevaatelaatikko ja vaahtomuovipatja 7x184x80 cm mitoissa • sänky on viimeistelty ympäristöystävällisillä maaleilla ja lakoilla • Lue lisää... Tuotteen viimeistely
 Ulosvedettävä varavuode 90x180 cm FX-198615 sängyn alta ulos vedettävä varasänky on valmistettu männystä • etupaneeli on viimeistelty harmaalla lakalla, runko ja pohjasäleet ovat viimeistelemättä • sälepohja sisältyy toimitukseen • Lue lisää... Hinta 45,60 39,95 Kanta-asiakkaalle jopa 35,96 Tarjoushinta on voimassa kanta-asiakkaille. Tarkka alennus riippuu kanta-asiakastilin saldosta. alkaen 1,90 /kk


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 E1994P0006
 Recurso interposto, em 13 de Junho de 1994, por Reinhard Helmers contra o Órgão de Fiscalização da AECL e o Reino da Suécia (Processo E-6/94)
 Jornal Oficial no C 051 de 02/03/1995 p. 0005 - 0005
 Recurso interposto, em 13 de Junho de 1994, por Reinhard Helmers contra o Órgão de Fiscalização da AECL e o Reino da Suécia (Processo E-6/94) (95/C 51/06)Em 13 de Junho 1994, Reinhard Helmers, residente em Lund, Suécia, interpôs um recurso no Tribunal da AECL contra o Órgão de Fiscalização da AECL e o Reino da Suécia.O recorrente pede que o Tribunal da AECL se digne:1. Ordenar ao Governo da Suécia que:a) Ponha termo à discriminação contra o recorrente;b) Reintegre o recorrente nas funções que ocupava na Universidade de Lund;c) Pague ao recorrente uma indemnização acumulada de acordo com o contrato colectivo de trabalho;d) Pague as contribuições devidas ao seguro social de doença e pensão; ee) Pague os juros de mora de acordo com a legislação sueca relativa aos juros.2. Declarar que o Órgão de Fiscalização da AECL, ao não tomar uma dicisão sobre a queixa do recorrente no prazo de dois meses a contar da data da apresentação da mesma, infringiu o disposto nos nos 2 e 3 do artigo 37o do Acordo entre os Estados da AECL relativo à criação de um Órgão de Fiscalização da AECL e de um Tribunal de Justiça.3. Anular, nos termos do no 4 do artigo 36o do Acordo entre os Estados da AECL relativo à criação de um Órgão de Fiscalização da AECL e de um Tribunal de Justiça, a decisão do Órgão de Fiscalização da AECL, de 20 de Julho de 1994, que pôs termo ao processo do recorrente contra o Governo da Suécia no que respeita à discriminação injustificada, por o mesmo não se integrar no âmbito da competência de fiscalização do referido Órgão.


type: contracts

text:
 24.6.2019
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 167/81
 AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS JAPÁN KÖZÖTTI GAZDASÁGI PARTNERSÉGI MEGÁLLAPODÁSSAL LÉTREHOZOTT VEGYES BIZOTTSÁG 1/2019 sz. HATÁROZATA
 (2019. április 10.) [2019/1035]
 EU–JAPÁN GPM MEGÁLLAPODÁSSAL LÉTREHOZOTT VEGYES BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodásra (EU–Japán GPM) és különösen annak 21.6. cikke (2) bekezdésére, 21.30. cikkére, valamint 22.1. cikke (4) bekezdésének e) albekezdésére,
 mivel:
 (1)
 Az EU–Japán GPM 22.1. cikke (4) bekezdésének e) albekezdése értelmében a vegyes bizottságnak el kell fogadnia saját eljárási szabályzatát;
 (2)
 A 21.6. cikk (2) bekezdése értelmében a vegyes bizottságnak el kell fogadnia a közvetítési eljárási szabályzatot; valamint
 (3)
 A 21.30. cikk értelmében a vegyes bizottságnak el kell fogadnia a testület eljárási szabályzatát és a választott bírák magatartási kódexét,
 A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
 —
 a vegyes bizottság az I. mellékletben foglalt vegyes bizottsági eljárási szabályzatot;
 —
 a II. mellékletben foglalt közvetítői eljárást;
 —
 a III. mellékletben foglalt testületi eljárási szabályzatot; valamint
 —
 a választott bírák a 4. mellékletben foglalt magatartási kódexét
 elfogadja.
 Aláírva Tokióban, 2019. április 10-én.
 az EU–Japán GPM-mel létrehozott vegyes bizottság részéről
 Japán részéről
 Taro KONO
 az EU részéről
 Cecilia MALMSTRÖM
 1. MELLÉKLET
 A VEGYES BIZOTTSÁG ELJÁRÁSI SZABÁLYZATA AZ EURÓPAI UNIÓ ÉS JAPÁN KÖZÖTTI GAZDASÁGI PARTNERSÉGI MEGÁLLAPODÁS ÉRTELMÉBEN
 1. cikk
 Összetétel és elnökség
 (1) Az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodás (a továbbiakban: a megállapodás) 22.1. cikkének (1) bekezdésével létrehozott vegyes bizottság a megállapodás 22.1. cikke szerint végzi feladatait, és felelősséget vállal a megállapodás általános végrehajtásáért és működéséért.
 (2) A vegyes bizottság az Európai Unió és Japán képviselőiből fog állni, és annak társelnökei a megállapodás 22.1. cikkének (3) bekezdése értelmében az Európai Bizottság kereskedelemért felelős tagja és Japán külügyminisztere lesznek.
 (3) A társelnököket a megállapodás 22.1. cikkének (3) bekezdése szerint küldötteik is képviselhetik. Ezen eljárási szabályzatban a vegyes bizottság társelnökeire tett bármely további hivatkozás úgy értendő, hogy azok magukban foglalják küldötteiket is.
 (4) A társelnököket tisztviselők kísérhetik. Az egyes Felek számára az ülésen részt vevő tisztviselők jegyzékét az ülés előtt a kapcsolattartó pontokon keresztül cserélik ki.
 (5) A társelnökök közös megegyezéssel határozhatnak úgy, hogy eseti jelleggel megfigyelőket vagy független szakértőket hívnak meg.
 2. cikk
 Kapcsolattartó pontok
 (1) A megállapodás 22.6. cikke (a továbbiakban: kapcsolattartó pontok) (1) bekezdésének megfelelően kijelölt kapcsolattartó pontok koordinálják a vegyes bizottság üléseinek előkészítését és megszervezését.
 (2) A Felek közötti, a vegyes bizottság munkájával és üléseivel kapcsolatos mindenféle levelezés és kommunikációcsere a megállapodás 22.6. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerint a kapcsolattartó pontokon keresztül történik.
 (3) A kapcsolattartó pontok feladata a vegyes bizottság ideiglenes napirendje előkészítésének, határozat- és ajánlástervezeteinek összehangolása, valamint a vegyes bizottság és a megállapodás alapján létrehozott szakbizottságok, munkacsoportok és egyéb testületek közötti levelezés és kommunikáció lebonyolítása.
 3. cikk
 Napirend
 (1) Az egyes ülések ideiglenes napirendjét a kapcsolattartó pontok közösen készítik el, és a vonatkozó dokumentumokkal együtt az ülés napja előtt legkésőbb 15 naptári nappal továbbítják a vegyes bizottság résztvevőinek.
 (2) Az ülés napja előtt legkésőbb 21 naptári nappal bármely Fél javasolhat napirendi pontokat.
 (3) A Felek közös megegyezéssel csökkenthetik az (1) és (2) bekezdésben említett határidőket az adott eset követelményeinek figyelembevétele érdekében.
 (4) A vegyes bizottság ülései elején elfogadja a napirendet. Ha a Felek úgy határoznak, a napirendre felvehetnek a tervezett napirenden kívüli pontokat is.
 4. cikk
 Munkanyelv
 Amennyiben a Felek másként nem határoznak, a Felek között a vegyes bizottság munkájával kapcsolatban folytatott valamennyi levelezésnek és kommunikációnak, valamint a határozatok és ajánlások előkészítésének, illetve az azokról szóló tanácskozások nyelve az angol.
 5. cikk
 Határozatok és ajánlások
 (1) A vegyes bizottság határozatait és ajánlásait – a megállapodás 22.2. cikkével összhangban – konszenzussal hozzák meg. Azokat írásbeli eljárással is el lehet fogadni a bizottság társelnökei közötti jegyzékváltás útján.
 (2) A vegyes bizottság valamennyi határozatát és ajánlását sorszámmal kell ellátni, megjelölve elfogadásuk időpontját és a tárgyukra utaló címet is.
 6. cikk
 Közös jegyzőkönyvek
 (1) A közös jegyzőkönyv tervezete általános szabályként tartalmazni fogja a végleges napirendet és az egyes napirendi pontok keretében folytatott megbeszélések összefoglalóját.
 (2) A kapcsolattartó pontok a lehető leghamarabb, de legkésőbb az ülés időpontját követő 60 napon belül összeállítják az egyes ülések közös jegyzőkönyvtervezetét.
 (3) A közös jegyzőkönyv tervezetét a Felek a lehető leghamarabb, de legkésőbb az ülés napjától számított 70 napon belül írásban jóváhagyják. A jóváhagyást követően a jegyzőkönyv két példányát a kapcsolattartó pontok írják alá, és a Felek mindegyike kap egy eredeti példányt e dokumentumokból. A Felek dönthetnek úgy, hogy az aláírás és az elektronikus másolatok cseréje kielégíti ezt a követelményt.
 7. cikk
 Nyilvánosság és bizalmas jelleg
 (1) Ha a megállapodás másként nem rendelkezik vagy a Felek másként nem határoznak, a vegyes bizottság ülései nem nyilvánosak.
