text:
 Fógra dlíthiúil tábhachtach
 |
 12006E/PRO/26
 Chonartha ag bunú an Chomhphobail Eorpaigh (Leagan comhdhlúite) - D. Prótacail atá i gceangal leis an gConradh ag bunú an Chomhphobail Eorpaigh - Prótacal (Uimh. 26) maidir le forálacha áirithe a bhaineann leis an Danmhairg (1992)
 Official Journal C 321 E , 29/12/2006 P. 0302 - 0302
 Prótacal (Uimh. 26)maidir le forálacha áirithe a bhaineann leis an Danmhairg (1992)TÁ NA hARDPHÁIRTITHE CONARTHACHA,ÓS MIAN LEO, i gcomhréir le cuspóirí ginearálta an Chonartha ag bunú an Chomhphobail Eorpaigh, fadhbanna speisialta áirithe atá ann i láthair na huaire a réiteach,AG FÉACHAINT DO Bhunreacht na Danmhairge ina bhfuil forálacha a fhéadfaidh a thabhairt reifreann a bheith intuigthe sa Danmhairg sula bhféadfaidh an Danmhairg bheith rannpháirteach sa tríú céim den Aontas Eacnamaíoch agus Airgeadaíochta,TAR ÉIS COMHAONTÚ ar na forálacha seo a leanas a chuirfear i gceangal leis an gConradh ag bunú an Chomhphobail Eorpaigh:1. Cuirfidh Rialtas na Danmhairge a sheasamh in iúl don Chomhairle maidir lena bheith rannpháirteach sa tríú céim sula ndéanfaidh an Chomhairle a measúnú i gcomhréir le hAirteagal 121(2) den Chonradh seo.2. I gcás go gcuirfidh an Danmhairg in iúl nach mbeidh sí rannpháirteach sa tríú céim, beidh maolú ag an Danmhairg. Is é éifeacht an mhaolaithe go mbeidh airteagail uile agus forálacha uile an Chonartha seo agus Reacht CEBC a dhéanann tagairt do mhaolú infheidhme ar an Danmhairg.3. Sa chás sin, ní áireofar an Danmhairg ar thromlach na mBallstát a chomhallann na coinníollacha is gá dá dtagraítear sa dara fleasc d'Airteagal 121(2) agus sa chéad fhleasc d'Airteagal 121(3) den Chonradh seo.4. Maidir leis an maolú a aisghairm, ní thionscnófar an nós imeachta dá dtagraítear in Airteagal 122(2) ach amháin arna iarraidh sin don Danmhairg.5. I gcás stádas an mhaolaithe a aisghairm, ní bheidh forálacha an Phrótacail seo infheidhme a thuilleadh.--------------------------------------------------


type: wikipedia

text:
1208. aasta
 Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
 Aastakümned: 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad - 1200. aastad - 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad
 Aastad: 1203 1204 1205 1206 1207 - 1208 - 1209 1210 1211 1212 1213 1236
 Sündmused maailmas
 liikus Lätist Ugandisse vaenuvägi
 Sündmused Eestis
 Ristisõdijad tegid esimese retke Eestisse.
 Algas muistne Eesti vabadusvõitlus
 Sündinud
 ...
 Surnud
 ...
 1208


text:
 Događaji
 11. veljače – nakon dvodnevne opsade, koju je pod zapovjedništvom ogulinskog pukovnika (kasnijeg general-bojnika) Daniela Peharnika pl. Hotkovića izvršila habsburška vojska, od turske okupacije oslobođen je Stari grad Drežnik, utvrda na Kordunu, te je vraćen u sastav Kraljevine Hrvatske
 Zagrebački biskup Maksimilijan Vrhovac ukinuo zagrebački obred u prvostolnici i uveo rimski obred.
 Rođenja
 22. siječnja – George Gordon Byron, engleski književnik († 1824.)
 22. veljače – Arthur Schopenhauer, njemački filozof († 1860.)
 20. travnja – Juraj Haulik, hrvatski kardinal i zagrebački nadbiskup († 1869.)
 10. svibnja – Augustin Jean Fresnel, francuski fizičar († 1827.)
 18. lipnja – Karl Sigismund Kunth, njemački botaničar, biolog i istraživač († 1850.)
 oko 9. listopada – Jožef Košič, slovenski pisac, pjesnik, etnolog, povjesničar, rimsko katolički svećenik, iz Mađarske. (†1867.)
 Smrti
 21. lipnja – Johann Georg Hamann – njemački filozof (* 1730.)
 2. kolovoza – Thomas Gainsborough, engleski slikar i grafičar (* 1727.)
 14. prosinca – Carl Philipp Emanuel Bach, njemački skladatelj i čembalist (* 1714.)
 Izvori
 Vanjske poveznice


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 Tärkeä oikeudellinen huomautus
 |
 52006PC0280
 Ehdotus: neuvoston päätös luvan antamisesta Yhdistyneelle kuningaskunnalle ottaa käyttöön jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun direktiivin 77/388/ETY 5 artiklan 6 kohdasta ja 11 artiklan A jakson 1 kohdan b alakohdasta poikkeava erityistoimenpide (Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen) /* KOM/2006/0280 lopull. */
 [pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 08.06.2006KOM(2006) 280 lopullinenEhdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSluvan antamisesta Yhdistyneelle kuningaskunnalle ottaa käyttöön jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun direktiivin 77/388/ETY 5 artiklan 6 kohdasta ja 11 artiklan A jakson 1 kohdan b alakohdasta poikkeava erityistoimenpide(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)(komission esittämä)PERUSTELUTEHDOTUKSEN TAUSTA |110 | Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta – yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste – 17. toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY 27 artiklan 1 kohdan nojalla neuvosto voi yksimielisesti komission ehdotuksesta antaa jäsenvaltiolle luvan ottaa käyttöön kyseisestä direktiivistä poikkeavia erityistoimenpiteitä veronkannon yksinkertaistamiseksi. Komission pääsihteeristön 7. huhtikuuta 2005 vastaanottamalla kirjeellä Yhdistynyt kuningaskunta pyysi lupaa korvata voimassa olevan poikkeavan toimenpiteen, jota sovelletaan laskettaessa osittain yksityiskäytössä olevien yritysautojen polttoainemenoista kannettavaa alv:tä. Komissio antoi direktiivin 77/388/ETY 27 artiklan 2 kohdan mukaisesti Yhdistyneen kuningaskunnan pyynnön tiedoksi muille jäsenvaltioille 26. lokakuuta 2005 päivätyllä kirjeellä. Komissio ilmoitti 27. lokakuuta 2005 päivätyllä kirjeellä Yhdistyneelle kuningaskunnalle, että sillä on kaikki pyynnön arvioimiseen tarpeellisiksi katsomansa tiedot. |120 | Yleistä Yhdistynyt kuningaskunta sai vuonna 1986 luvan soveltaa vakiokantajärjestelmää määritettäessä yritysautojen yksityiskäytöstä aiheutuviin polttoainemenoihin sovellettavaa alv:tä (Neuvoston päätös 86/356/ETY). Järjestelmän mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta antoi aluksi luvan tehdä täyden alv-vähennyksen yritysautojen polttoaineostoista. Tämän perusteella alv kannettiin auton yksityiskäyttöön liittyvistä polttoainemenoista. Yritysautojen yksityiskäyttöön liittyvän polttoaineen keskimääräinen kokonaishinta laskettiin makrotaloudellisin perustein ja tämän jälkeen sitä verotettiin ajoneuvon moottorin iskutilavuuteen ja polttoainetyyppiin perustuvan asteikon mukaisesti. Keskihintaa tarkistettiin vuosittain keskimääräisten polttoainekustannusten muutosten perusteella. Tämä yksinkertaisti järjestelmää niin veroviranomaisten kuin veronmaksajien kannalta. Veronmaksajien ei tarvinnut enää pitää tarkkaa kirjaa ajamistaan kilometrimääristä. Huomautettakoon, että järjestelmä oli veronmaksajille vapaaehtoinen, sillä he saattoivat halutessaan noudattaa tavanomaisia alv-sääntöjä ja kirjanpitoa koskevia velvoitteitaan. Yhdistynyt kuningaskunta aikoo nyt muuttaa järjestelmää. Perusperiaatteet säilyvät samoina, mutta uuteen ehdotettuun järjestelmään sisältyy veroasteikko, joka perustuu ajoneuvon CO2-päästöihin. Koska CO2-päästöjen ja polttoaineen kulutuksen välillä on suora yhteys, olisi yksityisautoilussa käytetystä polttoaineesta maksattava sitä suurempi alv mitä suuremmat CO2-päästöt ja polttoaineen kulutus ovat. Komissio ymmärtää, että Yhdistynyt kuningaskunta on pystynyt olemassa olevan järjestelyn ansiosta yksinkertaistamaan veronkantoa vuosien mittaan ja, että uudella järjestelmällä, joka on edelleen vapaaehtoinen veronmaksajille, on vastaava vaikutus. Yhdistynyt kuningaskunta on myös selittänyt, että CO2-päästöihin perustuvat useammat veroluokat kuvastavat paremmin yksityistä kulutusta kuin olemassa olevat moottorin kokoon ja polttoainetyyppeihin perustuvat veroluokat. Sen vuoksi komissio katsoo, että Yhdistyneelle kuningaskunnalle voidaan antaa lupa soveltaa muutettua erityistoimenpidettä. Tästä syystä neuvoston päätös 86/356/ETY on kumottava. Kitkattoman siirtymisen varmistamiseksi päätös olisi kuitenkin kumottava vasta 30. huhtikuuta 2007 ja joka tapauksessa viimeistään asiaa koskevien kansallisten toimenpiteiden tullessa voimaan. |130 | Voimassa olevat säännökset Neuvoston päätös 86/356/ETY, tehty 21 päivänä heinäkuuta 1986, luvan antamisesta Yhdistyneelle kuningaskunnalle soveltaa vakiokantaa yritysautojen polttoainemenoista kannettavaan vähennyskelvottomaan arvonlisäveroon. |140 | Johdonmukaisuus unionin muiden politiikkojen ja tavoitteiden kanssa Ei sovelleta. |ASIANOMAISTEN OSAPUOLTEN KUULEMINEN JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI |Asianomaisten kuuleminen |219 | Ei aiheellinen. |Asiantuntijalausunnot |229 | Ulkopuolisia asiantuntijoita ei tarvittu. |230 | Vaikutusten arviointi Ehdotettu päätös liittyy yritysautojen polttoaineesta Yhdistyneessä kuningaskunnassa kannettavaa alv:tä koskeviin yksinkertaistamistoimenpiteisiin, minkä vuoksi sillä saattaa olla positiivisia taloudellisia vaikutuksia. Vaikutukset ovat joka tapauksessa vähäiset poikkeuksen soveltamisalan kapeuden vuoksi. |EHDOTUKSEN OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT |305 | Tiivistelmä ehdotetuista toimista Yhdistyneelle kuningaskunnalle annetaan lupa poiketa kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY 5 artiklan 6 kohdasta ja 11 artiklan A jakson 1 kohdan b alakohdasta, jotta se voi soveltaa erityistoimenpiteitä määritettäessä yksityiskäytössä olevien yritysautojen polttoainemenoista kannettavaa alv:tä CO2-päästöjen perusteella. |310 | Oikeusperusta Jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta – yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste – 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY 27 artiklan 1 kohta. |329 | Toissijaisuusperiaate Ehdotus kuuluu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. Tämän vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta. |Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä: |331 | Päätös koskee jäsenvaltiolle sen omasta pyynnöstä annettavaa lupaa eikä siihen liity velvollisuuksia. |332 | Koska poikkeuksen soveltamisala on rajoitettu, erityistoimenpide on tavoitteeseensa nähden oikeasuhteinen. |Säädöslajin valinta |341 | Ehdotettu säädöslaji: muu. |342 | Muut vaihtoehdot eivät soveltuisi seuraavasta syystä: Jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY 27 artiklan mukaan neuvosto voi yksimielisesti komission ehdotuksesta antaa luvan ottaa käyttöön yhteisistä arvonlisäverosäännöistä poikkeavia toimenpiteitä. Neuvoston päätös on ainoa soveltuva säädöslaji, koska se voidaan kohdistaa yksittäiselle jäsenvaltiolle. |TALOUSARVIOVAIKUTUKSET |409 | Ehdotuksella ei ole vaikutusta yhteisön talousarvioon. |LISÄTIETOJA |520 | Voimassa olevan sääntelyn kumoaminen Ehdotuksen hyväksymisen seurauksena kumotaan voimassa olevaa lainsäädäntöä. |Tarkastelu-/tarkistus-/raukeamislauseke |533 | Ehdotus sisältää raukeamislausekkeen. |E-4145 |1. Ehdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSluvan antamisesta Yhdistyneelle kuningaskunnalle ottaa käyttöön jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun direktiivin 77/388/ETY 5 artiklan 6 kohdasta ja 11 artiklan A jakson 1 kohdan b alakohdasta poikkeava erityistoimenpide(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta – yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste – 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY[1] ja erityisesti sen 27 artiklan 1 kohdan,ottaa huomioon komission ehdotuksen[2],sekä katsoo seuraavaa:(1) Komission pääsihteeristön 7 päivänä huhtikuuta 2005 vastaanottamalla kirjeellä Yhdistynyt kuningaskunta pyysi lupaa poiketa direktiivin 77/388/ETY 5 artiklan 6 kohdasta ja 11 artiklan A jakson 1 kohdan b alakohdasta.