text:
 |
 52011PC0779
 Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl konkrečių viešojo intereso įmonių teisės aktų nustatyto audito reikalavimų /* KOM/2011/0779 galutinis - 2011/0359 (COD) */
 AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS
 Tiek Europos, tiek kitose šalyse iš karto po
 finansų krizės priimtomis priemonėmis buvo iš esmės
 siekiama skubiai stabilizuoti finansų sistemą. Bankų, rizikos
 draudimo fondų, reitingų agentūrų, priežiūros
 institucijų ar centrinių bankų vaidmuo daugeliu atveju buvo
 svarstomas ir nuodugniai analizuojamas, tačiau kol kas mažai dėmesio
 skirta arba visai neskirta auditorių vaidmeniui per krizę, tiksliau,
 tam vaidmeniui, kurį jie turėjo atlikti. Atsižvelgiant į tai,
 kad nuo 2007 iki 2009 m. daugelis bankų atskleidė didžiulius tiek
 balansinių, tiek nebalansinių pozicijų nuostolius, daugeliui
 piliečių ir investuotojų sunku suprasti, kaip auditoriai
 galėjo savo klientams (ypač bankams) pateikti teigiamas tų
 laikotarpių audito išvadas.
 Svarbu pažymėti, kad per krizę 2008
 m. spalio mėn. – 2009 m. spalio mėn. 4 588,9 mlrd. EUR
 mokesčių mokėtojų pinigų buvo skirta bankams paremti
 ir kad tokia pagalba 2009 m. sudarė 39 proc. 27 ES valstybių
 narių BVP[1], vadinasi, reikia tobulinti
 visus finansų sistemos elementus.
 Griežtas auditas labai svarbus siekiant
 atkurti rinkos pasitikėjimą. Pateikiant lengvai prieinamą,
 ekonomiškai naudingą ir patikimą informaciją apie
 įmonių finansines ataskaitas padedama apsaugoti investuotojus.
 Užtikrinant skaidresnes ir patikimesnes finansines ataskaitas galima sumažinti
 ir audituojamų subjektų kapitalo išlaidas.
 Taip pat labai svarbu pabrėžti, kad
 auditoriams teisės aktais pavesta atlikti teisės aktų
 nustatytą įmonių, kurios naudojasi ribota atsakomybe ir (arba)
 kurioms leidžiama teikti paslaugas finansų sektoriuje, finansinių
 ataskaitų auditą. Vykdydami šį pavedimą jie atlieka
 visuomeninį vaidmenį – pateikia nuomonę apie audituojamo
 subjekto finansinių ataskaitų tikrumą ir teisingumą.
 Nuo 1984 m., Direktyva 1984/253/EEB suderinus
 auditorių patvirtinimo procedūras, teisės aktų nustatytas
 auditas iš dalies reguliuojamas ES taisyklėmis. 2006 m. gegužės 17 d.
 Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/43/EB dėl teisės
 aktų nustatyto metinės finansinės atskaitomybės ir
 konsoliduotos finansinės atskaitomybės audito, iš dalies
 keičianti Tarybos direktyvas 78/660/EEB ir 83/349/EEB bei panaikinanti
 Tarybos direktyvą 84/253/EEB (toliau – Direktyva 2006/43/EB), buvo priimta
 2006 m. ir ja buvo gerokai išplėsta ankstesnės direktyvos taikymo
 sritis.
 Finansų krizė išryškino teisės
 aktų nustatyto audito, ypač viešojo intereso įmonių, kurios
 viešojo intereso požiūriu yra svarbios dėl savo vykdomos veiklos,
 dydžio, darbuotojų skaičiaus arba kurių, kaip įmonių,
 statusas yra toks platus, kad jos turi daug įvairių
 suinteresuotųjų subjektų, audito trūkumus. Todėl šiame
 pasiūlyme išdėstytos viešojo intereso įmonių
 finansinių ataskaitų teisės aktų nustatyto audito atlikimo
 sąlygos.
 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS
 ŠALIMIS REZULTATAI IR POVEIKIO VERTINIMAS
 Komisija konsultacijas vykdė nuo 2010 m.
 spalio 13 d. iki gruodžio 8 d[2].
 Atsiliepimus pateikė šios profesijos,
 priežiūros institucijų, investuotojų, mokslo bendruomenės,
 įmonių, valdžios institucijų ir profesinių
 organizacijų atstovai ir pavieniai asmenys.
 Konsultacijos atskleidė, kad yra tiek
 noro keistis, tiek pasipriešinimo pokyčiams. Pokyčiams ypač
 prieštarauja šiuo metu tvirtas pozicijas užimantys suinteresuotieji subjektai.
 Kita vertus, mažosios ir vidutinės įmonės bei investuotojai
 mano, kad pastaroji finansų krizė atskleidė rimtų
 trūkumų. Gautų viešųjų nuomonių santrauką
 galima rasti
 http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/docs/2010/audit/summary_responses_en.pdf
 Be to, pasikeisti nuomonėmis buvo galima
 ir per Komisijos 2011 m. vasario 10 d. surengtą aukšto lygio audito
 klausimams skirtą konferenciją[3].
 2011 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamentas,
 reaguodamas į Komisijos žaliąją knygą, savo iniciatyva
 priėmė ataskaitą šiuo klausimu, kurioje ragina Komisiją
 užtikrinti daugiau skaidrumo ir konkurencijos audito rinkoje[4].
 Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK)
 panašią ataskaitą priėmė 2011 m. birželio 16 d[5].
 Valstybės narės apie šiuos klausimus
 buvo informuotos Finansinių paslaugų komiteto posėdyje 2011 m.
 gegužės 16 d. ir Audito reguliavimo komiteto posėdyje 2011 m.
 birželio 24 d.
 Laikantis geresnio reglamentavimo
 principų, poveikio vertinimo ataskaitoje įvardijamos įvairios
 probleminės sritys, kuriose gali prireikti imtis reglamentavimo
 veiksmų:
 ·
 suinteresuotųjų subjektų
 lūkesčiai ir tai, ką auditoriai iš tiesų atlieka,
 nesutampa;
 ·
 tokioje aplinkoje, kur auditas iš esmės yra
 tapęs viena iš perteklinių komercinių paslaugų,
 nepriklausomumas nėra nei užtikrinamas, nei įrodomas. Dėl to,
 kad nerengiami reguliarūs konkursai dėl audito paslaugų ir
 nevyksta reguliari audito įmonių rotacija, pamintas pagrindinis
 audito principas  profesinis skepticizmas;
 ·
 rinkos koncentracija ir pasirinkimo galimybių
 trūkumas: rinka yra tokia poliarizuota, jog retai pasitaiko, kad viešojo
 intereso įmonės auditorius nebūtų viena iš Didžiojo
 ketverto įmonių. Daugumoje valstybių narių Didysis
 ketvertas atlieka daugiau 85 proc. didelių į biržos sąrašus
 įtrauktų įmonių auditą.
 Remiantis
 poveikio vertinimu, priimtiniausios yra šios politikos galimybės:
 ·
 Teisės aktų nustatyto audito apimtis
 turėtų būti patikslinta ir apibrėžta, informacija,
 kurią auditorius pateikia vartotojams, audituojamoms įmonėms,
 audito komitetams ir priežiūros institucijoms, patobulinta.
 ·
 Draudimu teikti ne audito paslaugas audituojamoms
 įmonėms ir net apskritai teikti ne audito paslaugas būtų
 veiksmingai atsižvelgiama į poreikį stiprinti nepriklausomumą ir
 profesinį skepticizmą. Be to, griežtesnės auditorių skyrimo
 tvarkos taisyklės ir privalomos audito įmonių rotacijos
 reikalavimo įvedimas padėtų užtikrinti aukštesnę audito kokybę.