 (2) Ha valamely Fél olyan információkat nyújt be a vegyes bizottságnak vagy a megállapodás szerint létrehozott valamelyik szakbizottságnak, munkacsoportnak, illetve egyéb testületnek, amelyek saját jogszabályai és egyéb rendelkezései szerint bizalmasak vagy védelmet élveznek a nyilvánosságra hozatallal szemben, úgy a másik Fél a megállapodás 1.6. cikkének megfelelően ezt az információt bizalmasan kezeli.
 (3) A Felek a vegyes bizottság ülése előtt megfelelő formában nyilvánosságra hozhatják a Felek között véglegesített napirendet és a 6. cikkel összhangban elkészített, jóváhagyott közös jegyzőkönyvet, a fenti (2) bekezdés alkalmazására is figyelemmel. A Felek külön-külön gondoskodnak arról, hogy a vegyes bizottság által elfogadott határozatokat, ajánlásokat és értelmezéseket nyilvánosságra hozzák.
 8. cikk
 Költségek
 A Felek mindegyike viseli a vegyes bizottság üléseinek eredményeként felmerülő költségeket. Az ülések megszervezésével kapcsolatos költségeket az ülést rendező Fél viseli. Amennyiben az ülésre az Európai Unión vagy Japánon kívül kerül sor, a Felek közös megegyezéssel döntenek arról, ki felel az ülés megszervezésével kapcsolatos költségek viseléséért.
 2. MELLÉKLET
 KÖZVETÍTŐI ELJÁRÁS
 I. Célkitűzés
 (1)
 A megállapodás 21.6. cikke szerinti közvetítői eljárás célja – e dokumentum szerint – annak megkönnyítése, hogy egy közvetítő segítségével átfogó és gyors eljárás keretében kölcsönösen elfogadott megoldást találjanak.
 II. Fogalommeghatározások
 (2)
 E dokumentum alkalmazásában:
 a) „megállapodás”: az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodás;
 b) „magatartási kódex”: a választott bírák a megállapodás 21.30. cikkében említett magatartási kódexe;
 c) „nap”: naptári nap;
 d) „választott bíró”: „vegyes bizottság”: a megállapodás 22.1. cikke szerint létrehozott vegyes bizottság;
 e) „megkeresett fél”: az a Fél, amelyhez a közvetítési eljárás folytatására irányuló kérelmet a megállapodás 21.6. cikkének megfelelően intézik;
 f) „megkereső Fél”: az a Fél, amely a megállapodás 21.6. cikke szerint kérelmezi a közvetítési eljárás folytatását; valamint
 g) „eljárási szabályzat”: a megállapodás 21.30. cikkében említett eljárási szabályzat.
 III. Közvetítői eljárás kezdeményezése
 (3)
 Bármely Fél bármikor kérelmezheti, hogy a Felek közvetítői eljárást kezdjenek. Az ilyen kérelmet írásban kell közölni a másik Féllel. A megkeresésnek kellően részletesnek kell lennie ahhoz, hogy a másik Fél egyértelműen megértse a közvetítői eljárást kérelmező Fél aggályait. A kérelmező Fél kérelmében ismerteti a szóban forgó ügyet a következők által:
 a)
 azonosítja a konkrét intézkedést;
 b)
 megnevezi azokat a feltételezett hátrányos hatásokat, amelyek révén a kérelmező Fél szerint az intézkedés a Felek közötti kereskedelmet vagy beruházásokat érinti; valamint
 c)
 megmagyarázza az intézkedés és a Felek közötti kereskedelemre vagy beruházásokra gyakorolt kedvezőtlen hatások közötti okozati összefüggést.
 (4)
 Az egyik Fél rendes körülmények között várhatóan igénybe veszi a megállapodás vonatkozó együttműködési vagy konzultációs rendelkezéseit, mielőtt a (3) bekezdés szerint írásbeli kérelmet intézne a másik Félhez. Az egyértelműség érdekében a közvetítői eljárás kezdeményezése előtt nincs szükség a megállapodás 21.5. cikke szerinti konzultációkra.
 (5)
 A közvetítői eljárás csak a Felek közös megegyezésével kezdődhet meg annak érdekében, hogy feltárják a kölcsönösen elfogadott megoldásokat, és figyelembe vegyék a közvetítő tanácsait és megoldási javaslatait. Annak a Félnek, amelyhez a kérelmet intézték, jóhiszeműen mérlegelnie kell a kérést, és a kézhezvételének időpontjától számított 10 napon belül írásban el kell fogadnia, illetve el kell utasítania azt. Ha a megkeresett Fél ezen az időtartamon belül nem válaszol, a kérelmet elutasítottnak kell tekinteni. A közvetítői eljárás megindítása napjának azt az időpontot kell tekinteni, amikor a megkereső Fél átveszi a megkeresett Fél válaszát.
 IV. A közvetítő kiválasztása
 (6)
 A Feleknek törekedniük kell arra, hogy legkésőbb a közvetítői eljárás megindításának napjától számított 15 napon belül megállapodjanak a közvetítő személyében.
 (7)
 Ha a Felek a (6) bekezdésben meghatározott időtartamon belül nem tudnak megállapodni a közvetítő személyéről, bármely Fél kérésére a megkereső Fél részéről a vegyes bizottság társelnöke vagy megbízottja a kérelemtől számított öt napon belül sorshúzással választja ki a közvetítőt a megállapodás 21.9. cikkének (1) bekezdésével összhangban felállított elnöki aljegyzékről. Az ilyen kérelmet másolatban meg kell küldeni a másik Félnek.
 (8)
 A megkereső Fél által a megállapodás 21.25. cikkének (1) bekezdése alapján kijelölt hivatal felel majd a sorshúzás megszervezéséért, és kellő időben tájékoztatja a vegyes bizottság társelnökeit a sorshúzás napjáról, időpontjáról és helyszínéről. A megkeresett Fél részéről a társelnök jelen lehet a sorshúzáson, illetőleg őt egy másik személy is képviselheti. Mindkét Fél képviselői szintén jelen lehetnek a sorshúzáson. A sorshúzásra mindenesetre az ott megjelent Fél/Felek jelenlétében sor kerül.
 (9)
 A Felek eltérő megállapodása hiányában a közvetítő nem lehet egyik Fél állampolgára és alkalmazottja sem.
 (10)
 A közvetítő köteles pártatlan és átlátható módon segíteni a Feleket abban, hogy tisztázzák a szóban forgó ügyet, ideértve a konkrét intézkedés kereskedelemre és beruházásra gyakorolt lehetséges hatásait, valamint hogy kölcsönösen elfogadott megoldásra jussanak.
 (11)
 A választott bírák magatartási kódexe, amelyet a vegyes bizottság a megállapodás 21.30. cikke alapján fogad el, értelemszerűen alkalmazandó a közvetítőre.
 V. A közvetítői eljárás szabályai
 (12)
 A megkereső Fél a közvetítőnek a (6) bekezdés szerint történő elfogadása vagy a (7) bekezdés alapján történő kiválasztása napjától számított 10 napon belül írásban benyújtja a közvetítő és a megkeresett Fél részére a szóban forgó ügy részletes leírását, beleértve azt is, hogy a konkrét intézkedést hogyan alkalmazzák vagy alkalmaznák, és az hogyan befolyásolja a kereskedelmet vagy a beruházásokat. E beadvány elküldésének napját követő 20 napon belül a másik Fél írásban észrevételeket tehet a problémaismertetéshez. Valamennyi Fél minden olyan információt megadhat problémaismertetésében vagy észrevételeiben, amelyet lényegesnek vél.
 (13)
 A közvetítő határozza meg a legmegfelelőbb módot a szóban forgó ügy, ideértve a konkrét intézkedés kereskedelemre vagy beruházásra gyakorolt lehetséges hatásainak tisztázására. A közvetítő különösen megbeszéléseket szervezhet a Felek között, közösen vagy külön-külön konzultálhat a Felekkel, valamint a Felek kérésére bármely más további segítséget nyújthat. A közvetítő a Felekkel folytatott konzultációt követően segítséget kérhet a megfelelő szakértőktől és érdekelt felektől, illetve konzultálhat velük.
 (14)
 A közvetítő törekszik arra, hogy tanácsot nyújtson és megoldást javasoljon a Felek számára mérlegelésre. A Felek elfogadhatják vagy elutasíthatják a javasolt megoldást, illetve eltérő megoldásról állapodhatnak meg. A közvetítő nem ad tanácsot vagy nem tesz észrevételt a konkrét intézkedés e megállapodással való összeegyeztethetőségét illetően.
 (15)
 A Felek eltérő megállapodása hiányában az eljárást a megkeresett Fél területén kell lefolytatni.
 (16)
 A Felek törekednek arra, hogy a közvetítőnek a (6) bekezdés szerint történő elfogadása vagy a (7) bekezdés alapján történő kiválasztása napjától számított 60 napon belül kölcsönösen elfogadott megoldást találjanak. Amennyiben valamelyik Fél kéri, a kölcsönösen elfogadott megoldást a vegyes bizottság határozatával fogadják el. A Felek eltérő megállapodása hiányában a kölcsönösen elfogadott megoldásokat nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni. A nyilvánosságra hozott változat nem tartalmazhat olyan információt, amelyet egy Fél bizalmasként jelölt meg. A kölcsönösen elfogadott végleges megoldás elfogadásáig a Felek lehetséges ideiglenes megoldásokról egyezhetnek meg.