(2) Komissio antoi direktiivin 77/388/ETY 27 artiklan 2 kohdan mukaisesti Yhdistyneen kuningaskunnan pyynnön tiedoksi muille jäsenvaltioille 26 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä kirjeellä. Komissio ilmoitti 27 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä kirjeellä Yhdistyneelle kuningaskunnalle, että sillä on kaikki pyynnön arvioimiseen tarpeellisiksi katsomansa tiedot.(3) Yhdistynyt kuningaskunta haluaa korvata luvan antamisesta Yhdistyneelle kuningaskunnalle soveltaa vakiokantaa yritysautojen polttoainemenoista kannettavaan vähennyskelvottomaan arvonlisäveroon 21 päivänä heinäkuuta 1986 tehdyssä neuvoston päätöksessä 86/356/ETY[3] säädetyn poikkeuksen, jolla annettiin lupa soveltaa erityisiä yksinkertaistamistoimenpiteitä määritettäessä vakiokannan mukaan osittain yksityiskäytössä olevien yritysautojen polttoainemenoista kannettavaa arvonlisäveroa (alv). Menettelyn ansiosta verovelvollisten ei tarvitse pitää tarkkaa kirjaa ajamistaan kilometrimääristä, jotta kunkin auton osalta voitaisiin laskea tarkasti yksityis- ja yrityskäyttöön liittyvä alv. Tämän järjestelmän tavoin ehdotettu uusi järjestelmä on vapaaehtoinen verovelvollisille.(4) Nykyinen järjestelmä perustuu käytettyyn polttoainetyyppiin ja auton moottorin kokoon. Yhdistynyt kuningaskunta haluaa muuttaa järjestelmää ja ottaa sen perustaksi auton hiilidioksidipäästöjen (CO2) määrän, koska päästöt ja polttoaineen kulutus korreloivat sekä suhteessa toisiinsa että suhteessa polttoainemenoihin. Tämä tarkoittaa sitä, että CO2-päästöihin perustuvalla vakiokantajärjestelmällä saavutetaan sama tavoite verotettaessa yksityisautoilussa käytetystä polttoaineesta yritykselle aiheutuvia menoja. Samaan aikaan Yhdistynyt kuningaskunta toivoo myös pystyvänsä määrittämään tarkemmin yksityisestä kulutuksesta kannettavan veron lisäämällä ja tällä tavoin tarkentamalla veroluokkia suhteessa olemassa oleviin veroluokkiin.(5) Yhdistynyt kuningaskunta on pystynyt järjestelyn ansiosta yksinkertaistamaan yritysautojen polttoainemenoihin liittyvää veronkantoa ja CO2-päästöihin perustuvalla ehdotetulla järjestelmällä on vastaava vaikutus. Uuden järjestelmän pitäisi antaa selvempi kuva yksityisestä kulutuksesta.(6) Luvan voimassaoloa olisi rajoitettava ajallisesti, jotta saatujen kokemusten perusteella voidaan arvioida, onko poikkeuksen voimassaolo edelleen oikeutettu.(7) Päätös 86/356/ETY olisi kumottava tietyn ajan kuluessa ja joka tapauksessa uuden erityistoimenpiteen käyttöönotosta annettujen kansallisten säännösten tullessa voimaan, jotta voidaan välttää tilanne, jossa molempia järjestelmiä koskevat luvat ovat voimassa samaan aikaan.(8) Yhdistyneen kuningaskunnan on toimitettava komissiolle uuden erityistoimenpiteen käyttöottoa koskevat kansalliset säännökset heti niiden antamisen jälkeen ja varmistettava, ettei toimenpide tule voimaan ennen 30 päivää huhtikuuta 2007.(9) Tämä poikkeus ei vaikuta kielteisesti arvonlisäverosta saataviin yhteisöjen omiin varoihin,ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaDirektiivin 77/388/ETY 5 artiklan 6 kohdasta ja 11 artiklan A jakson 1 kohdan b alakohdasta poiketen Yhdistyneellä kuningaskunnalla on lupa 1 päivästä toukokuuta 2007 31 päivään joulukuuta 2015 vahvistaa vakiokannan mukaan yksityiskäytössä olevien yritysautojen polttoainemenoista kannettava arvonlisävero.2 artiklaEdellä 1 artiklassa tarkoitettu vero ilmoitetaan kiinteinä määrinä polttoaineen kulutusta kuvaavien ajoneuvotyypin CO2-päästöjen perusteella. Yhdistyneen kuningaskunnan on tarkistettava kiinteitä summia vuosittain keskimääräisten polttoainekustannusten muutosten perusteella.3 artiklaTällä päätöksellä käyttöönotettu järjestelmä on verovelvollisille vapaaehtoinen.4 artiklaKumotaan neuvoston päätös 86/356/ETY 30 päivänä huhtikuuta 2007.Yhdistyneen kuningaskunnan on toimitettava komissiolle 1 artiklassa tarkoitetut kansalliset säännökset heti niiden antamisen jälkeen.5 artiklaTämä päätös on osoitettu Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneelle kuningaskunnalle.Tehty Brysselissä [...]Neuvoston puolestaPuheenjohtaja [1] EYVL L 145, 13.6.1977, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 2006/18/EY (EYVL L 51, 22.2.2006, s. 12).[2] EYVL C [...], [...], s. [...].[3] EYVL L 212, 2.8.1986, s. 35.


text:
 28.2.2014
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 L 59/5
 ROZPORZĄDZENIE WYKONAWCZE RADY (UE) NR 190/2014
 z dnia 24 lutego 2014 r.
 zmieniające rozporządzenie wykonawcze (UE) nr 461/2013 nakładające ostateczne cło wyrównawcze na przywóz niektórych politereftalanów etylenu (PET) pochodzących z Indii w następstwie przeglądu wygaśnięcia na podstawie art. 18 rozporządzenia (WE) nr 597/2009
 RADA UNII EUROPEJSKIEJ,
 uwzględniając Traktat o funkcjonowaniu Unii Europejskiej,
 uwzględniając rozporządzenie Rady (WE) nr 597/2009 z dnia 11 czerwca 2009 r. w sprawie ochrony przed przywozem towarów subsydiowanych z krajów niebędących członkami Wspólnoty Europejskiej (1) („rozporządzenie podstawowe”), w szczególności jego art. 13,
 uwzględniając wniosek przedstawiony przez Komisję Europejską po konsultacji z Komitetem Doradczym,
 a także mając na uwadze, co następuje:
 A. WCZEŚNIEJSZA PROCEDURA
 (1)
 Rozporządzeniem (WE) nr 2603/2007 (2) Rada nałożyła środki wyrównawcze na przywóz folii z politereftalanu etylenu („PET”) pochodzących z Indii. W następstwie przeglądu wygaśnięcia środki te zostały ostatnio utrzymane rozporządzeniem wykonawczym Rady (UE) nr 461/2013 (3).
 (2)
 Rozporządzeniem (WE) nr 2604/2000 (4) Rada nałożyła środki antydumpingowe na przywóz PET pochodzącego z Indii. W następstwie przeglądu wygaśnięcia środki te zostały ostatnio utrzymane rozporządzeniem Rady (UE) nr 192/2007 (5). W dniu 24 lutego 2012 r. Komisja wszczęła kolejny przegląd wygaśnięcia. Decyzją wykonawczą 2013/226/UE (6) Rada odrzuciła wniosek Komisji dotyczący rozporządzenia wykonawczego Rady utrzymującego cło antydumpingowe na przywóz PET pochodzącego między innymi z Indii, co oznacza, że środki antydumpingowe wygasły.
 (3)
 W 2000 r. na mocy decyzji 2000/745/WE (7) Komisja przyjęła zobowiązania cenowe, które w związku z postępowaniem antydumpingowym i postępowaniem antysubsydyjnym zostały złożone między innymi przez przedsiębiorstwa indyjskie: Pearl Engineering Polymers Limited („Pearl”) i Reliance Industries Limited („Reliance”). W 2005 r. decyzją 2005/697/WE (8), Komisja przyjęła zobowiązanie od indyjskiego przedsiębiorstwa South Asean Petrochem Limited, które w wyniku połączenia zmieniło nazwę na Dhunseri Petrochem & Tea Limited („Dhunseri”) (9).
 B. WYCOFANIE ZOBOWIĄZAŃ I ZMIANA ROZPORZĄDZENIA WYKONAWCZEGO (UE) NR 461/2013
 (4)
 Decyzją wykonawczą 2014/109/UE (10) Komisja wycofała przyjęcie zobowiązań złożonych przez trzy indyjskie przedsiębiorstwa: Dhunseri, Reliance i Pearl. Należy zatem uchylić art. 1 ust. 4 oraz art. 2 rozporządzenia wykonawczego (UE) 461/2013 wraz z załącznikiem do tego rozporządzenia. Dlatego ostateczne cła wyrównawcze nałożone art. 1 ust. 2 rozporządzenia wykonawczego (UE) nr 461/2013 powinny zostać zastosowane do przywozu politereftalanów etylenu produkowanych przez przedsiębiorstwa Dhunseri, Reliance i Pearl (dodatkowy kod TARIC A585 dla Dhunseri, dodatkowy kod TARIC A181 dla Reliance i dodatkowy kod TARIC A182 dla Pearl),
 PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE:
 Artykuł 1
 1. Uchyla się art. 1 ust. 4 i art. 2 rozporządzenia wykonawczego (UE) nr 461/2013 oraz załącznik do tego rozporządzenia.
 2. Art. 1 ust. 5 rozporządzenia wykonawczego (UE) nr 461/2013 otrzymuje oznaczenie art. 1 ust. 4.
 3. Art. 3 rozporządzenia wykonawczego (UE) nr 461/2013 otrzymuje oznaczenie art. 2.
 Artykuł 2
 Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie następnego dnia po jego opublikowaniu w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej.
 Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich państwach członkowskich.
 Sporządzono w Brukseli dnia 24 lutego 2014 r.
 W imieniu Rady
 K. ARVANITOPOULOS
 Przewodniczący
 (1) Dz.U. L 188 z 18.7.2009, s. 93.
 (2) Rozporządzenie Rady (WE) nr 2603/2000 z dnia 27 listopada 2000 r. nakładające ostateczne cło wyrównawcze i stanowiące o ostatecznym poborze nałożonego cła tymczasowego na przywóz określonych rodzajów politereftalanu etylenu pochodzącego z Indii, Malezji i Tajlandii oraz kończące postępowanie antysubsydyjne w odniesieniu do przywozu określonych rodzajów politereftalanu etylenu pochodzącego z Indonezji, Republiki Korei oraz Tajwanu (Dz.U. L 301 z 30.11.2000, s. 1).
 (3) Rozporządzenie wykonawcze Rady (UE) nr 461/2013 z dnia 21 maja 2013 r. nakładające ostateczne cło wyrównawcze na przywóz niektórych politereftalanów etylenu (PET) pochodzących z Indii w następstwie przeglądu wygaśnięcia zgodnie z art. 18 rozporządzenia (WE) nr 597/2009 (Dz.U. L 137 z 23.5.2013, s. 1).
 (4) Rozporządzenie Rady (WE) nr 2604/2000 z dnia 27 listopada 2000 r. nakładające ostateczne cło antydumpingowe i stanowiące o ostatecznym pobraniu tymczasowego cła nałożonego na przywóz niektórych tereftalatów polietylenu pochodzących z Indii, Indonezji, Malezji, Republiki Korei, Tajwanu i Tajlandii (Dz.U. L 301 z 30.11.2000, s. 21).
 (5) Rozporządzenie Rady (WE) nr 192/2007 z dnia 22 lutego 2007 r. nakładające ostateczne cło antydumpingowe na przywóz niektórych politereftalanów etylenu pochodzących z Indii, Indonezji, Malezji, Republiki Korei, Tajlandii i Tajwanu w następstwie przeglądu wygaśnięcia oraz częściowego przeglądu okresowego na mocy art. 11 ust. 2 i art. 11 ust. 3 rozporządzenia (WE) nr 384/96 (Dz.U. L 59 z 27.2.2007, s. 1).
 (6) Decyzja wykonawcza Rady 2013/226/UE z dnia 21 maja 2013 r. w sprawie odrzucenia wniosku dotyczącego rozporządzenia wykonawczego Rady nakładającego ostateczne cło antydumpingowe na przywóz niektórych politereftalanów etylenu pochodzących z Indii, Tajwanu i Tajlandii w następstwie przeglądu wygaśnięcia zgodnie z art. 11 ust. 2 rozporządzenia (WE) nr 1225/2009 oraz kończącego przegląd wygaśnięcia dotyczącego przywozu niektórych politereftalanów etylenu pochodzących z Indonezji i Malezji, w zakresie, w jakim wniosek ten nałożyłby ostateczne cło antydumpingowe na przywóz niektórych politereftalanów etylenu pochodzących z Indii, Tajwanu i Tajlandii (Dz.U. L 136 z 23.5.2013, s. 12).
 (7) Decyzja 2000/745/WE z dnia 29 listopada 2000 r. przyjmująca zobowiązania złożone w związku z postępowaniami antydumpingowym i antysubsydyjnym dotyczącymi przywozu niektórych politereftalanów etylenu (PET) pochodzących z Indii, Indonezji, Malezji, Republiki Korei, Tajwanu i Tajlandii (Dz.U. L 301 z 30.11.2000, s. 88).
 (8) Decyzja Komisji 2005/697/WE z dnia 12 września 2005 r. zmieniająca decyzję 2000/745/WE przyjmującą zobowiązania złożone w związku z postępowaniem antydumpingowym i antysubsydyjnym, które dotyczą przywozu politereftalanu etylenu (PET) pochodzącego między innymi z Indii (Dz.U. L 266 z 11.10.2005, s. 62).
 (9) Zawiadomienie dotyczące obowiązujących środków wyrównawczych w odniesieniu do przywozu do Unii niektórych politereftalanów etylenu pochodzących z Indii: zmiana nazwy przedsiębiorstwa, któremu przyznana została indywidualna stawka cła wyrównawczego (Dz.U. C 335 z 11.12.2010, s. 7).