 ·
 Kad audito paslaugų teikėją
 objektyviai pasirinkti būtų lengviau, turėtų būti
 draudžiama į sutartis įtraukti nuostatas, pagal kurias ribojamas
 audito įmonės pasirinkimas, turėtų būti didinamas
 informacijos apie audito kokybę ir audito įmones skaidrumas ir
 įdiegtas audito kokybės sertifikavimas.
 ·
 Siekiant išplėsti audito paslaugų
 teikėjų pasirinkimo galimybes, turėtų būti panaikinti
 nuosavybės apribojimai.
 ·
 Turėtų būti stiprinamos
 nacionalinės priežiūros institucijos ir ES lygmeniu užmegztas
 bendradarbiavimas su Europos vertybinių popierių ir rinkų
 institucija (EVPRI).
 Šio pasiūlymo poveikio vertinimo
 ataskaita paskelbta internete adresu
 http://ec.europa.eu/internal_market/auditing/index_en.htm.
 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI
 3.1 Teisinis pagrindas
 Dabartinė Direktyva 2006/43/EB grindžiama
 SESV 50 straipsniu. Steigimosi reikalavimai (pavyzdžiui, reikalavimai dėl
 auditorių patvirtinimo ir (arba) registravimo) ir jų pakeitimai ir
 toliau bus nustatomi Direktyvoje[6].
 Konkretūs papildomi reikalavimai dėl
 viešojo intereso įmonių teisės aktų nustatyto audito
 atlikimo išdėstyti šiame reglamente, jie pagrįsti SESV 114
 straipsniu.
 3.2. Subsidiarumas ir
 proporcingumas
 Iki šiol ES taisyklėse valstybėms
 narėms palikta daug laisvės vadovautis savo nuožiūra, o
 valstybės narės savo ruožtu dauguma atvejų kliaujasi audito
 profesijos savireguliavimu. Krizė parodė, kad savireguliavimo
 ateityje nepakaks. Be to, poveikio vertinimo ataskaitoje nustatytų
 problemų negalima išspręsti nacionaliniu lygmeniu, nes reglamentavimo
 sistemoje atsirastų svarbių skirtumų, o tai savo ruožtu smarkiai
 neigiamai paveiktų bendrąją rinką.
 Kadangi vertybinių popierių rinkos
 ir finansų sektoriaus veikėjai yra tarpusavyje susiję, auditas
 visoje Sąjungoje turėtų būti atliekamas pagal
 suderintą tvarką. Itin svarbu, kad auditorių vaidmuo,
 nepriklausomumas ir rinkos struktūra būtų reglamentuojami
 Sąjungos lygmeniu, nes viešojo intereso įmonės Europoje dažnai
 vykdo tarpvalstybinę veiklą. Vertėtų paminėti, kad
 teisės aktai dėl investuotojų apsaugos ir finansų
 įstaigų jau priimami Sąjungos lygmeniu.
 Sąjungos lygmeniu koordinuojama tvarka
 kartu su tarptautine parama taip pat sumažintų reguliacinio arbitražo
 riziką.
 Pasiūlyme laikomasi proporcingumo
 principo, nes jo nuostatomis reglamentuojama tik tai, kas būtina
 nustatytiems tikslams pasiekti.
 3.3. Išsamus pasiūlymo paaiškinimas
 Direktyvos 2006/43/EB 39–43 straipsniuose jau
 išdėstyti tam tikri viešojo intereso įmonių teisės
 aktų nustatyto audito reikalavimai. Šių reikalavimų direktyvoje
 nebebus, jie bus įtraukti (ir dar papildyti) į šį
 reglamentą.
 Reglamentas yra tinkama ir proporcinga
 teisinė priemonė aukštai viešojo intereso įmonių audito
 kokybei užtikrinti. Tai, kad reglamentas taikomas tiesiogiai, suteikia
 didesnį teisinį tikrumą. Teisės aktai būtų
 pradėti taikyti visoje Sąjungoje tą pačią dieną,
 taigi būtų išvengta problemų dėl valstybių narių
 vėlavimo perkelti teisės aktus į nacionalinę teisę[7].
 Reglamentas taip pat užtikrina didžiausią suderinimo laipsnį:
 teisės aktų nustatytas auditas visose valstybėse narėse
 būtų atliekamas pagal iš esmės vienodas taisykles.
 3.3.1. I antraštinė dalis
 (Dalykas, taikymo sritis ir apibrėžtys)
 Reglamentas taikomas auditoriams, kurie
 atlieka viešojo intereso įmonių teisės aktų nustatytą
 auditą, ir audituojamoms viešojo intereso įmonėms,
 pavyzdžiui, taisyklės dėl audito komiteto, kurį sudaryti viešojo
 intereso įmonės privalo.
 Iš dalies pakeistoje Direktyvoje 2006/43/EB
 taikomos apibrėžtys taip pat turėtų būti taikomos šiame
 reglamente. Kadangi finansų sektorius keičiasi, pagal Sąjungos
 teisės aktus kuriamos naujos finansų įstaigų kategorijos,
 todėl tikslinga, kad viešojo intereso įmonių sąvoka taip
 pat žymėtų investicines įmones, mokėjimo institucijas,
 kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektus
 (KIPVPS), elektroninių pinigų įstaigas ir alternatyvaus
 investavimo fondus.
 3.3.2. II antraštinė dalis
 (Viešojo intereso įmonių teisės aktų nustatyto audito
 atlikimo sąlygos)
 I skyrius (Nepriklausomumas ir
 interesų konflikto išvengimas)
 Auditorius turėtų nustatyti
 tinkamą politiką ir procedūras, kuriomis užtikrintų, kad būtų
 vykdomos šiame reglamente jam nustatytos prievolės dėl
 nepriklausomumo, vidaus kokybės kontrolės sistemų ir
 darbuotojų priežiūros.
 Ankstesniems auditoriams, pagrindiniams audito
 partneriams arba jų darbuotojams neleidžiama audituojamoje
 įmonėje dvejus metus nuo audito pabaigos užimti
 vadovaujančių pareigų, jie negali tapti audituojamos
 įmonės audito komiteto nariais, nevykdomaisiais administracinio
 organo nariais arba dirbti audituojamos įmonės priežiūros organe.
 Mokestis už audituojamai įmonei teikiamas
 susijusias finansines audito paslaugas neturėtų viršyti 10 proc.
 tos įmonės mokamo audito mokesčio. Taip pat, jei bendra
 mokesčio už auditą ir susijusias finansines audito paslaugas suma,
 kurią auditorius gauna iš viešojo intereso įmonės, pasiekia reikšmingą
 jo per metus gaunamų mokesčių sumos procentinę dalį,
 turėtų būti taikomos atitinkamos apsaugos priemonės.
 Teisės aktų nustatytą
 auditą atliekančiam auditoriui, audito įmonei ar audito
 įmonės tinklo nariui jokiais atvejais neleidžiama teikti jų
 audituojamoms įmonėms tam tikrų ne audito paslaugų, kurios
 iš esmės nesuderinamos su nepriklausoma viešojo intereso audito funkcija,
 o kitų paslaugų, kurios nėra iš esmės nesuderinamos su
 audito paslaugomis, atveju audito komitetas arba kompetentinga institucija turi
 įgaliojimų įvertinti, atsižvelgdamas į konkrečias
 aplinkybes, ar jas galima, ar negalima teikti audituojamai įmonei.
 Tačiau būtų galima teikti susijusias finansines audito
 paslaugas. Komisijai suteikta teisė koreguoti leidžiamų ir
 draudžiamų teikti paslaugų sąrašą pagal VI
 antraštinėje dalyje nustatytas sąlygas. Be to, reikšmingo dydžio
 audito įmonės savo profesinėje veikloje daugiausia dėmesio
 turėtų skirti teisės aktų nustatytam auditui ir joms
 neturėtų būti leidžiama teikti ne audito paslaugų.