 (17)
 Valamely Fél kérésére a közvetítőnek e jelentésre vonatkozó kérelemtől számított 15 napon belül írásban egy tényeken alapuló jelentéstervezetet kell kiadnia a Felek számára, amely rövid összefoglalást tartalmaz a következőkről:
 a)
 a szóban forgó ügy, ideértve a konkrét intézkedés kereskedelemre vagy beruházásra gyakorolt lehetséges hatásait is;
 b)
 a követett eljárások;
 c)
 a Felek, a szakértők és adott esetben az érdekelt felek által kifejtett vélemények; valamint
 d)
 adott esetben bármely közösen elfogadott megoldás és ideiglenes megoldások.
 A Felek a tényeken alapuló jelentéstervezettel kapcsolatban a kiadástól számított 15 napon belül észrevételeket tehetnek. A közvetítő a Felek által benyújtott észrevételek mérlegelését követően köteles a tényeken alapuló jelentéstervezet kiadásának napjától számított 30 napon belül írásban megküldeni a Felek részére a végleges tényeken alapuló jelentést. A tényszerű jelentés nem tartalmazhat a megállapodás közvetítő általi értelmezésére vonatkozó megállapításokat.
 (18)
 A közvetítői eljárást le kell zárni:
 a)
 a kölcsönösen elfogadott megoldásnak a Felek által történő elfogadásával, az elfogadás időpontjában;
 b)
 a közvetítő írásos nyilatkozatával, a Felekkel való konzultációt követően, arról, hogy a közvetítésre irányuló további erőfeszítések nem vezetnek eredményre, a szóban forgó nyilatkozat időpontjában;
 c)
 a Felek kölcsönös megállapodásával az eljárás bármelyik szakaszában, a megállapodás napján; vagy
 d)
 valamely Fél írásbeli és megfelelően indokolt nyilatkozatával, miután a közvetítői eljárás keretében megismerték a kölcsönösen elfogadott megoldásokat, az említett nyilatkozat időpontjában.
 A közvetítői eljárás nem sérti a (17) bekezdést.
 (19)
 A testület eljárási szabályzatának (5)–(9), (15)–(26), (33), (34) és (42)–(46) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó a közvetítői eljárásra.
 VI. Bizalmas jelleg
 (20)
 A Felek eltérő megállapodása hiányában és a (16) bekezdés sérelme nélkül a közvetítői eljárás valamennyi lépését bizalmasan kezelik, ideértve a tanácsokat, illetve a javasolt megoldásokat is. A közvetítő és a Felek bizalmasan kezelnek minden olyan információt, amelyet valamely Fél a közvetítőnek nyújtott be, vagy bármely más, bizalmasnak minősített forrásból szerzett. Bármely Fél nyilvánosságra hozhatja azonban azt, hogy közvetítés van folyamatban.
 VII. Az egyéb vitarendezési eljárásokkal való kapcsolat
 (21)
 A közvetítői eljárás nem sérti a Feleknek a megállapodás 21. fejezete (Vitarendezés) vagy bármely más megállapodás vitarendezésre vonatkozó rendelkezései szerinti jogait és kötelezettségeit.
 (22)
 Az e megállapodás vagy bármely más megállapodás szerinti egyéb vitarendezési eljárásban egyik Fél sem támaszkodhat az alábbiakra, vagy nem hozhatja fel bizonyítékként, és nem fogadható el, hogy a testület figyelembe veszi az alábbiakat:
 a)
 a másik Fél által a közvetítői eljárás során képviselt álláspontok vagy a (13) bekezdés szerint összegyűjtött információk;
 b)
 az a tény, hogy a másik Fél jelezte hajlandóságát arra, hogy elfogadjon egy megoldást a közvetítés tárgyát képező kérdésre; vagy
 c)
 a közvetítő által adott tanácsok vagy tett javaslatok.
 (23)
 A Felek eltérő megállapodása hiányában a közvetítő nem lehet választott bíró vagy a testület tagja az e megállapodás szerinti vitarendezési eljárásban, vagy a közvetítői részvételének tárgyát képezővel megegyező ügyet érintő, egyéb megállapodás szerinti vitarendezési eljárásban.
 VIII. Időtartam
 (24)
 Az e közvetítői eljárásban említett valamennyi időtartam a Felek kölcsönös egyetértésével módosítható.
 IX. Költségek
 (25)
 A közvetítői eljárásban való részvételből eredő kiadások esetében mindkét Félnek a saját kiadásait kell viselnie.
 (26)
 A Felek közösen és egyenlő mértékben megosztják a szervezési ügyekből eredő kiadásokat, ideértve a közvetítőnek fizetendő díjazást és kiadásokat. A közvetítő díjazásának meg kell egyeznie a testület eljárási szabályzatának (4) bekezdésében meghatározott választott bírói díjazással.
 3. MELLÉKLET
 A VÁLASZTOTT BÍRÓI TESTÜLET ELJÁRÁSI SZABÁLYZATA
 A megállapodás 21. fejezetének (Vitarendezés) C. szakasza szerinti testületi eljárások során a következő szabályokat kell alkalmazni:
 I. Fogalommeghatározások
 (1)
 Ezen eljárási szabályzatban:
 a) „igazgatási személyzet”: a választott bíró tekintetében azok a személyek, akik az asszisztenseken kívül a választott bíró irányítása és ellenőrzése alá tartoznak;
 b) „tanácsadó”: az a személy, aki valamelyik Fél felkérésére tanácsot ad, vagy e Felet segíti a testület eljárásával kapcsolatban, kivéve az említett Fél képviselőit;
 c) „megállapodás”: az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodás;
 d) „választott bíró”: valamely testület egy tagját jelenti;
 e) „asszisztens”: az a személy, aki valamely választott bíró megbízásának megfelelően kutatást folytat vagy segítséget nyújt az adott választott bíró részére;
 f) „magatartási kódex”: a választott bírák a megállapodás 21.30. cikkében említett magatartási kódexe;
 g) „panaszos fél”: az a Fél, amely a megállapodás 21.7. cikke szerinti testület létrehozását kéri;
 h) „nap”: naptári nap;
 i) „testület”: a megállapodás 21.7. cikke szerint létrehozott testület;
 j) „bepanaszolt Fél”: az a Fél, amellyel szemben vitarendezési eljárást terjesztettek a megállapodás 21.7. cikke szerinti testület elé;
 k) „eljárás”: a testület eljárása; valamint
 l) „képviselő”: a Felek tekintetében a Felek valamelyikének kormányzati szerve, ügynöksége vagy egyéb állami szervezeti egysége által kinevezett tisztviselő vagy más személy, akit a Fél a testület előtti eljárás céljából képviselőjeként nevez ki.
 II. A választott bírák kinevezése
 (2)
 A panaszos Fél által a megállapodás 21.25. cikkének (1) bekezdése szerint kijelölt hivatal felel majd a megállapodás 21.8. cikkének (3), (4) és (5) bekezdésében említett sorshúzás megszervezéséért, és kellő időben tájékoztatja a vegyes bizottság társelnökeit a sorshúzás napjáról, időpontjáról és helyszínéről. A bepanaszolt Fél részéről a társelnök jelen lehet a sorshúzáson, illetőleg őt egy másik személy is képviselheti. Mindkét Fél képviselői szintén jelen lehetnek a sorshúzáson. A sorshúzásra mindenesetre az ott megjelent Fél/Felek jelenlétében sor kerül.
 (3)
 A Felek írásban tájékoztatnak minden olyan személyt a kinevezésről, akit a megállapodás 21.8. cikkének megfelelően választott bíróvá neveztek ki. Minden személy a kinevezéséről szóló értesítés időpontjától számított öt napon belül megerősíti rendelkezésre állását mindkét Fél felé.
 III. Szervezési célú ülés
 (4)
 A Felek eltérő megállapodása hiányában a Felek a testület létrehozásától számított hét napon belül találkoznak a testülettel, hogy meghatározzák azokat az ügyeket, amelyeket a Felek vagy a testület megfelelőnek ítélnek, többek között az alábbiakat:
 a)
 a választott bíráknak fizetendő díjazást és költségeket, melyek a WTO-előírásokkal és -kritériumokkal összhangban kerülnek meghatározásra;
 b)
 az asszisztensek díjazását. A Felek eltérő megállapodása hiányában az egyes választott bírák asszisztensére vagy asszisztenseire vonatkozó díjazás teljes összege nem haladhatja meg az adott választott bíró díjazásának 50 %-át; valamint
 c)
 az eljárás menetrendjét, amelynek megállapítása a bepanaszolt fél időzónája alapján kerül meghatározásra.
 Ezen az ülésen – személyesen, illetve telefonon vagy videokonferencián keresztül –csak a Felek választott bírói és olyan képviselői vehetnek részt, akik valamely kormányzati szervezeti egység vagy ügynökség, illetve más állami szerv tisztviselői vagy más személyei.
 IV. Értesítések
 (5)
 Minden olyan kérelmet, értesítést, írásbeli beadványt vagy egyéb dokumentumot, amelyet:
 a)
 a testület küldött, egyidejűleg megküldik mindkét Félnek;
 b)
 valamely Fél a testületnek küldött, egyidejűleg megküldik másik Félnek is; valamint
 c)
 valamely Fél a másik Félnek küldött, adott esetben egyidejűleg megküldik a testületnek is.
 Az e bekezdésben említett bármely dokumentum másolatát adott esetben egyidejűleg a megállapodás 21.25. cikke (2) bekezdésében említett külső szervnek is meg kell küldeni.
 (6)
 Az egyik Félnek az (5) bekezdésben említett bármely dokumentumról való értesítését a megállapodás 21.25. cikke (1) bekezdése alapján az adott Fél által kijelölt hivatalhoz kell címezni.