 (10) Decyzja wykonawcza Komisji 2014/109/UE z dnia 4 lutego 2014 r. uchylająca decyzję 2000/745/WE przyjmującą zobowiązania złożone w związku z postępowaniami antydumpingowym i antysubsydyjnym dotyczącymi przywozu politereftalanu etylenu (PET) pochodzącego między innymi z Indii. (Zob. s. 35 niniejszego Dziennika Urzędowego).


type: contracts

text:
 Avis juridique important
 |
 21995A0426(08)
 Συμφωνία υπό μορφή ανταλλαγής επιστολών μεταξύ της Ευρωπαϊκής Κοινότητας και της Δημοκρατίας της Εσθονίας για την τροποποίηση του πρωτοκόλλου αριθ. 1 για το εμπόριο κλωστοϋφαντουργικών προϊόντων και ειδών ένδυσης της συμφωνίας ελευθέρων συναλλαγών μεταξύ της Ευρωπαϊκής Κοινότητας και της Δημοκρατίας της Εσθονίας, που υπεγράφη στις 18 Ιουλίου 1994, προκειμένου να ληφθεί υπόψη η προσχώρηση της Δημοκρατίας της Αυστρίας, της Δημοκρατίας της Φινλανδίας και του Βασιλείου της Σουηδίας στην Ευρωπαϊκή Ένωση - Ανταλλαγή διακοινώσεων ανεπίσημη μετάφραση
 Επίσημη Εφημερίδα αριθ. L 094 της 26/04/1995 σ. 0151 - 0154
 AGREEMENT in the form of an exchange of letters between the European Community and the Republic of Estonia amending Protocol 1 on trade in textile and clothing products to the Agreement on free trade and trade-related matters between the Republic of Estonia and the European Community, signed on 18 July 1994, to take into account the expected accession of the Republic of Austria, the Republic of Finland and the Kingdom of Sweden to the European UnionLetter from the Council of the European Union Sir,1. I have the honour to refer to Protocol 1 on trade in textile and clothing products to the Agreement on free trade and trade-related matters between the Republic of Estonia and the European Community, signed on 18 July 1994.2. In order to take into account the expected accession of the Republic of Austria, the Republic of Finland and the Kingdom of Sweden to the European Union on 1 January 1995, the European Community considers that the following amendment should be made to Protocol 1 on trade in textile and clothing products to the Agreement on free trade and trade-related matters between the Republic of Estonia and the European Community.2.1. Article 14, paragraph 2, subparagraph 2, second indent of Appendix A, Title IV, should be amended as follows:'- two letters identifying the intended Member State of customs clearance as follows:AT = AustriaBL = BeneluxDE = Federal Republic of GermanyDK = DenmarkEL = GreeceES = SpainFI = FinlandFR = FranceGB = United KingdomIE = IrelandIT = ItalyPT = PortugalSE = Sweden`2.2. Should one or more acceding countries not join the European Union the respective amendment mentioned under point 2.1 shall not enter into force.3. I should be obliged if you could kindly confirm the acceptance of your Government of the foregoing. Should this be the case, this Agreement in the form of an exchange of letters shall enter into force on the first day of the month following the day on which the Parties have notified each other that the legal procedures necessary to this end have been completed. In the meantime, it shall be applied provisionally from 1 January 1995 on the conditions to be specified in an exchange of notes (see Appendix I).Please accept, Sir, the assurance of my highest consideration.For the Council of the European UnionAppendix I Exchange of notes The Directorate-General for External Economic Relations of the Commission of the European Communities presents its compliments to the Mission of the Republic of Estonia to the European Communities and has the honour to refer to Protocol 1 on trade in textile and clothing products to the Agreement on free trade and trade-related matters between the Republic of Estonia and the European Community, signed on 18 July 1994, as amended by the exchange of letters initialled on 15 December 1994.The Directorate-General wishes to inform the Mission that whilst awaiting the completion of the necessary procedures for the conclusion and coming into force of the amended Protocol 1, the European Community is prepared to allow the provisions of the Agreement to apply de facto from 1 January 1995. This is on the understanding that either Party may at any time terminate this de facto application of the amended Protocol 1, provided that at least six months notice is given.The Directorate-General for External Economic Relations would be grateful if the Mission would confirm its agreement to the foregoing.The Directorate-General for External Economic Relations of the Commission of the European Communities avails itself of this opportunity to renew to the Mission of the Republic of Estonia to the European Communities the assurance of its highest consideration.The Mission of the Republic of Estonia to the European Communities presents its compliments to the Directorate-General for External Economic Relations of the Commission of the European Communities and has the honour to refer to the note of the Directorate-General of (date of note verbale) regarding Protocol 1 on trade in textile and clothing products to the Agreement on free trade and trade-related matters between the Republic of Estonia and the European Community, signed on 18 July 1994 as amended by the exchange of letters initialled on 15 December 1994.The Mission of the Republic of Estonia to the European Communities wishes to confirm to the Directorate-General that whilst awaiting the completion of the necessary procedures for the conclusion and coming into force of the amended Protocol 1, the Government of the Republic of Estonia is prepared to allow the provisions of the Agreement to apply de facto from 1 January 1995. This is on the understanding that either Party may at any time terminate this de facto application of the amended Protocol 1, provided that at least six months notice is given.The Mission of the Republic of Estonia to the European Communities avails itself of this opportunity to renew to the Directorate-General for External Economic Relations of the Commission of the European Communities the assurance of its highest consideration.Letter from the Government of the Republic of Estonia Sir,I have the honour to acknowledge receipt of your letter of . . . which reads as follows:'Sir,1. I have the honour to refer to Protocol 1 on trade in textile and clothing products to the Agreement on free trade and trade-related matters between the Republic of Estonia and the European Community, signed on 18 July 1994.2. In order to take into account the expected accession of the Republic of Austria, the Republic of Finland and the Kingdom of Sweden to the European Union on 1 January 1995, the European Community considers that the following amendment should be made to Protocol 1 on trade in textile and clothing products to the Agreement on free trade and trade-related matters between the Republic of Estonia and the European Community.2.1. Article 14, paragraph 2, subparagraph 2, second indent of Appendix A, Title IV, should be amended as follows:"- two letters identifying the intended Member State of customs clearance as follows:AT = AustriaBL = BeneluxDE = Federal Republic of GermanyDK = DenmarkEL = GreeceES = SpainFI = FinlandFR = FranceGB = United KingdomIE = IrelandIT = ItalyPT = PortugalSE = Sweden"2.2. Should one or more acceding countries not join the European Union the respective amendment mentioned under point 2.1 shall not enter into force.3. I should be obliged if you could kindly confirm the acceptance of your Government of the foregoing. Should this be the case, this Agreement in the form of an exchange of letters shall enter into force on the first day of the month following the day on which the Parties have notified each other that the legal procedures necessary to this end have been completed. In the meantime, it shall be applied provisionally from 1 January 1995 on the conditions to be specified in an exchange of notes (see Appendix I).Please accept, Sir, the assurance of my highest consideration.`I have the honour to confirm that my Government is in agreement with the contents of your letterPlease accept, Sir, the assurance of my highest consideration.For the Government of the Republic of EstoniaAppendix I Exchange of notes The Directorate-General for External Economic Relations of the Commission of the European Communities presents its compliments to the Mission of the Republic of Estonia to the European Communities and has the honour to refer to Protocol 1 on trade in textile and clothing products to the Agreement on free trade and trade-related matters between the Republic of Estonia and the European Community, signed on 18 July 1994, as amended by the exchange of letters initialled on 15 December 1994.The Directorate-General wishes to inform the Mission that whilst awaiting the completion of the necessary procedures for the conclusion and coming into force of the amended Protocol 1, the European Community is prepared to allow the provisions of the Agreement to apply de facto from 1 January 1995. This is on the understanding that either Party may at any time terminate this de facto application of the amended Protocol 1, provided that at least six months notice is given.The Directorate-General for External Economic Relations would be grateful if the Mission would confirm its agreement to the foregoing.The Directorate-General for External Economic Relations of the Commission of the European Communities avails itself of this opportunity to renew to the Mission of the Republic of Estonia to the European Communities the assurance of its highest consideration.The Mission of the Republic of Estonia to the European Communities presents its compliments to the Directorate-General for External Economic Relations of the Commission of the European Communities and has the honour to refer to the note of the Directorate-General of (date of note verbale) regarding Protocol 1 on trade in textile and clothing products to the Agreement on free trade and trade-related matters between the Republic of Estonia and the European Community, signed on 18 July 1994 as amended by the exchange of letters initialled on 15 December 1994.The Mission of the Republic of Estonia to the European Communities wishes to confirm to the Directorate-General that whilst awaiting the completion of the necessary procedures for the conclusion and coming into force of the amended Protocol 1, the Government of the Republic of Estonia is prepared to allow the provisions of the Agreement to apply de facto from 1 January 1995. This is on the understanding that either Party may at any time terminate this de facto application of the amended Protocol 1, provided that at least six months notice is given.The Mission of the Republic of Estonia to the European Communities avails itself of this opportunity to renew to the Directorate-General for External Economic Relations of the Commission of the European Communities the assurance of its highest consideration.


text:
 Avis juridique important
 |
 31995D0265
 95/265/CE, Euratom, CECA: Décision de la Commission, du 28 juin 1995, portant adaptation des coefficients correcteurs applicables à partir du 1er juin 1993 aux rémunérations des fonctionnaires des Communautés européennes affectés dans les pays hors de l'Union européenne
 Journal officiel n° L 163 du 14/07/1995 p. 0040 - 0041
 DÉCISION DE LA COMMISSION du 28 juin 1995 portant adaptation des coefficients correcteurs applicables à partir du 1er juin 1993 aux rémunérations des fonctionnaires des Communautés européennes affectés dans les pays hors de l'Union européenne (95/265/CE, Euratom, CECA) LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES,vu le traité instituant un Conseil unique et une Commission unique des Communautés européennes,vu le statut des fonctionnaires des Communautés européennes, fixé par le règlement (CEE, Euratom, CECA) n° 259/68 (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CECA, CE, Euratom) n° 3161/94 (2) et notamment l'article 13 deuxième alinéa de son annexe X,considérant que par le règlement (CECA, CE, Euratom) n° 2403/94 (3) du Conseil ont été fixés, en application de l'article 13 premier alinéa de l'annexe X du statut, les coefficients correcteurs dont sont affectées, à compter du 1er janvier 1993, les rémunérations payées, dans la monnaie de leur pays d'affectation, aux fonctionnaires affectés dans les pays hors de l'Union européenne;considérant que, au cours des derniers mois, la Commission a procédé à diverses adaptations de ces coefficients correcteurs (4), conformément à l'article 13 deuxième alinéa de l'annexe X du statut;considérant qu'il convient d'adapter, à compter du 1er juin 1993 certains de ces coefficients correcteurs, dès lors que, eu égard aux données statistiques en la possession de la Commission, la variation du coût de la vie, mesurée d'après le coefficient correcteur et le taux de change correspondant, s'est avérée, pour certains pays hors de l'Union européenne, supérieure à 5 % depuis leur dernière fixation ou adaptation,DÉCIDE:Article unique Avec effet au 1er juin 1993, les coefficients correcteurs applicables aux rémunérations des fonctionnaires affectés dans les pays hors de l'Union européenne, payées dans la monnaie du pays d'affectation, sont adaptés comme indiqué à l'annexe.Les taux de change utilisés pour le calcul de ces rémunérations sont ceux utilisés pour l'exécution du budget de l'Union européenne pour le mois qui précède la date de mise en application de la présente décision, c'est-à-dire mai 1993.Fait à Bruxelles, le 28 juin 1995.Par la CommissionHans VAN DEN BROEKMembre de la Commission(1) JO n° L 56 du 4. 3. 1968, p. 1.(2) JO n° L 335 du 23. 12. 1994, p. 1.(3) JO n° L 257 du 5. 10. 1994, p. 1.(4) JO n° L 228 du 9. 9. 1993, p. 39-48.ANNEXE >TABLE>


text:
Le château du Parc est situé sur la commune de Sancé en Saône-et-Loire, à flanc de pente.
 Description
 Les murailles extérieures, en partie conservées, décrivent un polygone irrégulier. Épaisses d'un mètre et hautes de six à sept mètres, elles étaient, jusqu'en 1835, entourées de larges fossés d'eau vive que franchissait un pont-levis.
 À l'intérieur de cette enceinte, à laquelle sont adossés divers communs, s'élève un donjon circulaire de 18 mètres de hauteur contre lequel s'appuie, au nord, l'ancien corps de logis, lui-même flanqué d'une petite tour ronde. Le donjon comprend un rez-de-chaussée voûté dépourvu de toute ouverture, un étage voûté d'arêtes occupé par une chapelle éclairée par trois étroites baies à arc en lancette et un second étage relié au précédent par un escalier pratiqué dans l'épaisseur du mur, que ceinture à l'extérieur une rangée de consoles de pierre destinées à soutenir des hourds auxquels donnaient accès trois ouvertures circulaires. Le logis comporte lui-même un rez-de-chaussée pourvu d'une vaste cheminée et un étage avec plafond à poutres apparentes à la française, qu'une petite porte met en communication avec la chapelle. Les divers bâtiments, y compris le donjon, sont couverts de toits plats en tuiles creuses.
 L'ensemble paraît avoir été bâti au début du , puis remanié au et au .
 Le château est une propriété privée et ne se visite pas.