 Prieš sutikdamas atlikti arba tęsti
 audito užduotį auditorius turėtų įvertinti visas galimas
 grėsmes savo nepriklausomumui ir patvirtinti savo nepriklausomumą
 audito komitetui.
 II skyrius (Konfidencialumas ir
 profesinė paslaptis)
 Auditoriai neturėtų naudotis
 profesinės paslapties taisyklėmis, kad išvengtų šio
 pasiūlymo nuostatų taikymo.
 Pagal 13 straipsnį užtikrinama, kad
 atliekant auditą būtų galima keistis reikalinga informacija.
 Tačiau pagal tas taisykles auditoriui nebūtų leidžiama
 bendradarbiauti su trečiųjų šalių institucijomis, kurios
 nepriklauso Direktyvos 2006/43/EB XI skyriuje numatytiems bendradarbiavimo
 kanalams.
 III skyrius (Teisės aktų
 nustatyto audito atlikimas)
 Reglamente nustatyta, kad, rengdamas
 nuomonę, ar finansinės ataskaitos parodo tikrą ir teisingą
 vaizdą ir ar buvo parengtos pagal atitinkamą finansinės
 atskaitomybės tvarką, auditorius turėtų imtis reikiamų
 priemonių. Nuomonėje neteikiamas patikinimas dėl audituojamos įmonės
 gyvybingumo ateityje arba to, kaip veiksmingai ir efektyviai valdymo arba
 administracinis organas tvarkė ar tvarkys įmonės reikalus.
 Tačiau ši išlyga neturėtų paveikti nei užduočių,
 kurias auditorius turi įvykdyti, kad auditą atliktų tinkamai,
 vykdymo, nei ataskaitų rengimo reikalavimų laikymosi.
 Sustiprinamas profesinis skepticizmas.
 Auditorius, nepaisydamas ankstesnės darbo su įmone patirties, niekada
 neturėtų atmesti galimybės, kad dėl klaidos arba
 sukčiavimo informacijoje yra reikšmingų netikslumų.
 Nustatyti pagrindiniai teisės aktų
 nustatyto audito atlikimo reikalavimai. Audito įmonė turėtų
 paskirti bent pagrindinį audito partnerį, kuris turėtų
 aktyviai dalyvauti atliekant teisės aktų nustatytą auditą.
 Taip pat turėtų būti paskirta pakankamai išteklių.
 Turėtų būti saugomi duomenys apie klientą ir sudaroma
 audito byla. Auditorius taip pat turėtų įsitikinti, kad visi
 organizaciniai reikalavimai taikomi tinkamai.
 Jei nutinka incidentas, kuris turi arba gali
 turėti svarbių pasekmių teisės aktų nustatyto audito
 teisingumui, auditorius turėtų imtis reikiamų priemonių,
 kad pašalintų incidento padarinius ir užkirstų kelią jam
 pasikartoti.
 Jei audituodamas konsoliduotąsias
 finansines ataskaitas grupės auditorius negali dokumentuose užfiksuoti
 trečiosios šalies auditoriaus (-ių) darbo, jis turi imtis
 reikiamų priemonių, įskaitant papildomą audito darbą,
 ir informuoti kompetentingą instituciją.
 Auditorius ir (arba) audito įmonė
 prieš pateikdami audito išvadą turėtų atlikti savo vidaus
 kokybės kontrolės peržiūrą. Už peržiūrą
 turėtų būti atsakingas auditorius, nedalyvavęs atliekant
 teisės aktų nustatytą auditą, kurio kokybės vidaus
 peržiūra atliekama.
 IV skyrius (Audito ataskaitų rengimas)
 Visuomenei skelbiamos audito išvados turinys
 išplečiamas – paaiškinama taikyta metodika, ypač tai, kokia balanso
 ataskaitos dalis buvo patikrinta tiesiogiai ir kokia yra grindžiama sistemos ir
 atitikties tikrinimu, auditui atlikti taikyti reikšmingumo lygiai,
 pagrindinės rizikos dėl reikšmingų finansinių
 ataskaitų informacijos netikslumų sritys, tai, ar teisės
 aktų nustatytas auditas buvo skirtas sukčiavimui nustatyti, ir, jei
 pateikiama sąlyginė, neigiama nuomonė arba nuomonę pateikti
 atsisakyta, nurodomos tokio sprendimo priežastys. Joje taip pat
 turėtų būti paaiškinta, kaip, palyginti su ankstesniais metais,
 skiriasi tikrinimo iš esmės ir atitikties tikrinimo svarba.
 Auditorius taip pat turėtų parengti
 ilgesnę ir išsamesnę ataskaitą audito komitetui. Joje
 būtų pateikta išsamesnė informacija apie atliktą
 auditą, apie pačios įmonės padėtį (pvz., veiklos
 tęstinumą), per auditą nustatyti faktai ir reikiami
 paaiškinimai. Šioje papildomoje ataskaitoje audito komitetui taip pat
 būtų pristatytas (ir pagrįstas) audito darbas. Ilgesnė
 ataskaita būtų teikiama audito komitetui ir audituojamos
 įmonės vadovybei, bet ne visuomenei (atsižvelgiant į tai, kad
 joje gali būti verslo paslapčių ir galimos kainoms svarbios
 informacijos). Tačiau paprašytas auditorius tą ataskaitą
 turėtų pateikti kompetentingai institucijai.
 Daugumoje finansinių paslaugų
 direktyvų iš auditorių jau reikalaujama kompetentingoms institucijoms,
 kurios prižiūri viešojo intereso įmones, pranešti apie visus su
 viešojo intereso įmone susijusius faktus arba sprendimus. Ši prievolė
 dabar taikoma dėl visų viešojo intereso įmonių. Be to,
 kredito įstaigas ir draudimo įmones prižiūrinčios kompetentingos
 institucijos turėtų užmegzti reguliarų dialogą su
 auditoriais.
 V skyrius (Teisės aktų
 nustatytą auditą atliekančių auditorių ir audito
 įmonių skaidrumo pranešimai ir duomenų saugojimas)
 Iš auditorių bus reikalaujama atskleisti
 finansinę informaciją, visų pirma nurodyti savo bendrą
 apyvartą, atskirai nurodant viešojo intereso įmonių
 sumokėtus mokesčius, kitų įmonių sumokėtus
 mokesčius ir už kitas paslaugas sumokėtus mokesčius. Finansinę
 informaciją jie taip pat turėtų atskleisti tinklo, kuriam
 priklauso, lygmeniu.
 Viešojo intereso įmonių
 auditorių skaidrumo pranešimai turėtų būti papildyti
 pareiškimu dėl pačios įmonės valdymo. Papildoma informacija
 apie audito mokesčius turėtų būti pateikta kompetentingoms
 institucijoms, kad joms būtų lengviau vykdyti priežiūros
 funkcijas.
 Auditorius turėtų saugoti tam tikrus
 dokumentus ir informaciją penkerius metus.
 3.3.3. III antraštinė dalis
 (Viešojo intereso įmonių teisės aktų nustatytą
 auditą atliekančių auditorių arba audito įmonių
 paskyrimas)
 Siekiant sustiprinti audito komiteto
 nepriklausomumą ir gebėjimus, jį turėtų sudaryti
 nevykdomieji nariai, bent vienas narys turėtų turėti audito
 patirties ir žinių, dar vienas narys – apskaitos ir (arba) audito
 patirties ir žinių.