 (7)
 Az (5) bekezdésben említett bármely értesítést e-mailben vagy adott esetben bármely más olyan távközlési eszköz útján lehet megtenni, amely rögzíti az elküldés tényét. Az értesítés az elküldésének napján tekintendő kézbesítettnek, amennyiben ennek ellenkezője nem bizonyított.
 (8)
 A testület eljárásához kapcsolódó kérelemben, értesítésben, írásbeli beadványban vagy egyéb dokumentumban előforduló kisebb adminisztratív hibák a módosításokat egyértelműen feltüntető újabb dokumentum kézbesítésével kijavíthatók.
 (9)
 Ha egy dokumentum kézbesítési határidejének utolsó napja Japán vagy az Európai Unió valamely hivatalos munkaszüneti napjára vagy bármely más olyan napra esik, amelyen valamely Fél kormányának hivatalai hivatalosan vagy vis major miatt zárva tartanak, a dokumentumot a következő munkanapon kézbesítettnek kell tekinteni. A (4) bekezdésben említett szervezési célú ülésen a Felek benyújtják hivatalos munkaszüneti napjaik jegyzékét és bármely más olyan napot, amelyen az irodák hivatalosan zárva vannak. Mindkét Fél a vizsgálóbizottsági eljárás során naprakészen tartja a jegyzékét.
 V. Írásbeli beadványok
 (10)
 A panaszos Fél legkésőbb a testület létrehozásától számított 20 napon belül benyújtja írásbeli beadványát. A bepanaszolt Félnek legkésőbb a panaszos Fél írásos beadványának kézhezvételét követő 20 napon belül kell írásban előterjesztenie válaszbeadványát.
 VI. A testület működése
 (11)
 Valamennyi ülést a testület elnöke vezeti. A testület felhatalmazhatja az elnököt arra, hogy igazgatási és eljárási döntéseket hozzon.
 (12)
 Amennyiben a megállapodás 21. fejezete vagy e szabályzat másként nem rendelkezik, a testület tevékenységét bármilyen eszközön keresztül folytathatja, beleértve a telefonos, telefaxos vagy számítógépes kapcsolatot is.
 (13)
 A megállapodás 21. fejezete, e szabályzat, illetve a 21.30. cikkben említett, a választott bírák magatartási kódexe által nem szabályozott eljárási kérdés felmerülése esetén a testület a Felekkel folytatott konzultációt követően megfelelő, az említett rendelkezésekkel összeegyeztethető eljárást fogadhat el.
 (14)
 A testület a Felekkel való konzultációt követően módosíthat a megállapodás 21. fejezetében meghatározott határidőtől eltérő bármely határidőt, illetve elvégezhet bármely más eljárási vagy adminisztratív kiigazítást. Amennyiben a testület konzultál a Felekkel, írásban értesíti a Feleket a javasolt módosításról vagy kiigazításról, illetve annak okairól.
 VII. Meghallgatás
 (15)
 A (4) bekezdés szerint meghatározott ütemezés alapján, a Felekkel és a többi választott bíróval folytatott konzultációt követően a testület elnöke határozza meg a meghallgatás napját és időpontját.
 (16)
 A Felek eltérő megállapodása hiányában az a Fél, akinek a területén a tárgyalásra sor kerül, a megállapodás 21.15. cikke (2) bekezdésének megfelelően:
 a)
 meghatározza a meghallgatás helyszínét, és erről tájékoztatja a testület elnökét; valamint
 b)
 köteles gondoskodni a meghallgatások logisztikai lebonyolításáról.
 (17)
 A Felek eltérő megállapodása hiányában és a (46) bekezdés sérelme nélkül a Felek megosztják a meghallgatás logisztikai adminisztrációjából eredő költségeket.
 (18)
 A testület elnöke kellő időben írásban értesíti a Feleket és adott esetben a megállapodás 21.25. cikkének (2) bekezdésében említett külső szervet a meghallgatás napjáról, időpontjáról és helyszínéről. Ezt az információt annak a Félnek kell nyilvánosan hozzáférhetővé tennie, akinek a területén a meghallgatásra sor kerül, vagy adott esetben a megállapodás 21.25. cikkének (2) bekezdésében említett külső szervnek, kivéve, ha a meghallgatás nem nyilvános.
 (19)
 Általános szabályként csak egy tárgyalást kell tartani. Ha a vita kivételesen összetett kérdéseket érint, a testület saját kezdeményezésére vagy bármelyik Fél kérésére, a Felekkel folytatott konzultációt követően további meghallgatásokat hívhat össze. A további meghallgatások mindegyike esetében a (15)–(18) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó.
 (20)
 A tárgyaláson a választott bírák mindegyikének végig jelen kell lennie.
 (21)
 A következő személyek jelen lehetnek a meghallgatáson, függetlenül attól, hogy a meghallgatás nyilvános-e:
 a)
 a Felek képviselői;
 b)
 tanácsadók;
 c)
 asszisztensek és igazgatási személyzet;
 d)
 tolmácsok, fordítók és bírósági jelentéstevők; valamint
 e)
 szakértők, a testületnek a megállapodás 21.17. cikkének (2) bekezdése szerinti döntése szerint.
 (22)
 A meghallgatás napja előtt legkésőbb öt nappal mindkét Fél benyújtja a testülethez azon személyek névsorát, akik a meghallgatáson az említett Fél nevében szóban fogják kifejteni álláspontjukat vagy előadást fognak tartani, illetve akik egyéb képviselőként vagy tanácsadóként a meghallgatáson jelen lesznek.
 (23)
 A testület a következőképpen folytatja le a tárgyalást, biztosítva, hogy a panaszos Fél és a bepanaszolt Fél egyenlő időt kapjon érvei és ellenérvei kifejtésére:
 Érvek kifejtése
 a)
 a panaszos Fél érvei; valamint
 b)
 a bepanaszolt Fél érvei.
 Ellenérvek kifejtése
 a)
 a panaszos Fél válasza; valamint
 b)
 a bepanaszolt Fél viszontválasza.
 (24)
 A testület a meghallgatás során bármikor közvetlenül kérdéseket intézhet bármelyik Félhez.
 (25)
 A testület gondoskodik arról, hogy a tárgyalás jegyzőkönyvét a meghallgatást követően a lehető leghamarabb elkészítsék és kézbesítsék a Feleknek. A Felek a jegyzőkönyvhöz észrevételeket fűzhetnek, és a testület figyelembe veheti ezen észrevételeket.
 (26)
 A meghallgatást követő 10 napon belül mindkét Fél kiegészítő írásos beadványt nyújthat be bármilyen olyan kérdéssel kapcsolatban, amely a meghallgatás során felmerült.
 VIII. Tanácskozás
 (27)
 A testület tanácskozásain kizárólag a választott bírák vehetnek részt. Az előző mondat ellenére a testület engedélyezheti az asszisztensek jelenlétét a tanácskozásokon.
 IX. Írásbeli kérdések
 (28)
 A testület az eljárás során írásban bármikor kérdést nyújthat be a Felek egyikéhez vagy mindkettőjükhöz. A Felek egyikéhez benyújtott kérdést a másik Félnek másolatban meg kell küldeni.
 (29)
 A Felek mindegyike másolatban megküldi a testület kérdéseire adott írásbeli válaszát a másik Félnek. Mindkét Fél számára biztosítani kell a lehetőséget, hogy a másik Fél válaszának beérkezésétől számított öt napon belül írásbeli észrevételeket tehessen.
 X. A választott bírák leváltása
 (30)
 A választott bírónak a megállapodás 21.11. cikkének megfelelő leváltásához értelemszerűen a 21.8. cikket kell alkalmazni.
 (31)
 Ha valamely Fél úgy ítéli meg, hogy egy választott bíró nem felel meg a magatartási kódex követelményeinek, és emiatt le kell váltani, a szóban forgó Fél a magatartási kódexnek a választott bíró általi megsértését alátámasztó bizonyítékok megismerésétől számított 15 napon belül értesíti a másik Felet.
 (32)
 Ha valamelyik Fél úgy ítéli meg, hogy egy választott bíró – aki nem a választott bírói testület elnöke – nem felel meg a magatartási kódex követelményeinek, a Felek konzultálnak, és amennyiben megállapodnak, a (30) bekezdéssel összhangban új választott bírót választanak.
 Ha a Felek a választott bíró leváltásának szükségességében nem tudnak megállapodni, akkor a Felek bármelyike kérheti az ügynek a testület elnöke elé való terjesztését, akinek a döntése végleges.
 Ha egy ilyen kérelmet követően az elnök megállapítja egy választott bíróról, hogy az nem felel meg a magatartási kódex követelményeinek, a (30) bekezdéssel összhangban új választott bírót kell választani.
 (33)
 Ha valamelyik Fél úgy ítéli meg, hogy a testület elnöke nem felel meg a magatartási kódex követelményeinek, a Felek konzultálnak, és amennyiben megállapodnak, a (30) bekezdéssel összhangban új elnököt választanak.
 Ha a Felek az elnök leváltásának szükségességében nem tudnak megállapodni, akkor bármelyikük kérheti, hogy az ügyet terjesszék a fennmaradó két választott bíró elé. A választott bírák a kérelem kézhezvételétől számított legfeljebb 10 napon belül döntést hoznak arról, hogy le kell-e váltani a testület elnökét. A választott bírák által az elnök leváltásának szükségességéről hozott döntés végleges.
 Ha a választott bírák úgy határoznak, hogy az elnök nem felel meg a magatartási kódex követelményeinek, a (30) bekezdéssel összhangban új elnököt kell választani.
 (34)
 A (30)–(33) bekezdésben ismertetett eljárások végrehajtásának időtartamára az eljárást fel kell függeszteni.