 Historique
 Les origines
 1231 : le premier titulaire connu du fief est Jean, panetier du comte de Mâcon
 1366 : Guy de Chevrier est seigneur du lieu
 Maison de Busseul
 1393 : Anne de Chevrier, fille du précédent, porte la seigneurie à Guillaume de Busseul
 : on trouve, successivement,
 Gabriel de Busseul, fils des précédents
 Girard de Busseul, fils du précédent
 Antoine de Busseul, fils du précédent
 Claudine de Busseul, fille du précédent
 Famille Mareschal
 vers 1500 : la précédente épouse Jacques Mareschal première moitié du : Françoise Mareschal, fille des précédents, leur succède
 Famille Mitte-Miolans de Chevrières
 1550 : Françoise Mareschal épouse Jean Mitte-Miolans de Chevrières, issu d'une famille du Forez
 À partir du milieu du
 1659 : Pierre Perrachon, seigneur de Senozan, personnage richissime, succède aux Mitte-Miolans; il abandonne le château à des régisseurs, ce que feront aussi ses successeurs
 1778 : Madeleine Olivier de Senozan', fille de Jean-François Olivier de Senozan, marquis de Viriville, épouse Archambaud-Joseph, comte de Talleyrand-Périgord, frère de Charles-Maurice de Talleyrand-Périgord
 milieu du : propriété de la famille de Lacretelle
 1917 : propriété de François Monterrat
 1948 : propriété de René Monterrat et Mélanie Rollet
 1969 : propriété de Suzanne Renoud-Grappin
 Armoiries
 Busseul : Fascé d'or et de sable de 6 pièces Olivier de Senozan: D'argent à un olivier de sinople ; écartelé de Grolée-Viriville Bibliographie
 Les environs de Mâcon'', de F. PERRAUD (1912)
 Voir aussi
 Mâconnais
 Liste des châteaux de Saône-et-Loire
 Notes et références
 Parc


text:
 23.3.2022
 HR
 Službeni list Europske unije
 L 95/63
 SPORAZUM
 između Europske unije i Republike Srbije o sudjelovanju Republike Srbije u Okvirnom programu Unije za istraživanja i inovacije Obzor Europa
 Europska komisija (dalje u tekstu „Komisija”), u ime Europske unije,
 s jedne strane,
 i
 Vlada Republike Srbije (dalje u tekstu „Srbija”),
 s druge strane,
 dalje u tekstu „stranke”,
 BUDUĆI DA se Okvirnim sporazumom između Europske zajednice i Srbije o općim načelima sudjelovanja Srbije u programima Zajednice (1) propisuje da se posebni uvjeti za sudjelovanje Srbije u svakom posebnom programu, posebno u pogledu financijskog doprinosa koji treba platiti, utvrđuju sporazumom u obliku memoranduma o razumijevanju (2) između Europske komisije i nadležnih tijela Srbije;
 BUDUĆI DA je Uredbom (EU) 2021/695 Europskog parlamenta i Vijeća (3) uspostavljen Unijin Okvirni program za istraživanja i inovacije Obzor Europa (dalje u tekstu „program Obzor Europa”);
 UZIMAJUĆI U OBZIR napore Europske unije da udruživanjem snaga s međunarodnim partnerima predvodi odgovor na globalne izazove u skladu s akcijskim planom za ljude, planet i blagostanje u okviru programa Ujedinjenih naroda „Promijeniti svijet: Program održivog razvoja do 2030.” i potvrđujući da su istraživanja i inovacije glavni pokretači i ključna sredstva za održivi rast koji se temelji na inovacijama te za gospodarsku konkurentnost i privlačnost;
 PRIZNAJUĆI opća načela kako su utvrđena u Uredbi (EU) 2021/695;
 POTVRĐUJUĆI ciljeve obnovljenog europskog istraživačkog prostora da se izgradi zajedničko znanstveno i tehnološko područje, stvori jedinstveno tržište za istraživanja i inovacije, potiču i olakšaju suradnja među sveučilištima i razmjena najboljih praksi te privlačne istraživačke karijere, olakša prekogranična i međusektorska mobilnost istraživača, potiče slobodno kretanje znanstvenog znanja i inovacija, promiče poštovanje akademske slobode i slobode znanstvenog istraživanja, podupiru djelatnosti znanstvenog obrazovanja i znanstvene komunikacije i potiču konkurentnost i privlačnost gospodarstava koja sudjeluju te potvrđuju činjenicu da su pridružene zemlje ključni partneri u tom nastojanju;
 ISTIČUĆI ulogu europskih partnerstava u rješavanju nekih od gorućih problema Europe zajedničkim istraživačkim i inovacijskim inicijativama kojima se znatno pridonosi onim prioritetima Europske unije u području istraživanja i inovacija za koje su potrebne kritična masa i dugoročna vizija te ističući važnost sudjelovanja pridruženih zemalja u tim partnerstvima;
 UZIMAJUĆI U OBZIR da su se istraživanja i inovacije pokazali ključnima u regiji zapadnog Balkana za suradnju i financiranje zajedničkih istraživačkih i inovacijskih projekata koji omogućuju uzajamni pristup izvrsnosti, znanju, inovacijama, mrežama i istraživačkim resursima. Osigurali su dragocjene prilike za ljudski razvoj povećavajući izglede za uspjeh u pronalaženju zajedničkih rješenja za regionalne i globalne izazove;
 NASTOJEĆI uspostaviti obostrano povoljne uvjete kako bi se stvorila radna mjesta, ojačali i poduprli inovacijski ekosustavi stranaka pružanjem potpore poduzećima u inovacijama i razvoju na tržištima stranaka te olakšavajući prihvaćanje, uvođenje i dostupnost inovacija, uključujući aktivnosti izgradnje kapaciteta;
 PREPOZNAJUĆI da bi uzajamno sudjelovanje u programima istraživanja i inovacija trebalo donijeti obostranu korist; i pritom potvrđujući da stranke zadržavaju svoja prava na ograničavanje ili uvjetovanje sudjelovanja u svojim programima istraživanja i inovacija, među ostalim osobito za djelovanja koja se odnose na njihovu stratešku imovinu, interese, autonomiju ili sigurnost;
 UZIMAJUĆI U OBZIR zajedničke ciljeve, vrijednosti i snažnu povezanost stranaka u području istraživanja i inovacija, koja je u prošlosti uspostavljena sporazumima o pridruživanju i naknadnim okvirnim programima, te prepoznajući zajedničku želju stranaka da dodatno razviju, ojačaju, potaknu i prošire odnose i suradnju u tom području,
 SPORAZUMJELE SU SE KAKO SLIJEDI:
 Članak 1.
 Područje primjene pridruživanja
 1. Srbija kao pridružena zemlja daje doprinos i sudjeluje u svim dijelovima Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor Europa (program Obzor Europa) koji se navode u članku 4. Uredbe (EU) 2021/695 i koji se provode posebnim programom uspostavljenim Odlukom (EU) 2021/764 (4), u njihovim najnovijim verzijama, i financijskim doprinosom Europskom institutu za inovacije i tehnologiju.
 2. Uredba (EU) 2021/819 Europskog parlamenta i Vijeća (5) i Odluka (EU) br. 2021/820 (6) primjenjuju se, u svojim najnovijim verzijama, na sudjelovanje srpskih pravnih subjekata u zajednicama znanja i inovacija.
 Članak 2.
 Uvjeti sudjelovanja u programu Obzor Europa
 1. Srbija sudjeluje u programu Obzor Europa u skladu s uvjetima utvrđenima u Okvirnom sporazumu između Europske zajednice i Srbije o općim načelima sudjelovanja Srbije u programima Zajednice, te u skladu s uvjetima utvrđenima u ovom Sporazumu, pravnim aktima iz članka 1. ovog Sporazuma te u svim drugim pravilima koja se odnose na provedbu programa Obzor Europa, u njihovim najnovijim verzijama.
 2. Ako nije drukčije predviđeno u uvjetima iz stavka 1. ovog članka, među ostalim u okviru provedbe članka 22. stavka 5. Uredbe (EU) 2021/695, pravni subjekti s poslovnim nastanom u Srbiji mogu sudjelovati u neizravnim djelovanjima programa Obzor Europa pod uvjetima koji su jednaki onima koji se primjenjuju na pravne subjekte s poslovnim nastanom u Europskoj uniji, uključujući poštovanje mjera ograničavanja Europske unije (7).
 3. Prije nego što odluči ispunjavaju li pravni subjekti s poslovnim nastanom u Srbiji uvjete za sudjelovanje u djelovanju koje se odnosi na stratešku imovinu, interese, autonomiju ili sigurnost Europske unije na temelju članka 22. stavka 5. Uredbe (EU) 2021/695, Komisija može zatražiti određene informacije ili jamstva, kao što su:
 a)
 informacije o tome je li se pravnim subjektima s poslovnim nastanom u Europskoj uniji odobrio, odnosno hoće li im se odobriti, uzajamni pristup postojećim i planiranim srpskim programima ili djelovanjima koji su istovrijedni predmetnom djelovanju programa Obzor Europa;
 b)
 informacije o tome ima li Srbija uspostavljen nacionalni mehanizam za provjeru ulaganja i jamstva da će nadležna tijela Srbije izvijestiti Komisiju te se s njome savjetovati o svim mogućim slučajevima u kojima su primjenom takvog mehanizma saznala za planirano strano ulaganje/preuzimanje koje će nad srpskim pravnim subjektom, koji je primio sredstva iz programa Obzor Europa u okviru djelovanja koja se odnose na stratešku imovinu, interese, autonomiju ili sigurnost Europske unije, provesti subjekt koji ima poslovni nastan izvan Srbije ili je pod kontrolom takvog subjekta, pod uvjetom da Komisija Srbiji dostavi popis relevantnih pravnih subjekata s poslovnim nastanom u Srbiji nakon što s njima potpiše sporazume o dodjeli bespovratnih sredstava; i
 c)
 jamstva da nijedan rezultat, tehnologija, usluga ni proizvod koje će subjekti s poslovnim nastanom u Srbiji razviti u okviru predmetnog djelovanja neće podlijegati ograničenjima na izvoz u države članice EU-a za vrijeme djelovanja i četiri godine nakon završetka djelovanja. Srbija će svake godine tijekom djelovanja i četiri godine nakon završetka djelovanja dostaviti ažurirani popis predmeta na koje se odnose nacionalna ograničenja izvoza.
 4. Pravni subjekti s poslovnim nastanom u Srbiji mogu sudjelovati u aktivnostima Zajedničkog istraživačkog centra (JRC) pod uvjetima koji su jednaki onima koji se primjenjuju na pravne subjekte s poslovnim nastanom u Europskoj uniji, osim ako su ograničenja nužna radi osiguravanja dosljednosti s opsegom sudjelovanja koji proizlazi iz provedbe stavaka 2. i 3. ovog članka.
 5. Ako Europska unija provodi program Obzor Europa primjenom članaka 185. i 187. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, Srbija i srpski pravni subjekti mogu sudjelovati u pravnim strukturama stvorenima na temelju tih odredbi u skladu s pravnim aktima Europske unije koji su u svrhu stvaranja tih pravnih struktura doneseni ili će biti doneseni.
 6. Predstavnici Srbije imaju pravo sudjelovati u odboru iz članka 14. Odluke (EU) 2021/764 kao promatrači, bez glasačkih prava i za točke koje se odnose na Srbiju.
 Predstavnici Srbije ne prisustvuju glasovanju tih odbora. Srbija će biti obaviještena o ishodu.
 Sudjelovanje iz ovog stavka odvija se na isti način kao i sudjelovanje predstavnika država članica Europske unije, uključujući postupke za primanje informacija i dokumentacije.
 7. Prava Srbije na zastupanje i sudjelovanje u Odboru za europski istraživački prostor i njegovim podskupinama prava su koja se primjenjuju na pridružene zemlje.
 8. Predstavnici Srbije imaju pravo sudjelovati u Vijeću guvernera JRC-a kao promatrači, bez glasačkih prava. Podložno tom uvjetu, takvo sudjelovanje podložno je istim pravilima i postupcima koji se primjenjuju na predstavnike država članica Europske unije, uključujući prava na riječ, primanje informacija i dokumentacije u vezi s pitanjem koje se odnosi na Srbiju.
 9. Srbija može sudjelovati u Konzorciju europskih istraživačkih infrastruktura (ERIC) u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 723/2009 (8) u njezinoj najnovijoj verziji i s pravnim aktom o osnivanju ERIC-a.
 10. Putne troškove i troškove boravka predstavnika i stručnjaka iz Srbije povezane s njihovim sudjelovanjem u ulozi promatrača u radu odbora iz članka 14. Odluke (EU) 2021/764 ili na drugim sastancima koji se odnose na provedbu programa Obzor Europa Europska unija nadoknađuje na istoj osnovi te u skladu s postupcima koji su na snazi za predstavnike država članica Europske unije.
 11. Stranke u okviru postojećih odredbi poduzimaju sve što je u njihovoj moći da olakšaju slobodno kretanje i boravak znanstvenika koji sudjeluju u aktivnostima iz ovog Sporazuma te prekogranični protok robe i usluga namijenjenih za te aktivnosti.
 12. Srbija poduzima sve potrebne mjere, prema potrebi, kako bi osigurala da su roba i usluge koje su kupljene u Srbiji ili uvezene u Srbiju, a djelomično ili u potpunosti financirane u skladu sa sporazumima o dodjeli bespovratnih sredstava i/ili ugovorima sklopljenima radi provedbe aktivnosti u skladu s ovim Sporazumom, oslobođene od carinskih pristojbi, uvoznih carina i drugih fiskalnih davanja, uključujući PDV, koji se primjenjuju u Srbiji.
 Članak 3.