 Akcininkų susirinkimui teikiamas
 pasiūlymas dėl auditoriaus paskyrimo turėtų būti
 pagrįstas audito komiteto rekomendacija. Rekomendacijoje siūlomas
 sprendimas visada turėtų būti pagrįstas. Be to,
 rekomendacijoje turėtų būti pasiūlytos bent dvi
 alternatyvos (išskyrus esamą auditorių), o audito komitetas
 turėtų pareikšti deramai pagrįstą nuomonę dėl to,
 kuri alternatyva priimtinesnė, išskyrus tuos atvejus, kai rekomendacija
 susijusi su audito užduoties laikotarpio pratęsimu. Audito komiteto
 rekomendacija turėtų būti pateikta baigus vykdyti
 atitinkamą konkurso procedūrą. Kredito įstaigos arba
 draudimo įmonės audito komitetas savo rekomendaciją
 turėtų pateikti rizikos ribojimu grindžiamos priežiūros
 institucijai, kuriai turėtų būti suteikta teisė vetuoti
 siūlomą sprendimą.
 Į sutartis su trečiosiomis šalimis
 turėtų būti draudžiama įtraukti nuostatas, kuriomis
 būtų ribojamos galimybės pasirinkti auditorių.
 Siekiant pašalinti familiarumo
 grėsmę, kurią kelia tai, kad audituojama įmonė dažnai
 skiria ir dešimtmečius pakartotinai paskiria tą pačią
 audito įmonę, reglamente nustatomas privalomos audito
 įmonių rotacijos pasibaigus ilgiausiam galimam 6 metų
 laikotarpiui, kurį išimtinėmis aplinkybėmis galima pratęsti
 iki 8 metų, reikalavimas. Jei viešojo intereso įmonė yra
 paskyrusi du ar daugiau teisės aktų nustatytą auditą
 atliekančius auditorius ar audito įmones, ilgiausia audito užduoties
 trukmė yra 9 metai; išimtiniais atvejais šio laikotarpio trukmė gali
 būti pratęsta iki 12 metų. Reglamente taip pat numatytas pertraukos
 laikotarpis ir audito įmonė tos pačios įmonės
 auditą vėl atlikti gali tik jam pasibaigus. Siekiant užtikrinti
 sklandų ankstesnio auditoriaus pakeitimą, reikalaujama naujam
 auditoriui perduoti perdavimo bylą su svarbia informacija.
 Audito komitetas, vienas arba keli akcininkai,
 kompetentingos institucijos ir viešojo intereso įmonių
 priežiūrą vykdančios kompetentingos institucijos turi teisę
 kreiptis į nacionalinį teismą su ieškiniu dėl auditoriaus
 atleidimo, jei tam yra tinkamas pagrindas.
 3.3.4. IV antraštinė dalis
 (Viešojo intereso įmonių teisės aktų nustatytą
 auditą atliekančių auditorių ir audito įmonių
 priežiūra)
 I skyrius (Kompetentingos institucijos)
 Kiekviena valstybė narė
 turėtų paskirti kompetentingą instituciją, kuri
 būtų atsakinga už viešojo intereso įmonių auditą
 atliekančių auditorių ir audito įmonių
 priežiūrą. Šios institucijos turėtų turėti pakankamai
 darbuotojų ir būti nepriklausomos nuo auditorių.
 Kompetentingų institucijų darbuotojams taikomos profesinės paslapties
 saugojimo prievolės.
 Kompetentingoms institucijoms turi būti
 suteikti visi priežiūros ir tyrimų įgaliojimai, kurie yra
 reikalingi jų funkcijoms vykdyti, bet jos neturėtų daryti
 poveikio audito išvados turiniui.
 Kompetentingos turėtų institucijos
 nacionaliniu lygmeniu bendradarbiauti su institucija, kuri yra atsakinga už
 teisės aktų nustatytą auditą atliekančių
 auditorių ir audito įmonių patvirtinimą ir
 registraciją (Direktyva 2006/43/EB), ir su kitomis viešojo intereso
 įmonių, pavyzdžiui, bankų ir draudimo įmonių,
 priežiūros institucijomis.
 II skyrius (Kokybės užtikrinimas,
 tyrimas, rinkos stebėsena, nenumatytų atvejų planai ir
 kompetentingų institucijų veiklos skaidrumas)
 Kompetentingų institucijų funkcijos:
 ·
 vykdyti atlikto teisės aktų nustatyto
 audito kokybės užtikrinimo peržiūras. Šios peržiūros
 turėtų būti proporcingos tikrinamo auditoriaus veiklos mastui ir
 pobūdžiui;
 ·
 atlikti tyrimus, siekiant nustatyti netinkamo
 viešojo intereso įmonių teisės aktų nustatyto audito
 atvejus, juos ištaisyti ir užkirsti jiems kelią;
 ·
 vykdyti viešojo intereso įmonių
 teisės aktų nustatyto audito paslaugų rinkos pokyčių
 stebėseną;
 ·
 vykdyti reguliarią galimų
 grėsmių didelių audito įmonių veiklos tęstinumui,
 įskaitant riziką dėl didelės koncentracijos,
 stebėseną ir reikalauti, kad didelės įmonės rengtų
 tokių grėsmių pašalinimo planus nenumatytiems atvejams;
 ·
 savo veiklą vykdyti skaidriai, taip pat viešai
 skelbti konkrečių kokybės užtikrinimo peržiūrų
 ataskaitas.
 III skyrius (Kompetentingų
 institucijų bendradarbiavimas ir ryšiai su Europos priežiūros
 institucijomis)
 Reglamente reikalaujama, kad kompetentingų
 institucijų bendradarbiavimas ES lygmeniu vyktų EVPRI, taigi į
 ją perkeliamas dabartinis bendradarbiavimo ES lygmeniu mechanizmas,
 veikiantis kaip Europos auditorių priežiūros institucijų
 grupė, kuri yra Europos Komisijos pirmininkaujama ekspertų
 grupė. EVPRI jau veikia viešojo intereso
 įmonių audito (ir apskaitos) srityje, teisės aktuose numatytas
 EVPRI, Europos bankininkystės institucijos (EBI) ir Europos draudimo ir
 profesinių pensijų institucijos (EDPPI) bendradarbiavimas audito
 srityje jungtiniame komitete. EVPRI reikalaujama įsteigti nuolatinį
 vidaus komitetą, kurį sudarytų bent nacionalinių
 kompetentingų institucijų atstovai.
 EVPRI turėtų
 parengti rekomendacijas keliomis temomis: pavyzdžiui, dėl audito išvados
 ir papildomos ataskaitos audito komitetui turinio ir pateikimo, audito komiteto
 priežiūros veiklos arba dėl kokybės užtikrinimo
 peržiūrų vykdymo.
 Įdiegiama Europos „savanoriško“ audito
 kokybės sertifikavimo sistema siekiant pagerinti visų audito
 įmonių, kurios geba atlikti aukštos kokybės viešojo intereso
 įmonių auditą, žinomumą, pripažinimą ir
 reputaciją. EVPRI turėtų skelbti sertifikatų išdavimo
 reikalavimus, taip pat visus administracinius ir mokesčių
 reikalavimus. Nacionalinės kompetentingos institucijos turėtų
 dalyvauti nagrinėjant prašymus dėl sertifikatų išdavimo.
 Dėl tyrimų ir tikrinimų vietoje kompetentingos institucijos
 turėtų pranešti kitos valstybės narės kompetentingai
 institucijai, jei padaro išvadą, kad yra vykdoma arba buvo įvykdyta
 šio reglamento nuostatų neatitinkanti veikla. Be to, valstybės
 narės kompetentinga institucija gali prašyti, kad tyrimą kitos
 valstybės narės teritorijoje atliktų tos valstybės
 narės kompetentinga institucija.
 Vienos arba kelių kompetentingų
 institucijų prašymu EVPRI, kad palengvintų tam tikrų
 funkcijų vykdymą, taip pat gali sudaryti kompetentingų
 institucijų kolegijas.