 XI. Bizalmas jelleg
 (35)
 Ha valamely Fél az írásos beadványait bizalmas változatban nyújtja be a testület számára, a másik Fél kérésére a kérelem benyújtásától számított 20 napon belül köteles a beadványban szereplő információ nem bizalmas összefoglalóját is elkészíteni, amely nyilvánosságra hozható. E szabályzatban semmi sem akadályozza meg a Feleket abban, hogy saját beadványaikat nyilvánosságra hozzák, amennyiben ezt oly módon teszik, hogy nem fednek fel semmiféle olyan részletet, amelyet a másik Fél bizalmasként jelölt meg. A testület köteles zárt ülést tartani, ha a Felek beadványai és az érvelések bizalmas információkat tartalmaznak. A testület és a Felek kötelesek fenntartani a testület előtt zajló meghallgatások titkosságát, amikor azokra zárt tárgyalás formájában kerül sor.
 XII.
 Ex parte kapcsolatfelvétel
 (36)
 A testület nem ülésezhet, illetve nem kommunikálhat egyik Féllel sem a másik Fél távollétében.
 (37)
 A választott bírák nem vitathatják meg az eljárás tárgyát képező ügy szempontjait az egyik Féllel vagy mindkét Féllel a többi választott bíró távollétében.
 XIII.
 Amicus curiae beadványok
 (38)
 Ha a Felek a testület létrehozásától számított három napon belül nem állapodnak meg ettől eltérően, a testület a Felek kormányától független, a megállapodás 21.17. cikkének (3) bekezdésében említett személyektől is kaphat önálló kezdeményezésű írásbeli beadványokat, amennyiben a testület megalakulásának napját követő tíz napon belül sor kerül azok kézhezvételére.
 (39)
 A beadványokat tömören kell megfogalmazni, és nem haladhatják meg a dupla sorközzel gépelt 15 oldal terjedelmet, valamint közvetlenül kapcsolódnak a testület által tárgyalt ténybeli vagy jogi kérdéshez. A beadványnak leírást kell tartalmaznia az azt benyújtó személyről, többek között az alábbiakról:
 a)
 természetes személy esetében állampolgársága; valamint
 b)
 jogi személy esetében letelepedési helye, tevékenységei jellege, jogállása, általános célkitűzései és finanszírozásának forrása.
 Valamennyi személynek meg kell határoznia, hogy milyen tekintetben érdekelt az eljárásban. A beadványt a Felek által ezen eljárási szabályzat (42) és (43) bekezdésével összhangban kiválasztott nyelven kell megírni.
 (40)
 A testület jelentésében felsorolja a hozzá beérkezett összes olyan beadványt, amely megfelel a (38) és (39) bekezdésnek. A testület jelentésében nem köteles kitérni az ilyen beadványokban foglalt érvelésekre. A beadványokat meg kell küldeni észrevételezésre a Feleknek. A Feleknek 10 napon belül kell benyújtaniuk észrevételeiket, és ezeket az észrevételeket a testületnek figyelembe kell vennie.
 XIV. Sürgős esetek
 (41)
 A megállapodás 21. fejezetében említett sürgősség fennállása esetén a testületnek a Felekkel folytatott konzultációt követően szükség esetén ki kell igazítania az e szabályzatban említett határidőket. A testületnek erről értesítenie kell a Feleket.
 XV. Nyelv és fordítás
 (42)
 A megállapodás 21.5. cikkében említett konzultációk folyamán és legkésőbb a (4) bekezdésben említett szervezési célú ülés időpontjáig a Felek arra törekednek, hogy megegyezzenek a testület előtt folyó eljárás közös munkanyelvében. A megállapodás 22.1. cikke (4) bekezdésének f) pontjával összhangban a Felek az eljárási szabályzat vegyes bizottság általi elfogadásától számított legkésőbb 90 napon belül értesítik egymást az általa előnyben részesített nyelvek jegyzékéről. A jegyzéknek tartalmaznia kell a WTO legalább egy munkanyelvét.
 (43)
 Ha a Felek nem tudnak megállapodni egy közös munkanyelvben, akkor mindkét Félnek az általa választott nyelven kell beadnia az írásbeli beadványait, amely mellett egyidejűleg biztosítja a másik Fél által az egyik, a (42) bekezdéssel összhangban bejelentett WTO-munkanyelvre történő fordítást is. A szóbeli meghallgatás megszervezéséért felelős Fél gondoskodik arról, hogy adott esetben a szóbeli előterjesztéseket a WTO ugyanazon munkanyelvére tolmácsolják.
 (44)
 A testület időközi és zárójelentését a közös munkanyelven kell kiadni. Ha a Felek nem állapodnak meg közös munkanyelvről, a testület időközi és zárójelentését az egyik, a (43) bekezdésben említett WTO-munkanyelven kell kiadni.
 (45)
 A Felek észrevételeket tehetnek az e szabályzattal összhangban készült dokumentumok fordításának pontosságával kapcsolatban.
 (46)
 Ha fordításra vagy értelmezésre van szükség valamely Fél által a WTO megfelelő munkanyelvén benyújtott írásbeli és szóbeli beadványok tekintetében, akkor a szóban forgó Fél viseli annak költségeit.
 4. MELLÉKLET
 A VÁLASZTOTTBÍRÁK MAGATARTÁSI KÓDEXE
 I. Fogalommeghatározások
 (1)
 E magatartási kódexben:
 a) „személyzet”: egy választott bíró tekintetében azok a személyek, akik az asszisztenseken kívül a választott bíró irányítása és ellenőrzése alá tartoznak;
 b) „megállapodás”: az Európai Unió és Japán közötti gazdasági partnerségi megállapodás;
 c) „választott bíró”: valamely testület egy tagját jelenti;
 d) „asszisztens”: az a személy, aki valamely választott bíró megbízásának megfelelően kutatást folytat vagy segítséget nyújt az adott választott bíró részére;
 e) „jelölt”: olyan személy, akinek neve a megállapodás 21.9. cikkében említett választott bírói jegyzékben szerepel;
 f) „testület”: a megállapodás 21.7. cikke szerint létrehozott testület; valamint
 g) „eljárás”: a testület eljárása.
 II. A magatartási kódex biztosítása
 (2)
 A Felek ezt a magatartási kódexet a megállapodás 21.9. cikkében említett jegyzékbe történő felvételkor valamennyi jelölt rendelkezésére bocsátják.
 III. Vezérelvek
 (3)
 Valamennyi jelölt és választott bíró e magatartási kódexnek megfelelően példamutató magatartást tanúsít annak érdekében, hogy a vitarendezési mechanizmus integritása és pártatlansága ne sérüljön.
 IV. Nyilvánosságrahozatali kötelezettségek
 (4)
 A választott bíró kinevezésének elfogadása előtt a választott bírói feladatokra felkért jelöltnek nyilvánosságra kell hoznia minden olyan érdekeltséget, kapcsolatot vagy ügyet, amely valószínűleg hatással lehet függetlenségére vagy pártatlanságára, vagy amely észszerű megfontolások alapján a szabálytalanság vagy elfogultság látszatát keltheti az eljárás során. E célból a jelöltnek minden észszerű erőfeszítést meg kell tennie ahhoz, hogy tudomást szerezzen minden ilyen érdekeltségről, kapcsolatról és ügyről, beleértve a pénzügyi érdekeltségeket, a szakmai érdekeket, illetve a foglalkoztatási vagy családi érdekeket.
 (5)
 A (4) bekezdés szerinti nyilvánosságrahozatali kötelezettség folyamatos, és a kinevezés elfogadását követően a választott bíróra is vonatkozik. Az eljárás során a választott bíró a (4) bekezdés szerinti kötelezettségre vonatkozó minden új információt – amint arról tudomást szerzett – a lehető legkorábbi időpontban köteles közölni a Felekkel.
 (6)
 E nyilvánosságrahozatali követelmények teljesítése során a magánéletet tiszteletben kell tartani.
 V. A kötelezettségek ellátása
 (7)
 Kinevezésének elfogadását követően a választott bíró rendelkezésre áll feladatainak elvégzése céljából, és feladatait a testület eljárásának egésze folyamán alaposan és gyorsan, tisztességgel és gondossággal látja el.
 (8)
 A választott bíró csak azokat a kérdéseket vizsgálja meg, amelyeket az eljárás során vetettek fel, és amelyek egy határozat meghozatalához szükségesek, és az ezzel összefüggő vizsgálat feladatát más személyre nem ruházhatja át.
 (9)
 A választott bíró az eljárás során a testület általi vizsgálat tárgyát képező kérdéseket illetően nem léphet ex parte kapcsolatba.
 VI. Függetlenség és pártatlanság
 (10)
 A választott bíró független és pártatlan, kerüli a közvetlen és közvetett összeférhetetlenséget, nem befolyásolhatja önérdek, külső nyomás, politikai megfontolás, társadalmi felháborodás, valamely Félhez való lojalitás vagy a kritikától való félelem, valamit kerüli a szabálytalanság vagy elfogultság látszatának keltését.
 (11)
 A választott bíró sem közvetlenül, sem közvetve nem vállal olyan kötelezettséget vagy fogad el olyan előnyt, amely bármilyen módon hatással lehet kötelezettségeinek megfelelő ellátására, vagy ilyen hatás látszatát keltheti.
 (12)
 A választott bíró semmilyen személyes vagy magánérdek előmozdítására sem használhatja fel a testületben betöltött pozícióját, és kerüli mindazokat a cselekményeket, amelyek olyan látszatot kelthetnek, miszerint mások olyan sajátos helyzetben vannak, hogy befolyásolhatják őt.
 (13)
 A választott bíró nem hagyja, hogy korábbi vagy jelenlegi pénzügyi, üzleti, szakmai, személyes, családi vagy társadalmi kapcsolatok vagy kötelezettségek befolyásolják magatartását vagy döntését.