 Financijski doprinos
 1. Sudjelovanje Srbije ili srpskih pravnih subjekata u programu Obzor Europa podliježe financijskom doprinosu Srbije tom programu i povezanim troškovima upravljanja i izvršenja te operativnim troškovima u okviru općeg proračuna Europske unije (dalje u tekstu „proračun Unije”).
 2. Financijski doprinos jest zbroj:
 a)
 operativnog doprinosa; i
 b)
 naknade za sudjelovanje.
 3. Financijski doprinos ima oblik godišnje naknade koja se plaća u dva obroka, najkasnije u svibnju i srpnju.
 4. Operativnim doprinosom pokrivaju se operativni rashodi i rashodi za potporu programu te se on u obliku odobrenih sredstava za preuzimanje obveza i odobrenih sredstava za plaćanje dodaje iznosima unesenima u proračun Unije koji je konačno donesen za program Obzor Europa, uključujući sva odobrena sredstva koja odgovaraju opozivima koji su ponovno stavljeni na raspolaganje u skladu s člankom 15. stavkom 3. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (9), u njezinoj najnovijoj verziji (dalje u tekstu „Financijska uredba”), i uvećana za vanjske namjenske prihode koji ne proizlaze iz financijskih doprinosa drugih donatora programu Obzor Europa (10).
 Za vanjski namjenski prihod dodijeljen programu Obzor Europa u skladu s člankom 3. stavkom 1. Uredbe Vijeća (EU) 2020/2094 o uspostavi Instrumenta Europske unije za oporavak radi potpore oporavku nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 (11) to uvećanje odgovara godišnjim odobrenim sredstvima navedenima u dokumentima priloženima nacrtu proračuna u vezi s programom Obzor Europa.
 5. Početni operativni doprinos temelji se na ključu za uplatu doprinosa koji se definira kao omjer bruto domaćeg proizvoda (BDP) Srbije po tržišnim cijenama i BDP-a Europske unije po tržišnim cijenama. BDP-e po tržišnim cijenama koji se trebaju primjenjivati utvrđuju posebne službe Komisije na temelju najnovijih statističkih podataka dostupnih za izračun proračuna u godini prije godine u kojoj se mora platiti godišnja naknada. Odstupajući od toga, početni operativi doprinos za 2021. temelji se na BDP-u za 2019. po tržišnim cijenama. Prilagodbe ključa za uplatu doprinosa utvrđene su u Prilogu I.
 6. Početni operativni doprinos izračunava se primjenom ključa za uplatu doprinosa, kako je prilagođen, na početna odobrena sredstva za preuzimanje obveza unesena u proračun Europske unije koji je konačno donesen za primjenjivu godinu za financiranje programa Obzor Europa, uvećana u skladu sa stavkom 4. ovog članka.
 7. Naknada za sudjelovanje iznosi 4 % godišnjeg početnog operativnog doprinosa izračunatog u skladu sa stavcima 5. i 6. ovog članka te se uvodi postupno kako je utvrđeno u Prilogu I. Naknada za sudjelovanje ne podliježe naknadnim prilagodbama ni ispravcima.
 8. Početni operativni doprinos za godinu N može se retroaktivno prilagoditi naviše ili naniže u sljedećoj godini ili sljedećim godinama na temelju proračunskih obveza preuzetih za odobrena sredstva za tu godinu N, uvećana u skladu sa stavkom 4. ovog članka, na temelju njihova izvršenja putem pravnih obveza i na temelju njihova opoziva. Detaljne odredbe o provedbi ovog članka navedene su u Prilogu I.
 9. Europska unija Srbiji dostavlja informacije o njezinu financijskom sudjelovanju, kako su sadržane u proračunskim i računovodstvenim informacijama te informacijama o uspješnosti i evaluaciji dostavljenima proračunskim tijelima Europske unije i njezinim tijelima nadležnima za davanje razrješnice u vezi s programom Obzor Europa. Te se informacije dostavljaju uzimajući u obzir pravila Europske unije i Srbije o povjerljivosti i zaštiti podataka te se njima ne dovode u pitanje informacije na koje Srbija ima pravo na temelju Priloga III.
 10. Svi doprinosi Srbije ili plaćanja Europske unije i izračun iznosa koje treba platiti ili primiti vrše se u eurima.
 Članak 4.
 Automatski mehanizam korekcije
 1. Automatski mehanizam korekcije početnog operativnog doprinosa Srbije za godinu N, kako je prilagođen na temelju članka 3. stavka 8., primjenjuje se i izračunava u godini N+2. Temelji se na uspješnosti Srbije i srpskih pravnih subjekata u dijelovima programa Obzor Europa koji se provode s pomoću konkurentnih bespovratnih sredstava koja se financiraju odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza iz godine N, uvećanima u skladu s člankom 3. stavkom 4.
 Iznos automatske korekcije izračunava se na temelju razlike između:
 a)
 početnih iznosa pravnih obveza u pogledu konkurentnih bespovratnih sredstava, koje su stvarno preuzete prema Srbiji ili srpskim pravnim subjektima i koje se financiraju odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza za godinu N, uvećanima u skladu s člankom 3. stavkom 4.; i
 b)
 odgovarajućeg operativnog doprinosa koji je Srbija uplatila za godinu N, kako je prilagođen na temelju članka 3. stavka 8., isključujući troškove neintervencije koji se financiraju odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza za godinu N, uvećanima u skladu s člankom 3. stavkom 4.
 2. Ako iznos iz stavka 1., neovisno o tome je li pozitivan ili negativan, prelazi 8 % odgovarajućeg početnog operativnog doprinosa, kako je prilagođen na temelju članka 3. stavka 8., ispravlja se početni operativni doprinos Srbije za godinu N. Iznos koji Srbija duguje kao dodatni doprinos ili treba primiti kao smanjenje njezina doprinosa u okviru automatskog mehanizma korekcije jest iznos koji prelazi taj prag od 8 %. Iznos koji je manji od tog praga od 8 % neće se uzeti u obzir pri izračunu dodatnog doprinosa koji se duguje ili treba primiti.
 3. Detaljna pravila o automatskom mehanizmu korekcije utvrđena su u Prilogu I.
 Članak 5.
 Reciprocitet
 1. Pravni subjekti s poslovnim nastanom u Europskoj uniji mogu sudjelovati u srpskim programima i djelovanjima koji su istovrijedni programu Obzor Europa, u skladu sa zakonodavstvom Srbije.
 2. Neiscrpan popis istovrijednih srpskih programa i djelovanja navodi se u Prilogu II.
 3. Financiranje pravnih subjekata s poslovnim nastanom u Uniji koje provodi Srbija podliježe zakonodavstvu Srbije kojim se uređuje funkcioniranje istraživačkih i inovacijskih programa i djelovanja. Ako se financijska sredstva ne dodjeljuju, pravni subjekti s poslovnim nastanom u Uniji mogu sudjelovati s vlastitim sredstvima.
 Članak 6.
 Otvorena znanost
 Stranke u svojim programima i djelovanjima uzajamno promiču i potiču prakse otvorene znanosti u skladu s pravilima programa Obzor Europa i zakonodavstvom Srbije.
 Članak 7.
 Praćenje, evaluacija i izvješćivanje
 1. Ne dovodeći u pitanje odgovornosti Komisije, Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF) i Revizorskog suda Europske unije u pogledu praćenja i evaluacije programa Obzor Europa, sudjelovanje Srbije u programu kontinuirano se prati na temelju njezina partnerstva s Komisijom.
 2. Pravila o dobrom financijskom upravljanju, uključujući financijsku kontrolu, povrat sredstava i druge mjere protiv prijevara u vezi s financiranjem sredstvima Europske unije na temelju ovog Sporazuma utvrđena su u Prilogu III.
 Članak 8.
 Zajednički odbor EU-a i Srbije za istraživanje i inovacije
 1. Osniva se Zajednički odbor EU-a i Srbije za istraživanje i inovacije (dalje u tekstu „Zajednički odbor EU-a i Srbije”). Zadaće Zajedničkog odbora EU-a i Srbije uključuju:
 a)
 ocjenjivanje, evaluaciju i preispitivanje provedbe ovog Sporazuma, osobito:
 i.
 sudjelovanja i uspješnosti pravnih subjekata Srbije u programu Obzor Europa;
 ii.
 razine (uzajamne) otvorenosti pravnih subjekata s poslovnim nastanom na području svake stranke za sudjelovanje u programima i djelovanjima druge stranke;
 iii.
 provedbe mehanizma financijskog doprinosa i automatskog mehanizma korekcije u skladu s člancima 3. i 4.;
 iv.
 razmjene informacija i ispitivanja svih mogućih pitanja o iskorištavanju rezultata, uključujući prava intelektualnog vlasništva;
 b)
 raspravu, na zahtjev bilo koje stranke, o ograničenjima koja stranke primjenjuju ili planiraju u smislu pristupa njihovim programima istraživanja i inovacija, među ostalim osobito za djelovanja koja se odnose na njihovu stratešku imovinu, interese, autonomiju ili sigurnost;
 c)
 ispitivanje kako poboljšati i razviti suradnju;
 d)
 zajedničku raspravu o budućem smjeru i prioritetima politika povezanih s istraživanjima i inovacijama te planiranju istraživanja od zajedničkog interesa; i
 e)
 razmjenu informacija, inter alia, o novom zakonodavstvu, odlukama ili nacionalnim programima istraživanja i inovacija koji su relevantni za provedbu ovog Sporazuma.
 2. Zajednički odbor EU-a i Srbije, koji čine predstavnici Europske unije i Srbije, donosi svoj Poslovnik.
 3. Zajednički odbor EU-a i Srbije može osnovati bilo koju stručnu radnu skupinu ili stručno savjetodavno tijelo na ad hoc osnovi koji mogu pružiti potporu u provedbi ovog Sporazuma.
 4. Zajednički odbor EU-a i Srbije sastaje se najmanje jednom godišnje i, kad god je to potrebno zbog posebnih okolnosti, na zahtjev bilo koje stranke. Europska unija i nacionalno tijelo Srbije izmjenjuju se kao organizator i domaćin tih sastanaka.
 5. Zajednički odbor EU-a i Srbije djeluje kontinuirano na temelju razmjene relevantnih informacija bilo kojim komunikacijskim sredstvima, osobito u vezi sa sudjelovanjem/uspješnosti pravnih subjekata Srbije. Zajednički odbor EU-a i Srbije osobito može obavljati svoje zadaće u pisanom obliku kad god je to potrebno.
 Članak 9.
 Završne odredbe
 1. Ovaj Sporazum stupa na snagu na dan kad stranke jedna drugu obavijeste o završetku unutarnjih postupaka potrebnih u tu svrhu.
 2. Ovaj Sporazum primjenjuje se od 1. siječnja 2021. Ostaje na snazi onoliko dugo koliko je potrebno da se završe svi projekti, djelovanja, aktivnosti ili njihovi dijelovi, koji se financiraju iz programa Obzor Europa, sve mjere koje su potrebne za zaštitu financijskih interesa Europske unije i sve financijske obveze koje proizlaze iz provedbe ovog Sporazuma između stranaka.
 3. Europska unija i Srbija mogu privremeno primjenjivati ovaj Sporazum u skladu sa svojim unutarnjim postupcima i zakonodavstvom. Privremena primjena počinje na dan kad stranke jedna drugu obavijeste o završetku unutarnjih postupaka potrebnih u tu svrhu.
 4. Ako Srbija obavijesti Komisiju, koja djeluje u ime Europske unije, da neće završiti svoje unutarnje postupke potrebne za stupanje na snagu ovog Sporazuma, ovaj se Sporazum prestaje privremeno primjenjivati na dan kad Komisija zaprimi tu obavijest te će se taj datum smatrati datumom prestanka u svrhu ovog Sporazuma.
 5. Europska unija može suspendirati primjenu ovog Sporazuma u slučaju djelomičnog ili potpunog neplaćanja financijskog doprinosa koji Srbija treba platiti na temelju ovog Sporazuma.
 U slučaju neplaćanja koje može znatno ugroziti provedbu programa Obzor Europa i upravljanje njime, Komisija šalje službenu opomenu. Ako se plaćanje ne izvrši u roku od 20 radnih dana nakon službene opomene, Komisija će obavijestiti Srbiju o suspenziji primjene ovog Sporazuma službenom obaviješću koja će stupiti na snagu 15 dana nakon što je Srbija zaprimi.
 Ako se primjena ovog Sporazuma suspendira, pravni subjekti s poslovnim nastanom u Srbiji ne ispunjavaju uvjete za sudjelovanje u postupcima dodjele koji još nisu završeni na dan stupanja na snagu suspenzije. Postupak dodjele smatra se završenim kad se preuzmu pravne obveze koje nastanu slijedom tog postupka.
 Suspenzija ne utječe na pravne obveze koje su s pravnim subjektima s poslovnim nastanom u Srbiji sklopljene prije stupanja na snagu te suspenzije. Ovaj se Sporazum nastavlja primjenjivati na takve pravne obveze.
 Europska unija bez odgode obavješćuje Srbiju nakon što primi cijeli iznos financijskog doprinosa koji se duguje. Suspenzija se ukida s trenutačnim učinkom nakon te obavijesti.
 Od dana ukidanja suspenzije pravni subjekti Srbije ponovno ispunjavaju uvjete u postupcima dodjele pokrenutima nakon tog datuma te postupcima dodjele pokrenutima prije tog datuma za koje nije istekao rok za podnošenje zahtjeva.
 6. Svaka stranka može u bilo kojem trenutku raskinuti ovaj Sporazum dostavom pisane obavijesti o namjeri njegova raskida. Ovaj se Sporazum u tom slučaju otkazuje tri kalendarska mjeseca nakon dostave te pisane obavijesti primatelju. Datum stupanja na snagu raskida jest datum raskida za potrebe ovog Sporazuma.