 IV skyrius (Bendradarbiavimas su
 trečiosios šalies auditoriais, tarptautinėmis organizacijomis ir
 įstaigomis)
 Kompetentingos institucijos ir EVPRI
 bendradarbiavimo susitarimus dėl keitimosi informacija su
 trečiųjų šalių kompetentingomis institucijomis gali
 sudaryti tik jei atskleidžiamai informacijai taikomos profesinės
 paslapties garantijos ir laikomasi duomenų apsaugos taisyklių.
 3.3.5. V antraštinė dalis
 (Priežiūros priemonės ir sankcijos)
 Siekiant pagerinti šio reglamento
 reikalavimų laikymąsi ir atsižvelgiant į 2010 m. Komisijos
 komunikatą „Sankcijų taikymo režimų finansinių
 paslaugų sektoriuje griežtinimas“[8] sustiprinamos
 kompetentingų institucijų teisės priimti priežiūros
 priemones ir nustatyti sankcijas. Už nustatytus pažeidimus auditoriams ir
 viešojo intereso įmonėms numatytos administracinės
 piniginės sankcijos. Sankcijas ir priemones institucijos turėtų
 taikyti skaidriai.
 3.3.6. VI antraštinė dalis
 (Ataskaitos ir pereinamojo laikotarpio bei baigiamosios nuostatos)
 Nustatytas audito įmonių rotacijos
 prievolės, prievolės organizuoti audito įmonių atrankos
 procedūras, ir steigti tik audito paslaugas teikiančias audito
 įmones įsigaliojimo pereinamasis laikotarpis.
 3.3.7. Techniniai reguliavimo
 standartai ir SESV 290 straipsnio laikymasis
 Siekiant atsižvelgti į audito ir audito
 rinkos pokyčius, EVPRI prašoma Komisijai pateikti techninius reguliavimo
 standartus, kuriuose būtų nustatyti konkretūs techniniai
 reikalavimai dėl perdavimo bylos, kuri turėtų būti perduota
 naujam auditoriui, turinio, ir viešojo intereso įmonių teisės
 aktų nustatytą auditą atliekančių auditorių
 Europos kokybės sertifikato sukūrimo. Komisijai suteikiami
 įgaliojimai šiuos techninius reguliavimo standartus priimti kaip
 deleguotuosius aktus.
 2009 m. rugsėjo 23 d. Komisija
 priėmė reglamentų, kuriais įsteigiamos EBI, EDPPI (Europos
 draudimo ir profesinių pensijų institucija) ir EVPRI (Europos
 vertybinių popierių ir rinkų institucija), pasiūlymus[9].
 Šiuo atžvilgiu Komisija nori priminti pareiškimus, susijusius su SESV 290 ir
 291 straipsniais, padarytus priimant Europos priežiūros institucijų
 steigimo reglamentus, kuriuose teigiama: „Reguliavimo standartų
 priėmimo proceso klausimu Komisija pabrėžia finansinių paslaugų
 sektoriaus unikalų pobūdį, kuris susiformavo atsižvelgiant
 į Lamfalussy struktūrą ir kuris aiškiai pripažintas SESV 39
 deklaracijoje Tačiau Komisija turi rimtų abejonių dėl to,
 ar jos vaidmeniui priimant deleguotus aktus ir įgyvendinant priemones taikomi
 apribojimai atitinka SESV 290 ir 291 straipsnius.
 4. POVEIKIS BIUDŽETUI
 Komisijos pasiūlymas nedaro nei
 tiesioginio, nei netiesioginio poveikio Europos Sąjungos biudžetui.
 Visų pirma funkcijoms, kurios būtų patikėtos ES
 priežiūros institucijoms, kaip yra paminėta pasiūlyme, vykdyti
 nebūtų reikalingas papildomas ES finansavimas.
 2011/0359 (COD)
 Pasiūlymas
 EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
 dėl konkrečių viešojo intereso
 įmonių teisės aktų nustatyto audito reikalavimų
 (Tekstas svarbus EEE)
 EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS
 SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdami į Sutartį dėl
 Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį,
 atsižvelgdami į Europos Komisijos
 pasiūlymą,
 perdavus įstatymo galią
 turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams,
 atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir
 socialinių reikalų komiteto nuomonę[10],
 pasikonsultavę su Europos duomenų
 apsaugos priežiūros pareigūnu[11],
 laikydamiesi įprastos
 teisėkūros procedūros,
 kadangi:
 (1)
 teisės aktų nustatytą auditą
 atliekantiems auditoriams ir audito įmonėms teisės aktais
 pavesta atlikti viešojo intereso įmonių teisės aktų
 nustatytą auditą siekiant padidinti visuomenės
 pasitikėjimą tokių įmonių metinėmis
 finansinėmis ataskaitomis ir konsoliduotosiomis finansinėmis
 ataskaitomis. Teisės aktų nustatyto audito viešojo intereso funkcija
 reiškia, kad didelė žmonių ir institucijų bendruomenė
 pasikliauja teisės aktų nustatytą auditą
 atliekančių auditorių darbo kokybe. Gera audito kokybė
 padeda rinkoms tinkamai veikti, nes didina finansinių ataskaitų
 teisingumą ir veiksmingumą. Taigi auditoriai atlieka ypač
 svarbų visuomeninį vaidmenį;
 (2)
 Sąjungos teisės aktuose reikalaujama, kad
 kredito įstaigų, draudimo įmonių, vertybinių
 popierių, kuriais leidžiama prekiauti reguliuojamoje rinkoje,
 emitentų, mokėjimo institucijų, KIPVPS, elektroninių
 pinigų institucijų ir alternatyvaus investavimo fondų
 finansinių ataskaitų, kurias sudaro metinės ataskaitos arba
 konsoliduotosios ataskaitos, auditą atliktų vienas arba daugiau asmenų,
 kurie turi teisę atlikti tokį auditą pagal toliau išvardytus
 Sąjungos teisės aktus: 1986 m. gruodžio 8 d. Tarybos
 direktyvos 86/635/EEB dėl bankų ir kitų finansų
 įstaigų metinės finansinės atskaitomybės ir
 konsoliduotos finansinės atskaitomybės[12]
 1 straipsnio 1 dalį, 1991 m. gruodžio 19 d. Tarybos direktyvos
 91/674/EEB dėl draudimo įmonių metinės finansinės
 atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės[13]
 1 straipsnio 1 dalį, 2004 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento
 ir Tarybos direktyvos 2004/109/EB dėl informacijos apie emitentus,
 kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje,
 skaidrumo reikalavimų suderinimo, iš dalies keičiančios
 Direktyvą 2001/34/EB[14], 4 straipsnio 4
 dalį, 2007 m. lapkričio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos
 direktyvos 2007/64/EB dėl mokėjimo paslaugų vidaus rinkoje, iš
 dalies keičiančios direktyvas 97/7/EB, 2002/65/EB, 2005/60/EB ir
 2006/48/EB ir panaikinančios Direktyvą 97/5/EB[15],
 15 straipsnio 2 dalį, 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir
 Tarybos direktyvos 2009/65/EB dėl įstatymų ir kitų
 teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į
 perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIPVPS), derinimo[16]
 73 straipsnį, 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento
 ir Tarybos direktyvos 2009/110/EB dėl elektroninių pinigų
 įstaigų steigimosi, veiklos ir riziką ribojančios
 priežiūros, iš dalies keičiančios Direktyvas 2005/60/EB ir
 2006/48/EB ir panaikinančios Direktyvą 2000/46/EB[17],
 3 straipsnio 1 dalį ir 2011 m. birželio 8 d. Europos Parlamento
 ir Tarybos direktyvos 2011/61/ES dėl alternatyvaus investavimo fondų
 valdytojų, kuria iš dalies keičiami direktyvos 2003/41/EB ir
 2009/65/EB bei reglamentai (EB) Nr. 1060/2009 ir (ES) Nr. 1095/2010[18],
 22 straipsnio 3 dalį; be to, 2004 m. balandžio 21 d. Europos
 Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/39/EB dėl finansinių
 priemonių rinkų, iš dalies keičiančios Tarybos direktyvas
 85/611/EEB, 93/6/EEB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2000/12/EB
 bei panaikinančios Tarybos direktyvą 93/22/EEB[19],
 4 straipsnio 1 dalies 1 punkte taip pat reikalaujama, kad investicinių
 įmonių metinės finansinės ataskaitos būtų
 audituojamos, kai netaikoma 1978 m. liepos 25 d. Ketvirtoji Tarybos
 direktyva 78/660/EEB dėl tam tikrų bendrovių metinių
 atskaitomybių[20] arba 1983 m.