 (14)
 A választott bíró elkerüli minden olyan kapcsolat létesítését vagy pénzügyi érdekeltség szerzését, amely hatással lehet a pártatlanságára, vagy amely észszerű megfontolások alapján szabálytalanság vagy elfogultság látszatát keltheti.
 (15)
 A korábbi választott bíró kerül minden olyan cselekményt, amely azt a látszatot keltheti, hogy kötelezettségeinek ellátása során elfogult volt, vagy az általa szolgált testület döntéséből előnye származott.
 VII. Bizalmas jelleg
 (16)
 Egyetlen választott bíró sem fedhet fel semmilyen, azon testületi eljárással kapcsolatos vagy az eljárás során szerzett nem nyilvános információt, amelynek élére kinevezték. A választott bíró semmilyen esetben sem használ fel ilyen információt annak érdekében, hogy személyes előnyt szerezzen vagy előnyt biztosítson mások számára, illetőleg mások érdekeit hátrányosan befolyásolja.
 (17)
 A választott bíró nem hozhatja nyilvánosságra a testület által hozott határozatot vagy annak egyes részeit, kivéve, ha a határozatot nyilvánosan hozzáférhetővé tették.
 (18)
 A választott bíró semmikor sem fedheti fel a testület tanácskozásain elhangzottakat, sem pedig valamely választott bíró álláspontját, sem pedig azon testületi eljárással vagy az ilyen eljárásban felmerülő vitás kérdésekkel kapcsolatos kijelentéseket, amelynek élére kinevezték.
 (19)
 A (16)–(18) bekezdés szerinti kötelezettségek továbbra is alkalmazandók a korábbi választott bíró esetében.
 VIII. Egyéb kötelezettségek
 (20)
 A jelölt vagy választott bíró a lehető legkorábbi időpontban és bizalmas jelleggel köteles tájékoztatni a Feleket az e magatartási kódex tényleges vagy potenciális megsértésével kapcsolatos kérdésekről, a Felek által történő megfontolás végett.
 (21)
 A választott bíró megtesz minden észszerű és megfelelő lépést megtesz annak biztosítására, hogy asszisztense és igazgatási személyzete ismerje és betartsa az e magatartási kódex III., IV., VI. és VII. részében foglalt, a választott bírákra vonatkozó kötelezettségeket.
 (22)
 A választott bírák nyilvántartást vezetnek és kimutatást készítenek a testületi eljárásra fordított időről és felmerült költségeiről, valamint asszisztenseik ráfordított idejéről és költségeiről.


text:
 6.8.2005
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 C 193/24
 ACÓRDÃO DO TRIBUNAL DE PRIMEIRA INSTÂNCIA
 de 31 de Maio de 2005
 no processo T-105/03, Triantafyllia Dionyssopoulou contra Conselho da União Europeia (1)
 (Funcionários - Relatório de notação - Recurso de anulação - Desaparecimento do interesse em agir - Não conhecimento de mérito - Pedido de indemnização)
 (2005/C 193/38)
 Língua do processo: francês
 No processo T-105/03, Triantafyllia Dionyssopoulou, antiga funcionária do Conselho de União Europeia, residente em Bruxelas (Bélgica), representada por F. Renard, advogado, contra Conselho da União Europeia (agentes: M. Sims e F. Anton), que tem por objecto, por um lado, um recurso de anulação da decisão relativa ao estabelecimento do relatório de notação definitivo da recorrente para o período 1999/2001 e, por outro, um pedido de indemnização que visa a reparação do dano que esta última terá sofrido, o Tribunal de Primeira Instância (Primeira Secção), composto por: J.D. Cooke, presidente, R. García-Valdecasas e I. Labucka, juízes; secretário: I. Natsinas, administrador, proferiu em 31 de Maio de 2005 um acórdão cuja parte decisória é a seguinte:
 1)
 Não há que decidir do pedido de anulação.
 2)
 O pedido de indemnização é considerado improcedente.
 3)
 Cada parte suportará as suas próprias despesas.
 (1) JO C 112 de 10.5.2003


type: legislation

text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 27.7.2017.
 COM(2017) 387 final
 2017/0166(NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o sklapanju, u ime Europske unije, Konvencije Vijeća Europe o manipulaciji sportskim natjecanjima s obzirom na pitanja koja nisu povezana s materijalnim kaznenim pravom i pravosudnom suradnjom u kaznenim stvarima
 OBRAZLOŽENJE
 1.KONTEKST PRIJEDLOGA
 Namještanje rezultata sportskih natjecanja općenito se smatra jednom od najvećih prijetnji za sport danas. Namještanjem rezultata potkopava se vrijednosti sporta – integritet, fair-play i poštovanje prema drugima. Postoji opasnost da zbog toga navijači i ljubitelji sporta izgube interes za organizirani sport. Nadalje, u namještanje rezultata često su upletene organizirane kriminalne mreže aktivne na globalnoj razini. Riječ je o problemu koji je sada postao prioritet za tijela javne vlasti, sportski pokret i tijela za provedbu zakona u cijelom svijetu. Kako bi se odgovorilo na te izazove, Vijeće Europe je tijekom ljeta 2012. pozvalo stranke Europske kulturne konvencije da započnu pregovore u cilju donošenja Konvencije Vijeća Europe protiv manipulacije rezultatima sportskih natjecanja. Pregovori su započeli u listopadu 2012. kada je održan prvi sastanak radne skupine Vijeća Europe.
 Komisija je 13. studenoga 2012. donijela „preporuku za odluku Vijeća kojom se Komisija ovlašćuje da sudjeluje, u ime Unije, u pregovorima o međunarodnoj konvenciji Vijeća Europe za suzbijanje manipulacije rezultatima sportskih natjecanja”
 1
 . Preporuka Komisije proslijeđena je radnoj skupini Vijeća za sport 15. studenoga 2012. Nakon rasprave u radnoj skupini Vijeća, Vijeće je razdvojilo nacrt Odluke Vijeća u dvije odluke jer je dodalo materijalne pravne osnove, uključujući pravnu osnovu koja proizlazi iz dijela 3. glave V. UFEU-a
 2
 . Vijeće je 10. lipnja 2013. donijelo jednu odluku o pitanjima koja se odnose na klađenje i sport
 3
 . Druga odluka koju je Vijeće donijelo 23. rujna 2013. odnosi se na pitanja povezana sa suradnjom u kaznenim stvarima i policijskom suradnjom
 4
 .
 Zamjenici ministara Vijeća Europe 9. srpnja 2014. donijeli su Konvenciju o manipulaciji sportskim natjecanjima
 5
 . Konvencija je poslana na potpisivanje 18. rujna 2014. na ministarsku konferenciju Vijeća Europe na kojoj su sudjelovali ministri koji imaju sport u svojim resorima. Prema njezinu članku 32. stavku 1., Konvenciju može potpisati Europska unija. Od tada je više stranaka potpisalo Konvenciju, uključujući mnoge države članice.
 Komisija je 2. ožujka 2015. Vijeću iznijela svoje prijedloge za odluke Vijeća o potpisivanju Konvencije u ime Unije: i. prijedlog odluke Vijeća o potpisivanju Konvencije, u ime Unije, s obzirom na pitanja povezana s materijalnim kaznenim pravom i pravosudnom suradnjom u kaznenim stvarima {COM(2015) 86} na temelju članka 82. stavka 1. i članka 83. stavka 1. UFEU-a; ii. prijedlog odluke Vijeća o potpisivanju Konvencije, u ime Unije, s obzirom na pitanja koja nisu povezana s materijalnim kaznenim pravom i pravosudnom suradnjom u kaznenim stvarima {COM(2015) 84} na temelju članaka 114. i 165. UFEU-a. Obrazloženje tih prijedloga Komisije sadržavalo je detaljnu analizu nadležnosti Konvencije. O prijedlozima Komisije posljednji se put raspravljalo 11. i 20. studenoga 2015. na sastancima Corepera. Tom je prilikom Predsjedništvo zaključilo da neće nastaviti s postupkom u predmetu dok ne dobije suglasnost svih delegacija.
 S obzirom na navedeno Unija još nije potpisala Konvenciju. Komisija smatra da bi potpisivanje ove Konvencije trebalo bi biti dio nastojanja Unije da sudjeluje u borbi protiv namještanja rezultata, zajedno s drugim instrumentima kao što je buduća inicijativa Komisije o namještanju rezultata povezanim s klađenjem, u skladu s Komunikacijom Komisije iz 2012. o internetskim igrama na sreću
 6
 , radom stručne skupine EU-a o namještanju rezultata i pripremnim djelovanjima i projektima posvećenima problemu namještanja rezultata
 7
 .
 Ovaj se prijedlog odnosi na pravni instrument kojim se sklapa Sporazum.
 2.
 SPORAZUM
 U skladu s člankom 1. Konvencije, njezina je svrha „suzbijanje manipulacije sportskim natjecanjima radi zaštite integriteta sporta i sportske etike u skladu s načelom neovisnosti sporta”. U tu svrhu, krajnji je cilj Konvencije „zaštita integriteta sporta i sportske etike”. To se postiže nizom mjera čiji je cilj prevencija, otkrivanje i kažnjavanje manipulacije sportskim natjecanjima. U tu svrhu, Konvencijom se također potiče na međunarodnu suradnju i uspostavlja mehanizam praćenja kako bi se osiguralo postupanje prema odredbama utvrđenima u Konvenciji.