 7. Kad se ovaj Sporazum prestane privremeno primjenjivati u skladu sa stavkom 4. ovog članka ili se raskine u skladu sa stavkom 6. ovog članka, stranke su suglasne:
 (a)
 da se projekti, djelovanja, aktivnosti ili njihovi dijelovi, za koje su pravne obveze preuzete tijekom privremene primjene i/ili nakon stupanja na snagu ovog Sporazuma, a prije prestanka njegove primjene ili njegova raskida, nastavljaju do njihova završetka pod uvjetima utvrđenima ovim Sporazumom;
 (b)
 da se godišnji financijski doprinos za godinu N tijekom koje se ovaj Sporazum prestane privremeno primjenjivati ili se raskine plaća u cijelosti u skladu s člankom 3. Operativni doprinos za godinu N prilagođava se u skladu s člankom 3. stavkom 8. i ispravlja u skladu s člankom 4. ovog Sporazuma. Naknada za sudjelovanje za godinu N ne prilagođava niti se ispravlja;
 (c)
 da se nakon godine u kojoj se ovaj Sporazum prestane privremeno primjenjivati ili se raskine, početni operativni doprinosi plaćeni za godine u kojima se ovaj Sporazum primjenjivao prilagođavaju u skladu s člankom 3. stavkom 8. te se automatski ispravljaju u skladu s člankom 4. ovog Sporazuma. i
 Sve ostale posljedice otkazivanja ili prestanka privremene primjene ovog Sporazuma stranke rješavaju zajedničkom suglasnošću.
 8. Ovaj se Sporazum može izmijeniti jedino pisanim putem uz suglasnost stranaka. Stupanje na snagu izmjena odvijat će se prema istom postupku kao što je onaj koji se primjenjuje na stupanje na snagu ovog Sporazuma.
 9. Prilozi ovom Sporazumu njegov su sastavni dio.
 Ovaj Sporazum sastavljen je u dva izvornika na engleskom i srpskom jeziku, pri čemu je svaki od tih tekstova jednako vjerodostojan. U slučaju razlika u tumačenju prednost ima engleski tekst.
 Sastavljeno u Bruxellesu, dana 6. prosinca, i u Beogradu, dana 1. prosinca 2021.
 Za Komisiju, u ime Europske unije,
 Mariya GABRIEL
 Povjerenica za inovacije, istraživanje, kulturu, obrazovanje i mlade
 Za Vladu Republike Srbije,
 Branko RUŽIĆ
 Prvi potpredsjednik vlade i ministar obrazovanja, znanosti i tehnološkog razvoja
 (1) SL L 192, 22.7.2005., str. 29.
 (2) Ovaj Sporazum čini i ima jednake pravne učinke kao Memorandum o razumijevanju naveden u Okvirnom sporazumu između Europske zajednice i Srbije o općim načelima sudjelovanja Srbije u programima Zajednice.
 (3) Uredba (EU) 2021/695 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. travnja 2021. o uspostavi Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor Europa, o utvrđivanju pravila za sudjelovanje i širenje rezultata te o stavljanju izvan snage uredbi (EU) br. 1290/2013 i (EU) br. 1291/2013, SL L 170, 12.5.2021, str. 1.
 (4) Odluka Vijeća (EU) 2021/764 od 10. svibnja 2021. o uspostavi posebnog programa za provedbu Okvirnog programa za istraživanja i inovacije Obzor Europa te o stavljanju izvan snage Odluke 2013/743/EU (SL L 167 I, 12.5.2021., str. 1.).
 (5) Uredba (EU) 2021/819 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2021. o Europskom institutu za inovacije i tehnologiju (preinaka) (SL L 189, 28.5.2021., str. 61.).
 (6) Odluka (EU) 2021/820 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2021. o Strateškom inovacijskom programu Europskog instituta za inovacije i tehnologiju (EIT) za razdoblje 2021.–2027.: jačanje europskog inovacijskog talenta i kapaciteta te o stavljanju izvan snage Odluke br. 1312/2013/EU (SL L 189, 28.5.2021., str. 91.).
 (7) Mjere ograničavanja EU-a donose se u skladu s člankom 29. Ugovora o Europskoj uniji ili člankom 215. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.
 (8) Uredba Vijeća (EZ) br. 723/2009 od 25. lipnja 2009. o pravnom okviru Zajednice za Konzorcij europskih istraživačkih infrastruktura (ERIC) (SL L 206, 8.8.2009., str. 1.).
 (9) Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1).
 (10) To osobito uključuje sredstva iz Instrumenta Europske unije za oporavak koji je uspostavljen Uredbom Vijeća (EU) 2020/2094 od 14. prosinca 2020. o uspostavi Instrumenta Europske unije za oporavak radi potpore oporavku nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 (SL L 433 I, 22.12.2020., str. 23.).
 (11) SL L 433 I, 22.12.2020., str. 23.
 PRILOG I.
 Pravila o financijskom doprinosu Srbije programu Obzor Europa (2021.–2027.)
 I. Izračun financijskog doprinosa Srbije
 1.
 Financijski doprinos Srbije programu Obzor Europa utvrđuje se na godišnjoj razini proporcionalno i dodatno iznosu koji je svake godine u proračunu Unije dostupan za odobrena sredstva za preuzimanje obveza, koja su potrebna za upravljanje programom Obzor Europa, njegovo izvršenje i funkcioniranje, uvećana u skladu s člankom 3. stavkom 4. ovog Sporazuma.
 2.
 Naknada za sudjelovanje iz članka 3. stavka 7. ovog Sporazuma uvodi se postupno kako slijedi:
 —
 2021.: 0,5 %,
 —
 2022.: 1 %,
 —
 2023.: 1,5 %,
 —
 2024.: 2 %,
 —
 2025.: 2,5 %,
 —
 2026.: 3 %,
 —
 2027.: 4 %.
 3.
 U skladu s člankom 3. stavkom 5. ovog Sporazuma, početni operativni doprinos koji Srbija treba platiti za svoje sudjelovanje u programu Obzor Europa izračunat će se za odgovarajuće financijske godine primjenom prilagodbe ključa za uplatu doprinosa.
 Prilagodba ključa za uplatu doprinosa glasi:
 Contribution Key Adjusted = Contribution Key × Coefficient
 Koeficijent koji se upotrebljava za izračun prilagodbe ključa za uplatu doprinosa iznosi 0,45.
 4.
 U skladu s člankom 3. stavkom 8. ovog Sporazuma prva prilagodba koja se odnosi na izvršenje proračuna za godinu N provodi se u godini N+1 kad se početni operativni doprinos za godinu N prilagođava naviše ili naniže za iznos razlike između:
 a)
 prilagođenog doprinosa koji se izračunava primjenom prilagođenog ključa za uplatu doprinosa za godinu N na zbroj:
 i.
 iznosa proračunskih obveza preuzetih u pogledu odobrenih sredstava za preuzimanje obveza za godinu N u okviru izglasanog proračuna Europske unije te u pogledu odobrenih sredstava za preuzimanje obveza, koja odgovaraju opozivima te su ponovno stavljena na raspolaganje; i
 ii.
 svih odobrenih sredstava za preuzimanje obveza na temelju vanjskih namjenskih prihoda koji ne proizlaze iz financijskih doprinosa drugih donatora programu Obzor Europa, a koji su bili dostupni na kraju godine N (1). Kad je riječ o vanjskim namjenskim prihodima dodijeljenima programu Obzor Europa na temelju članka 3. stavka 1. Uredbe Vijeća (EU) 2020/2094 o uspostavi Instrumenta Europske unije za oporavak radi potpore oporavku nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 (2), za potrebe izračuna prilagođenog doprinosa upotrebljavaju se godišnji okvirni iznosi u okviru izrade programa VFO-a.
 b)
 i početnog operativnog doprinosa za godinu N.
 Počevši od godine N+2 i svake sljedeće godine sve dok se ne plate ili opozovu sve proračunske obveze koje se financiraju odobrenim sredstvima koja potječu iz godine N, uvećanima u skladu s člankom 3. stavkom 4. ovog Sporazuma, i najdulje tri godine nakon završetka programa Obzor Europa, Unija izračunava prilagodbu operativnog doprinosa za godinu N na način da operativni doprinos Srbije smanji za iznos dobiven primjenom prilagođenog ključa za uplatu doprinosa za godinu N na opozive koji se svake godine izvršavaju u pogledu obveza za godinu N koje se financiraju iz proračuna Unije ili iz opoziva koji su ponovno stavljeni na raspolaganje.
 Ako se otkažu iznosi koji potječu od vanjskih namjenskih prihoda za godinu N (kako bi se uključila odobrena sredstva za preuzimanje obveza i, kad je riječ o iznosima na temelju Uredbe Vijeća (EU) 2020/2094, godišnji okvirni iznosi u okviru izrade programa VFO-a) koji ne proizlaze iz financijskih doprinosa drugih donatora programu Obzor Europa, operativni doprinos Srbije smanjuje se za iznos dobiven primjenom prilagođenog ključa za uplatu doprinosa za godinu N na otkazani iznos.
 II. Automatska korekcija operativnog doprinosa Srbije
 1.
 Na izračun automatske korekcije iz članka 4. ovog Sporazuma primjenjuju se sljedeći uvjeti:
 a)
 „konkurentna bespovratna sredstva” znači bespovratna sredstva dodijeljena putem poziva na podnošenje prijedloga pri čemu se krajnji korisnici mogu utvrditi u trenutku izračuna automatske korekcije. To ne obuhvaća financijske potpore trećim stranama kako je definirano u članku 204. Financijske uredbe;
 b)
 ako je pravna obveza potpisana s konzorcijem, iznosi upotrijebljeni za utvrđivanje početnih iznosa pravne obveze kumulativni su iznosi dodijeljeni korisnicima koji su srpski subjekti u skladu s indikativnom raščlambom proračuna sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava;
 c)
 svi iznosi pravnih obveza koji odgovaraju konkurentnim bespovratnim sredstvima utvrđuju se primjenom elektroničkog sustava Europske komisije eCorda te se izdvajaju druge srijede u veljači u godini N+2;
 d)
 „troškovi neintervencije” znači troškovi programa koji nisu konkurentna bespovratna sredstva, uključujući rashode za potporu, administraciju pojedinih programa i druga djelovanja (3);
 e)
 iznosi dodijeljeni međunarodnim organizacijama kao pravnim subjektima koji su krajnji korisnici (4) smatraju se troškovima neintervencije.
 2.
 Mehanizam se primjenjuje kako slijedi:
 a)
 automatske korekcije za godinu N u vezi s izvršenjem odobrenih sredstava za preuzimanje obveza za godinu N, uvećanih u skladu s člankom 3. stavkom 4. ovog Sporazuma, primjenjuju se na temelju podataka o godini N i godini N+1 iz sustava eCorda iz točke II. stavka 1. točke (c) ovog Priloga u godini N+2 nakon što se na doprinos Srbije programu Obzor Europa primijene sve prilagodbe u skladu s člankom 3. stavkom 8. ovog Sporazuma. Razmatrani iznos bit će iznos konkurentnih bespovratnih sredstava za koja su podaci dostupni u trenutku izračuna korekcije.
 b)
 Počevši od godine N+2 pa do 2029. iznos automatske korekcije izračunava se za godinu N na temelju razlike između:
 i.
 ukupnog iznosa konkurentnih bespovratnih sredstava dodijeljenih Srbiji ili srpskim pravnim subjektima kao preuzete obveze za proračunska odobrena sredstva za godinu N; i
 ii.
 iznosa prilagođenog operativnog doprinosa Srbije za godinu N pomnoženog s omjerom između:
 A.
 iznosa konkurentnih bespovratnih sredstava za odobrena sredstva za preuzimanje obveza za godinu N, uvećana u skladu s člankom 3. stavkom 4. ovog Sporazuma; i
 B.
 ukupnih proračunskih odobrenih sredstava godinu N, uključujući troškove neintervencije.
 III. Plaćanje financijskog doprinosa Srbije, plaćanje prilagodbi operativnog doprinosa Srbije i plaćanje automatske korekcije koja se primjenjuje na operativni doprinos Srbije
 1.
 Komisija Srbiji što prije, a najkasnije prilikom izdavanja prvog poziva za osiguravanje sredstava za financijsku godinu, dostavlja sljedeće informacije:
 a.
 iznose odobrenih sredstava za preuzimanje obveza u proračunu Unije konačno donesenom za predmetnu godinu za proračunske linije koje pokrivaju sudjelovanje Srbije u programu Obzor Europa, po potrebi uvećanih u skladu s člankom 3. stavkom 4. ovog Sporazuma;
 b.
 iznos naknade za sudjelovanje iz članka 3. stavka 7. ovog Sporazuma;
 c.
 od godine N+1 provedbe programa Obzor Europa, izvršavanje odobrenih sredstava za preuzimanje obveza koje odgovara proračunskoj godini N, uvećanih u skladu s člankom 3. stavkom 4. ovog Sporazuma, i razinu opoziva;
 d.
 za dio programa Obzor Europa za koji su takve informacije potrebne radi izračuna automatske korekcije, razinu obveza preuzetih u korist srpskih pravnih subjekata raščlanjenih prema odgovarajućoj godini odobrenih proračunskih sredstava i s tim povezanim ukupnim iznosom preuzetih obveza.
 Komisija na temelju svojeg nacrta proračuna što prije, a najkasnije do 1. rujna financijske godine, dostavlja procjenu informacija za sljedeću godinu u skladu s točkama (a) i (b).
 2.
 Komisija najkasnije u travnju i lipnju svake financijske godine Srbiji izdaje poziv za osiguravanje sredstava u iznosu koji odgovara njezinu doprinosu u okviru ovog Sporazuma.
 Svakim pozivom za osiguravanje sredstava predviđa se plaćanje šest dvanaestina doprinosa Srbije najkasnije 30 dana od izdavanja poziva.