 birželio 13 d. Septintoji Tarybos direktyva 83/349/EEB dėl konsoliduotos
 atskaitomybės[21];
 (3)
 už teisės aktų nustatyto audito
 atlikimą atsakingų asmenų patvirtinimo sąlygos ir
 būtiniausi tokio teisės aktų nustatyto audito atlikimo
 reikalavimai nustatyti 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento
 ir Tarybos direktyvoje 2006/43/EB dėl teisės aktų nustatyto
 metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos
 finansinės atskaitomybės audito, iš dalies keičiančioje
 Tarybos direktyvas 78/660/EEB ir 83/349/EEB bei panaikinančioje Tarybos
 direktyvą 84/253/EEB[22];
 (4)
 per neseniai vykusią finansų krizę
 paaiškėjo, kad daugybė bankų balansinėse ir
 nebalansinėse pozicijose 2007–2009 m. patyrė milžiniškų
 nuostolių. Todėl kilo klausimų ne tik dėl to, kaip
 auditoriai galėjo pateikti savo klientams besąlygines tų
 laikotarpių audito išvadas, bet ir dėl dabartinės teisinės
 sistemos tinkamumo ir pakankamumo. 2010 m. spalio 13 d. Komisija
 paskelbė žaliąją knygą „Audito politika. Per krizę
 įgyta patirtis“[23] ir surengė plataus
 masto viešąsias konsultacijas dėl finansų rinkos reguliavimo
 reformos apskritai, dėl audito vaidmens ir apimties ir dėl to, kaip
 audito funkciją būtų galima patobulinti ir taip prisidėti
 prie didesnio finansinio stabilumo. Per viešąsias konsultacijas
 paaiškėjo, kad Direktyvos 2006/43/EB taisyklės dėl teisės
 aktų nustatyto viešojo intereso įmonių metinių
 finansinių ataskaitų ir konsoliduotųjų finansinių
 ataskaitų audito galėtų būti iš esmės patobulintos.
 2011 m. rugsėjo 13 d. Europos Parlamentas savo iniciatyva
 paskelbė pranešimą dėl žaliosios knygos. 2011 m. birželio
 16 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas taip
 pat priėmė pranešimą dėl žaliosios knygos;
 (5)
 svarbu nustatyti išsamias taisykles siekiant
 užtikrinti, kad viešojo intereso įmonių teisės aktų
 nustatytas auditas būtų tinkamos kokybės ir kad teisės
 aktų nustatytą auditą atliekantys auditoriai ir audito
 įmonės jį atliktų laikydamiesi griežtų
 reikalavimų. Bendra reglamentavimo tvarka turėtų padidinti
 teisės aktų nustatytą auditą atliekančių auditorių
 ir audito įmonių, kurie atlieka viešojo intereso įmonių
 teisės aktų nustatytą auditą, teisingumą,
 nepriklausomumą, objektyvumą, atsakingumą, skaidrumą ir
 patikimumą, prisidėti prie teisės aktų nustatyto audito
 kokybės Sąjungoje gerinimo ir taip prisidėti prie sklandaus
 vidaus rinkos veikimo kartu užtikrinant aukštą vartotojų ir
 investuotojų apsaugos lygį. Parengus atskirą aktą,
 skirtą viešojo intereso įmonėms, taip pat būtų
 užtikrintas nuoseklus suderinimas ir vienodas taikymas, taigi taip
 būtų prisidedama prie veiksmingesnio vidaus rinkos veikimo;
 (6)
 finansų sektorius keičiasi, pagal
 Sąjungos teisės aktus kuriamos naujos finansų įstaigų
 kategorijos. Didėja įprastai bankų sistemai
 nepriklausančių naujų subjektų ir jų veiklos svarba, o
 jų poveikis finansiniam stabilumui taip pat padidėjo. Todėl
 tikslinga, kad viešojo intereso įmonių sąvoka taip pat
 žymėtų kitas finansų įstaigas ir subjektus: investicines
 įmones, mokėjimo institucijas, kolektyvinio investavimo į
 perleidžiamus vertybinius popierius subjektus (KIPVPS), elektroninių pinigų
 įstaigas ir alternatyvaus investavimo fondus;
 (7)
 metinių finansinių ataskaitų ir
 konsoliduotųjų finansinių ataskaitų auditas yra teisės
 aktų nustatyta investuotojų, skolintojų ir verslo
 partnerių, kurie valdo viešojo intereso įmonės dalį arba
 turi su ja susijusių verslo interesų, apsaugos priemonė. Taigi teisės
 aktų nustatytą auditą atliekantys auditoriai ir audito
 įmonės, atlikdami tokių įmonių teisės aktų
 nustatytą auditą, turėtų būti visiškai nepriklausomi
 ir turėtų būti vengiama interesų konfliktų. Siekiant
 įvertinti auditorių ir audito įmonių nepriklausomumą
 reikia atsižvelgti į tinklo, kuriame auditoriai ir įmonės
 veikia, esmę;
 (8)
 tinkama teisės aktų nustatytą
 auditą atliekančių auditorių ir audito įmonių
 vidaus organizacinė struktūra turėtų prisidėti prie
 visų grėsmių jų nepriklausomumui prevencijos. Taigi audito
 įmonės savininkai arba akcininkai, taip pat jos vadovai
 neturėtų kištis į teisės aktų nustatytą
 auditą jokiu būdu, galinčiu pakenkti audito įmonės
 vardu teisės aktų nustatytą auditą atliekančio
 auditoriaus nepriklausomumui ir objektyvumui. Teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantys auditoriai ir audito įmonės
 taip pat turėtų įdiegti tinkamą vidaus politiką ir
 procedūras, skirtas darbuotojams ir kitiems asmenims, kurie jų
 organizacijose dalyvauja teisės aktų nustatyto audito veikloje,
 siekdami užtikrinti, kad būtų laikomasi teisės aktuose jiems
 nustatytų prievolių. Šia politika ir procedūromis visų
 pirma turėtų būti siekiama užkirsti kelią visoms
 grėsmėms nepriklausomumui ir jas šalinti bei užtikrinti teisės
 aktų nustatyto audito kokybę, teisingumą ir kruopštumą. Ta
 politika ir procedūros turėtų būti proporcingos teisės
 aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus arba audito
 įmonės veiklos mastui ir sudėtingumui;
 (9)
 auditoriai, audito įmonės ir jų
 darbuotojai visų pirma turėtų atsisakyti atlikti
 įmonės teisės aktų nustatytą auditą, jei joje
 turi verslo arba finansinių interesų, nedalyvauti prekyboje
 finansinėmis priemonėmis, kurias išleido, garantavo arba kitaip
 parėmė audituojama įmonė, išskyrus investicijas pagal
 diversifikuotas kolektyvinio investavimo schemas. Teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
 turėtų nedalyvauti audituojamos įmonės vidaus
 sprendimų priėmimo procese. Teisės aktų nustatytą auditą
 atliekantiems auditoriams arba jų darbuotojams turėtų būti
 neleidžiama imtis vadovaujančių pareigų audituojamoje
 įmonėje arba pareigų audituojamos įmonės valdyboje,
 jei po audito nepraėjo atitinkamas laikotarpis;
 (10)
 iš vienos audituojamos įmonės gautų
 mokesčių dydis ir struktūra taip pat gali kelti grėsmę
 teisės aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus
 arba audito įmonės nepriklausomumui. Todėl svarbu užtikrinti,
 kad audito mokesčiai nebūtų grindžiami kokiomis nors
 sąlygomis ir kad tais atvejais, kai audito mokesčiai iš vieno kliento
 sudaro reikšmingą dalį, būtų įdiegta speciali
 procedūra audito kokybei užtikrinti. Jei priklausomybė nuo vieno