 Konvencija tako utjelovljuje višedimenzionalan pristup usmjeren na rješavanje problema manipulacije sportskim natjecanjima. U skladu s tim, mjere koje je potrebno donijeti različite su prirode i utječu na različita područja prava, a prevladava aspekt prevencije
 8
 . Druga područja prava su materijalno kazneno pravo, pravosudna suradnja u kaznenim stvarima, zaštita podataka, kao i pravno uređenje aktivnosti klađenja.
 Većina odredaba o prevenciji nalaze se u poglavljima II. i III. Konvencije
 9
 , a poglavlje III. sadržava niz odredaba koje za cilj imaju olakšavanje razmjene informacija među svim zainteresiranim stranama.
 Mjerama koje se odnose na usluge klađenja može se utjecati na slobode unutarnjeg tržišta u odnosu na pravo poslovnog nastana i pravo pružanja usluga, u mjeri u kojoj organizator sportskog klađenja obavlja gospodarsku aktivnost. U pogledu članka 3. stavka 5. točke (a) i članka 11. posebno, definicija „nezakonitog sportskog klađenja” odnosi se na svaku nedopuštenu vrstu sportskog klađenja ili svakog organizatora sportskog klađenja koji se ne smije baviti tom djelatnošću na temelju primjenjivog zakonodavstva u nadležnosti stranke gdje se kockar nalazi. Pojam „primjenjivo zakonodavstvo” uključuje zakonodavstvo EU-a. To znači da se sva prava dodijeljena zakonodavstvom Unije također moraju uzeti u obzir i da nacionalno zakonodavstvo država članica mora biti u skladu sa zakonodavstvom EU-a, a posebno s pravilima unutarnjeg tržišta.
 Člancima od 9. do 11. predviđaju se mjere koje bi mogle dovesti do određenog stupnja usklađivanja zakona. Na primjer, člankom 9. Konvencije predlaže se okvirni popis mjera koje bi odgovarajuća regulatorna tijela za pitanja klađenja mogla primijeniti „po potrebi” u borbi protiv manipulacije sportskim natjecanjima u vezi sa sportskim klađenjem. Člankom 10. stavkom 1. Konvencije propisuje se da „svaka stranka donosi zakonodavne ili druge mjere koje su potrebne radi sprječavanja sukoba interesa i zlouporabe internih informacija od strane fizičkih ili pravnih osoba koje su uključene u pružanje usluga sportskog klađenja (...)” (naknadno podcrtano). Člankom 10. stavkom 3. Konvencije nastoji se uspostaviti obvezu izvješćivanja: „svaka stranka donosi zakonodavne ili druge mjere koje su potrebne kako bi obvezala organizatore sportskog klađenja da bez odgode prijave neregularno ili sumnjivo klađenje regulatornom tijelu za klađenje (...)” (naknadno podcrtano). Konačno, člankom 11. Konvencije o nezakonitom sportskom klađenju strankama se daje još veća sloboda. On glasi: „svaka stranka razmatra najprikladnija sredstva za borbu protiv organizatora nezakonitog sportskog klađenja i razmatra uvođenje mjera, u skladu s mjerodavnim pravom u odgovarajućem području, poput (...)”.
 To pokazuje da se člankom 9., člankom 10. stavkom 1. i člankom 10. stavkom 3. Konvencije stvara temelj za moguće usklađivanje na temelju članka 114. UFEU-a, u mjeri u kojoj organizator klađenja obavlja gospodarsku aktivnost. Članak 11., koji sadrži još fleksibilniji tekst, još uvijek uključuje određeni stupanj usklađenosti odredaba koje bi mogle biti obuhvaćene i člankom 114. UFEU-a o uspostavi i funkcioniranju unutarnjeg tržišta.
 Osim toga, članak 11. Konvencije može također utjecati na usluge koje se pružaju iz treće zemlje. Predmetne mjere, koje se odnose izravno na „pristup” takvim uslugama, bile bi obuhvaćene zajedničkom trgovinskom politikom Unije u skladu s člankom 207. UFEU-a.
 Poglavlje IV. odnosi se na kazneno pravo i suradnju s obzirom na provedbu zakona (članci od 15. do 18.). Člankom 15. Konvencije ne nameće se opća kažnjivost postupaka manipulacije sportskim natjecanjima, nego samo određenih oblika (kada uključuju korupciju, prisilu ili prijevaru). Članak 16. odnosi se na pranje novca. Na razini Unije to je regulirano Okvirnom odlukom Vijeća 2001/500/PUP
 10
 , zajedno s Direktivom 2014/42/EU
 11
 . Članak 16. stavak 3. Konvencije ulazi u nadležnost EU-a te je obuhvaćen člankom 114. UFEU-a (Direktiva 2005/60/EZ o sprečavanju korištenja financijskog sustava u svrhu pranja novca i financiranja terorizma)
 12
 . Poglavlje V. koje se odnosi na nadležnost, kazneni postupak i provedbene mjere, kao i poglavlje VI. koje se odnosi na sankcije i mjere, sadržavaju odredbe koje su komplementarne odredbama materijalnog kaznenog prava sadržanima u člancima od 15. do 18. Konvencije. Članak 19. Konvencije (nadležnost) dodatna je odredba uz utvrđivanje kaznenih odredaba. Članci 20., 21. i 25. Konvencije (istražne mjere, zaštitne mjere, pljenidba i oduzimanje) odnose se na mjere u kaznenom postupku, koje mogu biti obuhvaćene člankom 82. stavkom 2. UFEU-a (točke (a) i (b)).
 Poglavlje VII. odnosi se na međunarodnu suradnju u sudskim i drugim pitanjima. Bitno je primijetiti da Konvencija ne sadržava pravni režim kojim bi se zamijenila postojeća pravila, i stoga se njome ne dovode u pitanje instrumenti koji već postoje u području uzajamne pomoći u kaznenim stvarima i izručivanju.
 13
 U tom kontekstu, postoji sveobuhvatan skup instrumenata na europskoj razini koji služi olakšavanju pravosudne suradnje u kaznenim stvarima i koji se može primjenjivati na različite modi operandi namještanja rezultata ili na kriminalizaciju namještanja rezultata kao novog kaznenog djela u pravnom poretku država članica
 14
 . To bi obuhvaćao članak 26. Konvencije.
 Zaključci
 Postoje kaznena djela koja trenutačno nisu obuhvaćena člankom 83. stavkom 1. UFEU-a. Unija je nadležna za ostala, ali je ta nadležnost isključiva samo u dvije odredbe – članku 11. (u mjeri u kojoj se odnosi na usluge iz trećih zemalja i prema njima) te članku 14. o zaštiti podataka (djelomično)
 15
 . U ostatku ima podijeljenu ili podupiruću nadležnost.
 3.PRAVNA OSNOVA ZA PRIJEDLOG ODLUKE
 3.1. Materijalna pravna osnova
 Kad je riječ o pravnoj osnovi, ustaljena je sudska praksa da odabir pravne osnove za mjeru EU-a mora počivati na objektivnim čimbenicima koji su podložni sudskom preispitivanju, ti čimbenici uključuju cilj i sadržaj mjere
 16
 . Ako se ispitivanjem mjere Europske unije pokaže da ona ima dvostruku svrhu ili dvostruku komponentu i ako se može utvrditi da je jedna od svrha ili komponenti glavna ili prevladavajuća, a druga tek sporedna, mjera se mora temeljiti na jednoj pravnoj osnovi, odnosno onoj koja je potrebna za glavnu ili prevladavajuću svrhu ili komponentu. Iznimno, ako se utvrdi da mjera ima nekoliko neodvojivo povezanih ciljeva, a da ni jedan od njih nije sekundaran i indirektan u odnosu na drugi, mjere se moraju temeljiti na više odgovarajućih pravnih osnova
 17
 .
 Materijalne pravne osnove koje ovdje mogu biti od značaja su: članak 16. UFEU-a (zaštita podataka), članak 82. stavak 1. i članak 82. stavak 2. UFEU-a (pravosudna suradnja u kaznenim stvarima), članak 83. stavak 1. UFEU-a (materijalno kazneno pravo), članak 114. UFEU-a (uspostava i funkcioniranje unutarnjeg tržišta), članak 165. UFEU-a (sport) i članak 207. UFEU-a (zajednička trgovinska politika).
 U cjelini, cilj borbe protiv manipulacije sportskim natjecanjima sadržava elemente prevencije i suradnje koji su uglavnom obuhvaćeni člankom 165. UFEU-a te elemente suradnje i usklađivanja koji su obuhvaćeni člankom 114. (za nekaznene odredbe), člankom 207. UFEU-a (u mjeri u kojoj se te odredbe odnose na pristup organizatorima klađenja iz trećih zemalja) te člankom 82. stavkom 1. i člankom 83. UFEU-a (u kaznenim stvarima).
 Kad je riječ o uslugama klađenja, članci 114. i 207. UFEU-a mogu biti relevantni, ovisno o tome jesu li usluge „unutar EU-a” ili ne. Čini se da je aspekt unutarnjeg tržišta izraženiji u Konvenciji u cjelini, dok je aspekt zajedničke trgovinske politike izgleda prisutan samo u članku 11. Konvencije. Međutim, čak i ako članak 207. UFEU-a nije naveden i smatra se pomoćnim u pitanjima unutarnjeg tržišta, države članice nisu nadležne u relevantnim pitanjima koja su u području zajedničke trgovinske politike.
 Kad je riječ o zaštiti podataka, ona nije glavni cilj Konvencije i njezine odredbe tu su samo dodatne. Danas se u mnogim konvencijama Vijeća Europe podsjeća na potrebu poštovanja zaštite podataka, čak i kad takve obveze mogu proizlaziti iz drugih konvencija (kao što je Konvencija br. 108 za zaštitu pojedinaca u vezi s automatskom obradom osobnih podataka), budući da je moguće da u različitim konvencijama ne sudjeluju iste stranke.