 Za prvu godinu provedbe ovog Sporazuma Komisija objavljuje jedinstveni poziv za osiguravanje sredstava u roku od 60 dana od datuma na koji je ovaj Sporazum počeo proizvoditi pravne učinke.
 3.
 Svake godine počevši od 2023. pozivi za osiguravanje sredstava odražavaju i iznos automatske korekcije primjenjive na operativni doprinos plaćen za godinu N-2.
 Poziv za osiguravanje sredstava izdan najkasnije u travnju može uključivati i prilagodbe financijskog doprinosa koji je Srbija platila za provedbu, upravljanje i funkcioniranje prethodnih okvirnih programa za istraživanja i inovacije u kojima je Srbija sudjelovala.
 Za svaku od financijskih godina 2028., 2029. i 2030. Srbija treba primiti ili platiti iznos koji proizlazi iz automatske korekcije primijenjene na operativne doprinose koje je Srbija platila 2026. i 2027. ili iz prilagodbi u skladu s člankom 3. stavkom 8. ovog Sporazuma.
 4.
 Srbija plaća svoj financijski doprinos na temelju ovog Sporazuma u skladu s točkom III. ovog Priloga. Ako Srbija ne plati svoj financijski doprinos do datuma dospijeća, Komisija šalje službenu opomenu.
 Za svako kašnjenje u plaćanju financijskog doprinosa Srbiji se na nepodmireni iznos od datuma dospijeća obračunavaju zatezne kamate.
 Kamatna stopa na dug koji na dan dospijeća nije podmiren stopa je koju Europska središnja banka primjenjuje na svoje glavne operacije refinanciranja, kako je objavljeno u seriji C Službenog lista Europske unije, a koja je na snazi prvoga kalendarskog dana mjeseca datuma dospijeća, uvećana za jedan i pol postotni bod.
 (1) To osobito uključuje sredstva iz Instrumenta Europske unije za oporavak koji je uspostavljen Uredbom Vijeća (EU) 2020/2094 od 14. prosinca 2020. o uspostavi Instrumenta Europske unije za oporavak radi potpore oporavku nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 (SL L 433 I, 22.12.2020., str. 23.).
 (2) SL L 433 I, 22.12.2020., str. 23.
 (3) Druga djelovanja osobito uključuju nabavu, nagrade, financijske instrumente, izravna djelovanja Zajedničkog istraživačkog centra, pretplate (OECD, Eureka, IPEEC, IEA, ...), stručnjake (evaluatori, praćenje projekata) itd.
 (4) Međunarodne organizacije smatraju se troškovima neintervencije samo ako su krajnji korisnici. To se ne primjenjuje ako je međunarodna organizacija koordinator projekta (raspodjela sredstava drugim koordinatorima).
 PRILOG II.
 Neiscrpan popis istovrijednih srpskih programa i djelovanja
 Srpski programi i djelovanja koji se nalaze na sljedećem neiscrpnom popisu smatraju se jednakovrijednima programu Obzor Europa:
 programi istraživanja, razvoja i inovacija koje objavljuju:
 —
 Ministarstvo obrazovanja, znanosti i tehnološkog razvoja;
 —
 Srpski fond za inovacije;
 —
 Fond za znanost Vlade Republike Srbije;
 —
 Ministarstvo gospodarstva;
 —
 Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede;
 —
 Ministarstvo zaštite okoliša.
 PRILOG III.
 Dobro financijsko upravljanje
 Zaštita financijskih interesa i povrat sredstava
 Članak 1.
 Preispitivanja i revizije
 1. Europska unija ima pravo provoditi, u skladu s primjenjivim propisima jedne ili više institucija Unije ili njezinih tijela te kako je predviđeno u relevantnim sporazumima i/ili ugovorima, tehničke, znanstvene, financijske ili druge vrste preispitivanja i revizija u prostorijama svake fizičke osobe s boravištem u Srbiji ili pravne osobe s poslovnim nastanom u Srbiji koja prima sredstva Europske unije te bilo koje treće strane s boravištem ili poslovnim nastanom u Srbiji koja je uključena u izvršenje sredstava Unije. Takva preispitivanja i revizije mogu provoditi službenici institucija i tijela Europske unije, posebno Europske komisije i Europskog revizorskog suda, ili druge osobe koje je ovlastila Europska komisija.
 2. Službenici institucija i tijela Europske unije, posebno Europske komisije i Europskog revizorskog suda, kao i druge osobe koje je ovlastila Europska komisija, imaju odgovarajući pristup lokacijama, radovima i dokumentima (u elektroničkom i papirnatom obliku) te svim informacijama potrebnima za provedbu takvih revizija, uključujući pravo na dobivanje fizičkih/elektroničkih preslika i izvadaka iz bilo kojeg dokumenta ili sadržaja bilo kojeg podatkovnog medija u posjedu fizičkih ili pravnih osoba koje su predmet revizije ili treće strane koja je predmet revizije.
 3. Kako bi mogli izvršavati svoje dužnosti iz ovog članka, službenicima i drugim osobama iz stavka 2. Srbija ne uskraćuje pravo ulaska u Srbiju ni pristup prostorijama niti za to postavlja prepreke.
 4. Preispitivanja i revizije mogu se provesti i nakon suspenzije primjene ovog Sporazuma u skladu s njegovim člankom 9. stavkom 5., nakon prekida privremene primjene ili nakon njegova raskida, pod uvjetima utvrđenima u primjenjivim propisima jedne ili više institucija Europske unije ili njezinih tijela te kako je predviđeno u relevantnim sporazumima i/ili ugovorima povezanima s bilo kojom pravnom obvezom kojom se izvršava proračun Europske unije, a koju je Europska unija preuzela prije datuma stupanja na snagu suspenzije primjene ovog Sporazuma u skladu s njegovim člankom 9. stavkom 5., prekida privremene primjene ili njegova raskida.
 Članak 2.
 Borba protiv nepravilnosti, prijevara i drugih kaznenih djela koja utječu na financijske interese Unije
 1. Europska komisija i Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) ovlašteni su provoditi upravne istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, na državnom području Srbije. Te se istrage provode u skladu s uvjetima utvrđenima u primjenjivim propisima jedne ili više institucija Unije.
 2. Nadležna tijela Srbije u razumnom roku obavješćuju Europsku komisiju ili OLAF o svakoj uočenoj činjenici ili sumnji koja se odnosi na nepravilnost, prijevaru ili drugu nezakonitu aktivnost koja utječe na financijske interese Unije.
 3. Provjere i inspekcije na terenu mogu se provoditi u prostorijama bilo koje fizičke osobe s boravištem u Srbiji ili pravne osobe s poslovnim nastanom u Srbiji koje primaju sredstva Unije, kao i prostorijama bilo koje treće strane s boravištem ili poslovnim nastanom u Srbiji uključene u izvršenje sredstava Unije.
 4. Europska komisija ili OLAF provjere i inspekcije na terenu pripremaju i provode u bliskoj suradnji s nadležnim srpskim tijelom koje odredi srpska vlada. Kako bi moglo pružiti pomoć, to se nadležno tijelo unaprijed u razumnom roku obavješćuje o predmetu, svrsi i pravnom temelju provjera i inspekcija. U tu svrhu službenici nadležnih srpskih tijela mogu sudjelovati u terenskim provjerama i pregledima.
 5. Na zahtjev srpskih nadležnih tijela, provjere i inspekcije na terenu mogu se provoditi zajedno s Europskom komisijom ili OLAF-om.
 6. Službenici Komisije i OLAF-ovo osoblje imaju pristup svim informacijama i dokumentaciji, uključujući računalne podatke o predmetnim operacijama, koje su potrebne za pravilnu provedbu provjera i inspekcija na terenu. Oni osobito mogu kopirati relevantne dokumente.
 7. Ako osoba, subjekt ili neka treća strana odbiju provjeru ili inspekciju na terenu, srpska tijela, djelujući u skladu s nacionalnim pravilima i propisima, dužna su Europskoj komisiji ili OLAF-u pomoći da im se omogući obavljanje tih provjera ili inspekcija. Ta pomoć uključuje poduzimanje odgovarajućih mjera predostrožnosti u skladu s nacionalnim pravom, među ostalim kako bi se zaštitili dokazi.
 8. Europska komisija ili OLAF obavješćuje nadležna srpska tijela o rezultatu takvih provjera ili inspekcija. Konkretno, Europska komisija ili OLAF u najkraćem mogućem roku izvješćuje nadležno srpsko tijelo o svim činjenicama ili sumnjama koje se odnose na nepravilnost za koju su doznali tijekom provjere ili inspekcije na terenu.
 9. Ne dovodeći u pitanje primjenu srpskog kaznenog prava, Europska komisija u skladu sa zakonodavstvom Europske unije može izreći administrativne mjere i sankcije pravnim ili fizičkim osobama u Srbiji koje sudjeluju u provedbi programa ili aktivnosti.
 10. U svrhu pravilne provedbe ovog članka, Europska komisija ili OLAF i srpska nadležna tijela redovito razmjenjuju informacije te se, na zahtjev jedne od stranaka ovog Sporazuma, međusobno savjetuju.
 11. Kako bi se olakšala učinkovita suradnja i razmjena informacija s OLAF-om, za kontaktnu točku sa Srbijom određena je srpska Služba za koordinaciju borbe protiv prijevara (AFCOS).
 12. Razmjena informacija između Europske komisije ili OLAF-a i srpskih nadležnih tijela odvija se u skladu sa zahtjevima o povjerljivosti. Osobni podaci uključeni u razmjenu informacija zaštićeni su u skladu s primjenjivim pravilima.
 13. Srpska nadležna tijela surađuju s Uredom europskog javnog tužitelja kako bi mu omogućila ispunjavanje njegove obveze provedbe istrage, kaznenog progona i podizanja optužnica protiv počinitelja i sudionika kaznenih djela koja utječu na financijske interese Europske unije u skladu s primjenjivim zakonodavstvom.
 Članak 3.
 Povrat sredstava i izvršenje
 1. Odluke koje donese Europska komisija, kojima se pravnim ili fizičkim osobama koje nisu države nameće novčana obveza u vezi sa svim potraživanjima koja proizlaze iz programa Obzor Europa, izvršive su u Srbiji. Nalog za izvršenje prilaže se uz odluku, bez ikakvih drugih formalnosti osim provjere vjerodostojnosti odluke, koju provodi srpsko nadležno tijelo koje u tu svrhu imenuje vlada Srbije. Vlada Srbije obavješćuje Komisiju i Sud Europske unije o nacionalnom tijelu koje je odredila. U skladu s člankom 4. Europska komisija o takvim izvršivim odlukama ima pravo izravno obavijestiti osobe s boravištem i pravne subjekte s poslovnim nastanom u Srbiji. Provedba se odvija u skladu sa srpskim zakonom i poslovnikom.
 2. Presude i rješenja koje Sud Europske unije donese u skladu s arbitražnom klauzulom sadržanom u ugovoru ili sporazumu koji se odnose na programe, aktivnosti, djelovanja ili projekte Unije izvršive su u Srbiji na isti način kao i odluke Europske komisije iz stavka 1.
 3. Sud Europske unije nadležan je za preispitivanje zakonitosti odluka Komisije iz stavka 1. i za suspenziju njihova izvršenja. Međutim, sudovi Srbije nadležni su za pritužbe da je izvršenje provedeno na nepravilan način.
 Članak 4.
 Komunikacija i razmjena podataka
 Institucije i tijela Europske unije uključeni u provedbu programa Obzor Europa ili u kontrolu nad tim programom imaju pravo izravno komunicirati, među ostalim putem elektroničkih sustava razmjene, sa svakom fizičkom osobom s boravištem u Srbiji ili pravnom osobom s poslovnim nastanom u Srbiji koja prima sredstva Unije te s bilo kojom trećom stranom s boravištem ili poslovnim nastanom u Srbiji koja je uključena u izvršenje sredstava Unije. Takve osobe, subjekti i treće strane mogu izravno dostaviti institucijama i tijelima Europske unije sve relevantne informacije i dokumentaciju koje su dužni dostaviti na temelju zakonodavstva Europske unije koje se primjenjuje na program Unije ili ugovora odnosno sporazuma sklopljenih radi provedbe tog programa.


type: other

text:
ECLI:SI:VDSS:2015:PDP.160.2015
 VDS0014404
 ugotovitev obstoja delovnega razmerja - sodno varstvo - rok - zavrženje tožbe - pravni interes
 Tožnica je najkasneje ob podpisu pogodbe o zaposlitvi za nedoločen čas od 1. 3. 2011 dalje, to je 25. 2. 2011, zvedela za kršitev pravice (da ji tožena stranka ne priznava obstoja delovnega razmerja od 1. 10. 2008 do 28. 2. 2011), zato bi morala najkasneje v 30 dneh od pričetka veljavnosti pisno sklenjene pogodbe o zaposlitvi vložiti tožbo na ugotovitev obstoja delovnega razmerja za čas od 1. 10. 2008 do 28. 2. 2011. Ker tega ni storila v zakonsko predpisanem roku (tožbo v tem sporu je vložila dne 30. 6. 2014), je sodišče prve stopnje v tem delu njeno tožbo pravilno zavrglo kot prepozno (3. odstavek 204. člena ZPP).
 Glede obstoja delovnega razmerja za čas od 1. 3. 2011 dalje, ko ima tožnica veljavno podpisano pogodbo o zaposlitvi za nedoločen čas, kar med strankama ni sporno, pa tožnica nima pravnega interesa za ugotovitev obstoja delovnega razmerja. Zato je sodišče prve stopnje v tem delu tožbo pravilno zavrglo.