 kliento yra pernelyg didelė, teisės aktų nustatytą
 auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė turėtų
 atsisakyti atlikti atitinkamą teisės aktų nustatytą
 auditą;
 (11)
 jei teisės aktų nustatytą
 auditą atliekantys auditoriai, audito įmonės arba jų
 tinklų nariai audituojamoms įmonėms teikia kitas, ne teisės
 aktų nustatyto audito, paslaugas, tai gali pakenkti jų
 nepriklausomumui. Todėl tikslinga reikalauti, kad teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius, audito įmonė ir
 jų tinklo nariai audituojamoms įmonėms neteiktų ne audito
 paslaugų. Jei audito įmonė įmonei teikia ne audito
 paslaugas, tada ta audito įmonė negali atlikti tos įmonės
 teisės aktų nustatyto audito, taigi mažėja audito įmonių,
 kurios galėtų atlikti teisės aktų nustatytą
 auditą, ypač didelių viešojo intereso įmonių, kur
 rinka yra koncentruota. Todėl siekiant užtikrinti minimalų audito
 įmonių, kurios galėtų teikti audito paslaugas didelėms
 viešojo intereso įmonėms, skaičių, tikslinga reikalauti,
 kad reikšmingo masto veiklą vykdančios audito įmonės savo
 profesinėje veikloje daugiausia dėmesio skirtų teisės
 aktų nustatytam auditui ir kad joms nebūtų leidžiama teikti kitų,
 su teisės aktų nustatytu auditu nesusijusių, pavyzdžiui,
 konsultavimo arba patariamųjų, paslaugų;
 (12)
 siekiant išvengti interesų konfliktų,
 svarbu, kad teisės aktų nustatytą auditą atliekantis
 auditorius arba audito įmonė, prieš sutikdamas (-a) atlikti arba
 tęsti viešojo intereso įmonės teisės aktų
 nustatytą auditą, įvertintų, ar įvykdyti
 nepriklausomumo reikalavimai ir, svarbiausia, ar dėl ryšių su ta
 įmone nekyla jokių grėsmių nepriklausomumui. Kad
 išsaugotų nepriklausomumą, svarbu, kad jie saugotų duomenis apie
 visas grėsmes jų ir jų darbuotojų bei kitų teisės
 aktų nustatyto audito procese dalyvaujančių asmenų
 nepriklausomumui, taip pat kad būtų taikomos apsaugos priemonės
 toms grėsmėms sumažinti. O jei jų nepriklausomumui kylanti
 grėsmė yra per didelė net po to, kai buvo panaudotos apsaugos
 priemonės šiai grėsmei sumažinti, jie turėtų atsisakyti
 atlikti auditą arba nuo jo susilaikyti. Teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
 turėtų kasmet audituojamos įmonės audito komitetui
 patvirtinti savo nepriklausomumą ir su komitetu aptarti visas grėsmes
 jų nepriklausomumui, taip pat toms grėsmėms mažinti taikytas
 apsaugos priemones;
 (13)
 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento
 ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant
 asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo[24]
 reglamentuojamas asmens duomenų pagal šį reglamentą tvarkymas
 valstybėse narėse prižiūrint valstybių narių
 kompetentingoms institucijoms, visų pirma viešosioms nepriklausomoms
 valstybių narių paskirtoms institucijoms. 2000 m. gruodžio
 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) 45/2001 dėl
 asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens
 duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo[25]
 reglamentuojamas asmens duomenų pagal šį reglamentą tvarkymas
 EVPRI prižiūrint Europos duomenų apsaugos priežiūros
 pareigūnui. Kompetentingos institucijos visa informacija keistis arba
 ją perduoti turėtų laikydamosi asmens duomenų perdavimo
 taisyklių, nustatytų Direktyvoje 95/46/EB, o EVPRI visa informacija
 turėtų keistis arba ją perduoti laikydamasi asmens duomenų
 perdavimo taisyklių, nustatytų Reglamente (EB) Nr. 45/2001;
 (14)
 svarbu, kad teisės aktų nustatytą
 auditą atliekantys auditoriai ir audito įmonės gerbtų savo
 klientų teises į privatumą ir duomenų apsaugą.
 Todėl jie turėtų laikytis griežtų konfidencialumo ir profesinės
 paslapties taisyklių, kurios vis dėlto neturėtų kliudyti
 tinkamai vykdyti šį reglamentą arba bendradarbiauti su grupės
 auditoriumi, kai atliekamas konsoliduotųjų finansinių
 ataskaitų auditas ir kai patronuojančioji įmonė yra
 trečiojoje šalyje, jei laikomasi Direktyvos 95/46/EB. Tačiau pagal
 tokias taisykles teisės aktų nustatytą auditą
 atliekančiam auditoriui arba audito įmonei nebūtų leidžiama
 bendradarbiauti su trečiųjų šalių institucijomis, kurios
 nepriklauso Direktyvos 2006/43/EB XI skyriuje numatytiems bendradarbiavimo
 kanalams. Tos konfidencialumo taisyklės taip pat turėtų
 būti taikomos bet kuriam teisės aktų nustatytą auditą
 atliekančiam auditoriui arba audito įmonei, kuris (-i) nebedalyvauja vykdant
 konkrečias audito funkcijas;
 (15)
 atlikus teisės aktų nustatytą
 auditą parengiama nuomonė apie audituojamos įmonės
 finansinių ataskaitų tikrumą ir teisingumą. Tačiau
 suinteresuotieji subjektai gali nežinoti apie audito apribojimus (reikšmingumą,
 atrankos metodus, auditorių vaidmenį nustatant sukčiavimo atvejus
 ir vadovybės atsakomybę), todėl gali atsirasti
 lūkesčių skirtumų. Siekiant tuos skirtumus sumažinti svarbu
 aiškiau nustatyti teisės aktų nustatyto audito apimtį;
 (16)
 nors pagrindinė atsakomybė už
 finansinės informacijos pateikimą tenka audituojamų įmonių
 vadovybei, auditoriaus pareiga aktyviai, kaip informacijos naudotojui, prašyti
 vadovybės pateikti informaciją. Todėl, siekiant pagerinti audito
 kokybę, svarbu, kad auditoriai laikytųsi didesnio profesinio
 skepticizmo audituojamos įmonės atžvilgiu. Auditoriai, nepaisydami
 to, kad ankstesnė patirtis rodo, jog audituojamos įmonės
 vadovybė yra sąžininga ir principinga, neturėtų atmesti
 galimybės, kad dėl klaidos arba sukčiavimo informacijoje gali
 būti reikšmingų netikslumų. Audito kokybės užtikrinimas
 turėtų būti pagrindinis kriterijus organizuojant audito
 darbą ir paskirstant užduotims atlikti reikalingus išteklius. Teisės
 aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus, audito
 įmonės ir jų darbuotojų sąžiningumas yra svarbus
 veiksnys užtikrinant visuomenės pasitikėjimą teisės
 aktų nustatytu auditu ir finansų rinkomis. Todėl bet kokį
 incidentą, kuris gali turėti svarbių padarinių teisės
 aktų nustatyto audito veiklos teisingumui, reikėtų tinkamai
 spręsti. Teisės aktų nustatytą auditą atliekantis
 auditorius arba audito įmonė audito darbą turėtų
 tinkamai fiksuoti dokumentuose;
 (17)
 kai atliekamas konsoliduotųjų
 finansinių ataskaitų auditas, svarbu aiškiai apibrėžti atskirose
 įmonių grupės įmonėse teisės aktų
 nustatytą auditą atliekančių auditorių atsakomybę.