 Kao posljedica toga, kako bi EU mogao izvršavati svoje ovlasti u odnosu na Konvenciju u cijelosti (isključujući dijelove za koje nema ovlasti), glavne su pravne osnove članak 82. stavak 1., članak 83. stavak 1., članak 114. i članak 165. UFEU-a.
 Zbog isprepletenosti Konvencije i činjenice da su s njom povezane nadležnosti koje mogu biti u isključivoj nadležnosti EU-a te nadležnosti koje EU nema, nije moguće da Unija i države članice Konvenciju sklope odvojeno.
 3.2. Postupovna pravna osnova
 Člankom 218. stavkom 6. UFEU-a predviđa se da Vijeće na prijedlog pregovarača donosi odluku o sklapanju sporazuma.
 Člankom 218. stavkom 6. točkom (a) UFEU-a predviđa se da Vijeće donosi odluku o sklapanju sporazuma uz prethodnu suglasnost Europskog parlamenta u slučaju „sporazumâ kojima se pokrivaju područja na koja se primjenjuje [ ...] redovni zakonodavni postupak”.
 Kako je prethodno navedeno, Konvencija o manipulaciji sportskim natjecanjima obuhvaća područja na koja se primjenjuje redovni zakonodavni postupak.
 Usto, odluka Vijeća o sklapanju podliježe glasovanju kvalificiranom većinom u skladu s člankom 218. stavkom 8. UFEU-a.
 3.3.
 Zaključak
 Prava osnova ovog Prijedloga odluke trebali bi biti članci 114. i 165. UFEU-a u vezi s člankom 218. stavkom 6. točkom (a) UFEU-a.
 2017/0166 (NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o sklapanju, u ime Europske unije, Konvencije Vijeća Europe o manipulaciji sportskim natjecanjima s obzirom na pitanja koja nisu povezana s materijalnim kaznenim pravom i pravosudnom suradnjom u kaznenim stvarima
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 114. i 165. u vezi s člankom 218. stavkom 6. točkom (a),
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta
 18
 ,
 budući da:
 (1)Odredbe o prevenciji uglavnom su izložene u poglavljima II. i III. Konvencije
 19
 . Te odredbe mogu biti obuhvaćene, u cijelosti ili u velikoj mjeri, člankom 165. UFEU-a. Treba napomenuti da je članak 165. UFEU-a samo podupiruća nadležnost koja isključuje bilo kakve mjere usklađivanja i ne zamjenjuje nadležnosti država članica u tim područjima
 20
 .
 (2)Ostale mjere, a posebno članak 9., članak 10. stavci 1. i 3. te članak 11. Konvencije sadržavaju određena usklađivanja zakona koja mogu biti obuhvaćena člankom 114. UFEU-a.
 (3)Članak 11. može također utjecati na usluge koje se pružaju iz treće zemlje. Predmetne mjere, koje se odnose izravno na „pristup” takvim uslugama, obuhvaćene su zajedničkom trgovinskom politikom (članak 207. UFEU-a). Države članice nisu nadležne za relevantne aspekte koji su u području zajedničke trgovinske politike.
 (4)Članak 14. o zaštiti podataka spada u nadležnost Unije u skladu s člankom 16. UFEU-a i također ima isključujući karakter.
 (5)Europska unija promiče Konvenciju Vijeća Europe o manipulaciji sportskim natjecanjima, kao doprinos nastojanjima Europske unije u borbi protiv manipulacije sportskim natjecanjima radi zaštite integriteta sporta i sportske etike u skladu s načelom neovisnosti sporta.
 (6)U skladu s Odlukom Vijeća [........] od [.........] Konvencija Vijeća Europe o manipulaciji sportskim natjecanjima koju je potpisao [...] [...], podložno njezinu kasnijem sklapanju.
 (7)Određene odredbe Konvencije odnose se na materijalno kazneno pravo i pravosudnu suradnju u kaznenim stvarima te stoga ulaze u područje primjene trećeg dijela glave V. UFEU-a. Zasebnu odluku koja se odnosi na te odredbe Vijeće treba donijeti usporedno s ovom Odlukom.
 (8)Konvenciju bi trebalo odobriti u ime Unije,
 DONIJELO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 Konvencija Vijeća Europe o manipulaciji sportskim natjecanjima sklapa se u ime Unije.
 Tekst Konvencije priložen je ovoj Odluci.
 Članak 2.
 Predsjednik Vijeća određuje osobu ovlaštenu u ime Europske unije za polaganje instrumenta o odobrenju, koje je predviđeno člankom 32. Konvencije, kako bi se izrazila suglasnost Europske unije da bude obvezana Konvencijom.
 Članak 3.
 Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja. Objavljuje se u Službenom listu Europske unije.
 Sastavljeno u Bruxellesu
 Za Vijeće
 Predsjednik
 (1)
 COM(2012) 655 final.
 (2)
 Komisija je objavila izjavu za zapisnik Vijeća u kojoj se ne slaže s uvođenjem materijalne pravne osnove, vidjeti dokument Vijeća br. 10509/13.
 (3)
 Odluka Vijeća 2013/304/EU od 10. lipnja 2013. o ovlašćivanju Europske komisije da u ime EU-a sudjeluje u pregovorima o međunarodnoj konvenciji Vijeća Europe za suzbijanje manipuliranja sportskim rezultatima, osim o pitanjima koja se odnose na suradnju u kaznenim stvarima i policijsku suradnju, SL L 170, 22.6.2013., str. 62.
 (4)
 Odluka Vijeća kojom se ovlašćuje Europska komisija na sudjelovanje, u ime EU-a, u pregovorima o međunarodnoj konvenciji Vijeća Europe za borbu protiv manipuliranja sportskim rezultatima u pitanjima vezanim uz suradnju u kaznenim pitanjima i policijsku suradnju, dokument Vijeća br. 10180/13.
 (5)
 Malta je glasovala protiv Konvencije i 11. srpnja 2014. podnijela je zahtjev Sudu Europske unije za mišljenje o Konvenciji u skladu s člankom 218. stavkom 11. UFEU-a (Mišljenje 1/14).
 (6)
 http://ec.europa.eu/internal_market/gambling/communication/index_en.htm
 (7)
 Kao nedavni primjer: http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/financing/fundings/security-and-safeguarding-liberties/other-programmes/cooperation-between-public-private/index_en.htm
 (8)
 Prevencija je opisana u poglavljima II. i III., kao i u člancima 27. i 28. Konvencije.
 (9)
 Vidjeti i članke 27. i 28. Konvencije koji obuhvaćaju opće aspekte suradnje.
 (10)
 Okvirna odluka Vijeća 2001/500/PUP o pranju novca, identifikaciji, praćenju, zamrzavanju, pljenidbi i oduzimanju imovine i imovinske koristi ostvarene kaznenim djelima, SL L 182, 5.7.2001., str. 1.
 (11)
 Direktiva 2014/42/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 3. travnja 2014. o zamrzavanju i oduzimanju predmeta i imovinske koristi ostvarene kaznenim djelima u Europskoj uniji.
 (12)
 Direktivom se utvrđuje okvir za zaštitu dobrog funkcioniranja, integriteta i stabilnosti kreditnih i financijskih institucija te povjerenja u financijski sustav u cjelini, u odnosu na opasnosti koje predstavljaju pranje novca i financiranje terorizma.
 (13)
 § 21. izvješća s obrazloženjem.
 (14)
 Akt Vijeća od 29. svibnja 2000. o sastavljanju Konvencije o uzajamnoj pomoći u kaznenim stvarima između država članica Europske unije, SL C 197, 12.7.2000., str. 1; Okvirna odluka Vijeća 2002/584/PUP o Europskom uhidbenom nalogu i postupcima predaje između država članica, SL L 190, 18.7.2002., str. 1.; Okvirna odluka Vijeća 2003/577/PUP o izvršenju odluka o zamrzavanju imovine i osiguranju dokaza u Europskoj uniji, SL L 196, 2.8.2003., str. 45.; Okvirna Odluka Vijeća 2006/783/PUP o primjeni načela međusobnog priznavanja naloga za oduzimanje; Okvirna odluka Vijeća 2008/978/PUP o Europskom dokaznom nalogu, SL L 350, 30.12.2008.; Okvirna odluka Vijeća 2009/948/PUP o sprečavanju i rješavanju sporova o izvršavanju nadležnosti u kaznenim postupcima, SL L 328, 15.12.2009., str. 42.; Direktiva 2014/41/EU o Europskom istražnom nalogu u kaznenim stvarima, SL L 130, 1.5.2014., str. 1.; Direktiva 2014/42/EU o zamrzavanju i oduzimanju predmeta i imovinske koristi ostvarene kaznenim djelima u Europskoj uniji, SL L 127, 29.4.2014., str. 39.
 (15)
 Mjerodavni zakonodavni akti mogu uključivati Direktivu 95/46/EZ o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom protoku takvih podataka (SL L 281, 23.11.1995., str. 31.), Uredbu (EZ) 45/2001 o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (SL L 8, 12.1.2001., str. 1.) i Okvirnu odluku Vijeća 2008/977/PUP o zaštiti osobnih podataka obrađenih u okviru policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima (SL L 350, 30.12.2008., str. 60.).
 (16)
 C-377/12, Europska komisija protiv Vijeća Europske unije, točka 34.
 (17)
 Ibid, u točki 34. presude.
 (18)
 SL C , , str. .
 (19)
 Međutim, vidjeti također članke 27. i 28. o suradnji koja se ne odnosi na suradnju u kaznenim stvarima.
 (20)
 Vidjeti članak 2. stavak 5. UFEU-a.