 1. Sodišče je izdalo sklep, s katerim je odločilo, da se zavrže tožba v delu, ki se nanaša na 1. točko tožbenega zahtevka, da se ugotovi, da je bila tožnica v delovnem razmerju pri toženi stranki za nedoločen čas neprekinjeno od 1. 10. 2008 dalje.
 2. Tožnica vlaga pravočasno pritožbo zoper sklep iz vseh pritožbenih razlogov po 338. členu ZPP ter pritožbenemu sodišču predlaga, da pritožbi ugodi in izpodbijani sklep spremeni tako, da sklep razveljavi in odloči, da se dopusti odločanje o 1. točki tožbenega zahtevka v postopku oziroma podredno, da pritožbi ugodi in izpodbijani sklep razveljavi ter zadevo vrne v nov postopek. Glede pravnega interesa navaja, da je le-ta utemeljen glede dela 1. točke tožbenega zahtevka pri čemer ima tožnica pravni interes za celotno obdobje, torej od 1. 10. 2008 dalje. Glede pravočasnosti vložitve tožbe navaja zakonske podlage iz 204. člena ZDR oziroma 200. člena ZDR-1. Tožnica je bila od 1. 10. 2008 dalje neprekinjeno v delovnem razmerju pri toženi stranki, v okviru katerega je opravljala pri toženi stranki isto delo, z istimi delovnimi sredstvi in na istem delovnem mestu, vendar je imela od 1. 3. 2011 dalje s toženo stranko sklenjeno pisno pogodbo o zaposlitvi za nedoločen čas, pred tem pa pogodba ni bila sklenjena v pisni obliki, ampak je bila dogovorjena le v ustni obliki. Torej gre za čas od 1. 10. 2008 dalje do prenehanja delovnega razmerja za enovito delovno razmerje, tako da rok za vložitev tožbe v skladu s 3. odstavkom 204. člena ZDR oziroma 200. člena ZDR-1 ni potekel. S sklenitvijo pisne pogodbe o zaposlitvi stranki nista sklenili novega delovnega razmerja, pač pa sklenili le pogodbo o zaposlitvi v pisni obliki le za naprej od 1. 3. 2011 dalje. Obrazložitev sodišča, da je bila tožba vložena prepozno, saj naj bi bila vložena več kot tri leta po prenehanju delovnega razmerja med strankama, ki ima vse elemente delovnega razmerja, je zato povsem zmotna. Delovno razmerje v obdobju od 1. 10. 2008 do 28. 2. 2011 namreč ni prenehalo, pač pa se je le nadaljevalo. Tako 30-dnevni rok iz 3. odstavka 204. člena ZDR oziroma 3. odstavka 200. člena ZDR-1 še ni potekel. Tožena stranka je v odgovoru na tožbo sicer izpostavila spornost obstoja delovnega razmerja, vendar pa so dejstva v tem delu med pravdnima strankama sporna in sodišče ne more kar samo, brez izvedbe naroka in še preden so v postopku podana vsa relevantna dejstva o tem odločati kar izven naroka ter tožbo v tem delu zavreči. Odločitev sodišča je v vsakem primeru vsaj preuranjena. Sodišče glede postavljenih trditvenih navedb tožnice sploh ni ugotavljalo relevantnih dejstev in izvajalo dokazov. Sodišče bi sklep o zavrženju glede 1. točke lahko sprejelo kvečjemu po opravljenem naroku za glavno obravnavo ob izdaji sodbe.
 3. Tožena stranka podaja odgovor na pritožbo in navaja, da je sodišče glede pravočasnosti uveljavljanja ugotovitvenega zahtevka pravilno uporabilo materialno pravo in sicer določilo 3. odstavka 204. člena ZDR. Gre za 30-dnevni prekluzivni rok za vložitev tožbe, pri čemer lahko delovno razmerje preneha tudi na neformalne načine, torej tisti, ki niso zajeti v določbi 75. člena ZDR. Zmotna je torej obrazložitev tožnice, da je bila od 1. 10. 2008 dalje neprekinjeno v enovitem delovnem razmerju, ki še vedno traja. Tožena stranka je obstoj delovnega razmerja zanikala, pri čemer je pravilna tudi odločitev sodišča, da tožnica za uveljavljanje ugotovitve obstoja delovnega razmerja od 1. 3. 2011 dalje ni izkazala pravnega interesa. Tožena stranka iz previdnosti tudi navaja, da bi sodišče moralo zavreči tudi zahtevka za priznanje delovne dobe (2. točka tožbenega zahtevka) in vpisa delovne dobe za delovni čas od 1. 10. 2008 (3. točka tožbenega zahtevka), saj sta ta dva zahtevka neposredno odvisna od ugotovitve obstoja delovnega razmerja. Ostali zahtevki glede izplačila regresa za letni dopust, izplačila stroškov na delo in iz dela, stroškov prehrane ter izplačilo plače za sporno obdobje, so vezani na trajanje delovnega razmerja.
 5. Pritožbeno sodišče je preizkusilo izpodbijani sklep v mejah uveljavljanih pritožbenih razlogov, pri čemer je v skladu z drugim odstavkom 350. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP - Ur. l. RS, št. 26/99 in naslednji) v zvezi s prvim odstavkom 366. člena ZPP po uradni dolžnosti pazilo na bistvene kršitve določb pravdnega postopka navedene v citirani določbi in na pravilno uporabo materialnega prava.
 6. Iz obrazložitve sklepa pravilno izhaja, da je rok po 2. in 3. odstavku 204. člena Zakona o delovnih razmerjih (Ur. l. RS, št. 42/2002 - 103/2007 - ZDR) oziroma 200. člena Zakona o delovnih razmerjih (Ur. l. RS, št. 21/2013 - ZDR-1) materialni prekluzivni rok, pri čemer tožnica uveljavlja obstoj delovnega razmerja od 1. 8. 2008 dalje. Tožnica tudi navaja, da je 25. 2. 2011 že sklenila pogodbo o zaposlitvi za nedoločen čas od 1. 3. 2011 dalje, pri čemer pritožbeno sodišče ugotavlja, da nobena od strank ni predložila pogodbe o zaposlitvi, kar pa očitno med strankama ni sporno. Sodišče svojo odločitev obrazloži, da je tožnica vložila tožbo zaradi obstoja delovnega razmerja prepozno in sicer po več kot treh letih po prenehanju razmerja z vsemi elementi delovnega razmerja, s tem pa zamudila materialni prekluzivni rok tako po določilih 3. odstavka 204. člena ZDR, ko je neformalno prenehala z zaključkom opravljanja dela torej 1. 3. 2011, prav tako pa v času od 1. 10. 2008 ni uveljavljala notranje pravno varstvo po določilih 1. in 2. odstavka 204. člena ZDR.
 7. Tako ZDR v 204. členu kot ZDR-1 v 200. členu varstvo pravic urejata enako in sicer ima delavec v času trajanja delovnega razmerja pravico, da poda pisno zahtevo za odpravo kršitve pravice pri delodajalcu, in če delodajalec v 8 dneh po vročeni pisni zahtevi ne izpolni svoje obveznosti iz delovnega razmerja, lahko delavec v roku 30 dni od poteka roka za izpolnitev obveznosti oziroma odprave zahteva sodno varstvo pred pristojnim organom. Pritožbeno sodišče ugotavlja, da iz predložene listinske dokumentacije obeh strank in iz tožbenih navedb ne izhaja, da bi tožnica uveljavljala sodno varstvo pri delodajalcu, prav tako pa stranki nista predložili pogodbe o zaposlitvi za nedoločen čas, ki naj bi jo tožnica sklenila dne 25. 2. 2011 za čas od 1. 3. 2011 dalje.
 8. Glede na to, da med strankama do sedaj ni sporno, da je tožnica sklenila pogodbo o zaposlitvi za nedoločen čas za čas od 1. 3. 2011 dalje, to dejansko pomeni, da je tožnica najmanj ob podpisu pogodbe 25. 2. 2011 zvedela za kršitev pravice, kar pomeni, da bi tožnica morala glede načina prenehanja veljavnosti ustne pogodbe o zaposlitvi oziroma glede obstoja delovnega razmerja vložiti 30 dni od podpisa pogodbe dalje oziroma od dne obstoja delovnega razmerja po drugi pogodbi o zaposlitvi za nedoločen čas, to je od 1. 3. 2011 dalje. Dejstvo, da je tožnica vedela za kršitev pravic najmanj ob podpisu pogodbe o zaposlitvi z dne 25. 2. 2011 (s katero je s toženo stranko sklenila pogodbo o zaposlitvi od 1. 3. 2011 za nedoločen čas), izhaja tudi iz njenih tožbenih navedb. Tožnica namreč v tožbi navaja, da v času od 1. 10. 2008 do 28. 2. 2011 ni imela sklenjene pogodbe o zaposlitvi, da je prejemala le neto dogovorjeno plačo v gotovini, da ji s strani tožene stranke niso bili obračunani in plačani obvezni davki in prispevki, prav tako pa ne dodatek na delovno dobo, povračilo stroškov v zvezi z delom in drugi prejemki iz delovnega razmerja. Za ta čas ji tudi ni bila priznana delovna doba. Iz tožbe nadalje izhaja, da je tožnica večkrat opozarjala nadrejene na določbe slovenske zakonodaje (da je potrebno skleniti pogodbo o zaposlitvi v pisni obliki, da ji je dolžna tožena stranka obračunati in plačati obvezne davke in prispevke ter druge dajatve iz delovnega razmerja). Kljub temu pa je pri toženi stranki vse do 1. 3. 2011 delala brez pisne pogodbe o zaposlitvi, ne da bi bila prijavljena v obvezna zavarovanja, prejemala je le neto osnovno plačo v gotovini, brez dodatka na minulo delo in brez povračila za stroške v zvezi z delom. Šele po dolgotrajnih prigovarjanjih tožnice je bila v marcu 2011 sklenjena pogodba o zaposlitvi v pisni obliki, saj je tožnica tedaj sklenitev te pogodbe zahtevala kot pogoj za nadaljnje opravljanje dela. Šele na podlagi te pogodbe je pričela tožena stranka tožnici obračunavati in izplačevati obvezne prispevke in davke in jo prijavila v vsa obvezna zavarovanja. Glede na zgoraj opisane tožbene trditve tožnice je sodišče prve stopnje utemeljeno zaključilo, da je tožnica najkasneje ob podpisu pogodbe o zaposlitvi (torej 25. 2. 2011) zvedela za kršitev pravice, zato bi morala najkasneje v 30 dneh od pričetka veljavnosti pisno sklenjene pogodbe o zaposlitvi vložiti tožbo na ugotovitev obstoja delovnega razmerja od 1. 10. 2008 do 28. 2. 2011. Ker tega ni storila v tem roku, je sodišče prve stopnje v tem delu njeno tožbo pravilno zavrglo kot prepozno. Glede obstoja delovnega razmerja za čas od 1. 3. 2011 dalje, ko ima tožnica veljavno podpisano pogodbo o zaposlitvi za nedoločen čas, kar med strankama ni sporno, pa tožnica dejansko nima pravnega interesa za ugotovitev obstoja delovnega razmerja. Posledično navedenemu je sodišče pravilno v tem delu tožbo zavrglo.
 9. Ob navedenem pritožbeno sodišče ocenjuje, da ni mogoče šteti delovno razmerje v smislu pritožbenih navedb kot enovito delovno razmerje, ko ima tožnica pravni interes za ugotovitev obstoja delovnega razmerja tudi za čas, ko med strankama niti ni sporno, da je delovno razmerje obstajalo in sicer po podpisu pogodbe o zaposlitvi za nedoločen čas, od 1. 3. 2011 dalje. Glede uveljavljanja sodnega varstva pa pritožbeno sodišče meni, da je v konkretnem primeru rok za vložitev tožbe pričel teči, ko je tožnica zvedela za kršitev pravice z dnem, ko je podpisala pogodbo o zaposlitvi za nedoločen čas za čas od 1. 3. 2011 dalje, ob podpisu pogodbe 25. 2. 2011, takrat je namreč tožnica dokončno zvedela, da ji tožena stranka ne priznava obstoja delovnega razmerja od 1. 10. 2008 do 28. 2. 2011. Pritožbene navedbe glede vmesnega ugotovitvenega tožbenega zahtevka tako niso upoštevne, saj je varstvo pravic iz delovnega razmerja urejeno v ZDR-1 oziroma ZDR, pri čemer se določene pravice lahko uveljavljajo le na način določen v ZDR oziroma ZDR-1.
 10. Ob navedenem pritožbeno sodišče tudi navaja, da odgovor na pritožbo pravilno navaja, da v kolikor je sodišče zavrglo tožbo glede obstoja delovnega razmerja za čas od 1. 10. 2008 do 28. 2. 2011, bi moralo zavreči tožbo tudi glede preostalih tožbenih zahtevkov, ki so vsebinsko povezani z obstojem delovnega razmerja za ta čas, v konkretnem primeru (obračun bruto plače, izplačilo stroškov prehrane, izplačilo stroškov za prevoz na delo ter izplačilo regresa za letni dopust za ta čas).
 11. Zaradi navedenega je pritožbeno sodišče pritožbo tožnice kot neutemeljeno zavrnilo in potrdilo odločitev sodišča prve stopnje, za kar je imelo pravno podlago v 2. točki 365. člena ZPP.
 12. Pritožbeno sodišče je odločilo, da tožena stranka sami krije svoje stroške pritožbenega postopka, saj njen odgovor na pritožbo ni prispeval k rešitvi spora. Odločitev temelji na določilih 165. člena ZPP.
 ZDR člen 204. ZDR-1 člen 200.
 VDSS sodba in sklep Pdp 1093/2012
 P2RvYy0yMDE1MDgxMTExMzg4Njk2