 Tokiu atveju visa atsakomybė už audito išvadą turėtų tekti
 grupės auditoriui;
 (18)
 aukštą audito kokybę turėtų
 padėti užtikrinti patikimos kiekvieno teisės aktų nustatyto
 audito vidaus kokybės kontrolės peržiūros. Todėl
 teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba
 audito įmonė neturėtų teikti savo audito išvados, kol nebus
 atlikta tokia vidaus kokybės kontrolės peržiūra;
 (19)
 teisės aktų nustatyto audito rezultatai
 suinteresuotiesiems subjektams turėtų būti pristatyti audito
 išvadoje. Siekiant padidinti suinteresuotųjų subjektų
 pasitikėjimą audituojamos įmonės finansinėmis
 ataskaitomis ypač svarbu, kad audito išvada būtų gerai
 pagrįsta, tvirtai motyvuota, jos turinys išplėstas, kad
 būtų pateikta papildomos informacijos, susijusios su konkrečiu
 atliktu auditu. Visų pirma audito išvadoje turėtų būti
 pateikta pakankamai informacijos apie tai, kokia metodika taikyta, ypač
 tai, kokia balanso ataskaitos dalis buvo tiesiogiai patikrinta ir kokia yra
 grindžiama sistemos ir atitikties tikrinimu, auditui atlikti taikyti reikšmingumo
 lygiai, pagrindinės rizikos, kad metinių finansinių
 ataskaitų ir konsoliduotųjų finansinių ataskaitų
 informacijoje gali būti reikšmingų netikslumų, sritys, tai, ar
 teisės aktų nustatytas auditas buvo skirtas sukčiavimui
 nustatyti, ir, jei pateikiama sąlyginė arba neigiama nuomonė
 arba nuomonę pateikti atsisakoma, nurodomos tokio sprendimo priežastys;
 (20)
 teisės aktų nustatyto audito vertė
 audituojamai įmonei ypač padidėtų, jei teisės
 aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito
 įmonė ir audito komitetas glaudžiau bendrautų. Svarbu, kad
 atliekant teisės aktų nustatytą auditą vyktų ne tik
 reguliarus dialogas, bet ir kad teisės aktų nustatytą
 auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė audito komitetui
 pateiktų papildomą, išsamesnę teisės aktų nustatyto
 audito rezultatų ataskaitą. Tokias papildomas išsamias ataskaitas
 turėtų būti galima pateikti viešojo intereso įmonių
 priežiūros institucijoms, bet ne visuomenei;
 (21)
 teisės aktų nustatytą auditą
 atliekantys auditoriai arba audito įmonės viešojo intereso
 įmonių priežiūros institucijoms jau teikia informaciją apie
 faktus arba sprendimus, dėl kurių gali būti pažeistos
 audituojamos įmonės veiklą reglamentuojančios
 taisyklės arba padaryta žalos audituojamos įmonės veiklos
 tęstinumui. Priežiūros funkcijas taip pat būtų lengviau
 vykdyti, jei iš kredito ir finansų įstaigų priežiūros
 institucijų būtų reikalaujama palaikyti reguliarų
 dialogą su tų įstaigų teisės aktų nustatytą
 auditą atliekančiais auditoriais ir audito įmonėmis;
 (22)
 siekiant padidinti pasitikėjimą teisės
 aktų nustatytą auditą atliekančiais auditoriais ir audito
 įmonėmis, kurie atlieka viešojo intereso įmonių teisės
 aktų nustatytą auditą, bei padidinti jų
 įsipareigojimus, svarbu sugriežtinti teisės aktų nustatytą
 auditą atliekančių auditorių ir audito įmonių
 skaidrumo pranešimus. Todėl iš teisės aktų nustatytą
 auditą atliekančių auditorių ir audito įmonių
 turėtų būti reikalaujama atskleisti audituotą
 finansinę informaciją, visų pirma nurodyti savo bendrą
 apyvartą, atskirai nurodant viešojo intereso įmonių
 sumokėtus mokesčius, kitų įmonių sumokėtus
 mokesčius ir už kitas paslaugas sumokėtus mokesčius.
 Finansinę informaciją jie taip pat turėtų atskleisti
 tinklo, kuriam priklauso, lygmeniu. Audito įmonių skaidrumo
 pranešimai turėtų būti papildyti pareiškimu dėl
 įmonės valdymo, siekiant parodyti, ar audito įmonėje veikia
 patikimo įmonės valdymo tvarka. Papildoma informacija apie audito
 mokesčius turėtų būti pateikta kompetentingoms
 institucijoms, kad joms būtų lengviau vykdyti priežiūros
 funkcijas;
 (23)
 audito komitetas arba lygiavertes funkcijas
 vykdantis audituojamos įmonės organas turi lemiamą vaidmenį
 užtikrinant aukštą teisės aktų nustatyto audito kokybę.
 Ypač svarbu stiprinti audito komiteto nepriklausomumą ir
 techninę kompetenciją ir tuo tikslu reikalauti, kad dauguma
 jo narių būtų nepriklausomi, bent vienas komiteto narys
 turėtų kompetencijos audito srityje, o kitas – audito ir (arba)
 apskaitos srityje. 2005 m. vasario 15 d. Komisijos rekomendacijoje
 dėl bendrovių, kurių vertybiniai popieriai yra įtraukti
 į biržos sąrašus, direktorių konsultantų arba
 stebėtojų tarybos narių vaidmens ir dėl
 (stebėtojų) tarybos komitetų[26] nurodoma, kaip
 turėtų būti sudaromas audito komitetas ir kaip jis
 turėtų veikti. Tačiau atsižvelgiant į įmonių,
 kurių rinkos kapitalizacija yra mažesnė, mažųjų ir
 vidutinių įmonių valdybų veiklos mastą, būtų
 tikslinga, jei įmonių audito komitetui arba lygiareikšmes funkcijas
 audituojamoje įmonėje vykdančiam organui pavestas funkcijas
 galėtų vykdyti administracinis ar priežiūros organas kaip visuma.
 Viešojo intereso įmonės, kurios yra KIPVPS arba alternatyvaus
 investavimo fondai, taip pat turėtų būti atleistos nuo
 prievolės sudaryti audito komitetą. Suteikiant šią išimtį
 atsižvelgiama į tai, kad tais atvejais, kai tie fondai veikia vien turto sutelkimo
 tikslais, audito komitetą sudaryti nėra tikslinga. KIPVPS ir
 alternatyvaus investavimo fondai, taip pat jų valdymo bendrovės
 veikia griežtai apibrėžtoje reglamentuojamoje aplinkoje ir joms taikomi
 specialūs valdymo mechanizmai, pavyzdžiui, jų depozitoriumo vykdoma
 kontrolė;
 (24)
 taip pat svarbu sustiprinti audito komiteto
 vaidmenį pasirenkant naują teisės aktų nustatytą
 auditą atliekantį auditorių arba audito įmonę, kad
 audituojamos įmonės visuotinis akcininkų sprendimas arba nariai
 sprendimą galėtų priimti turėdami daugiau informacijos.
 Taigi, teikdama pasiūlymą visuotiniam susirinkimui valdyba
 turėtų paaiškinti, ar ji laikosi audito komiteto rekomendacijos, o
 jei ne, tai kodėl. Audito komiteto rekomendacijoje turėtų
 būti pateiktos bent dvi galimos alternatyvos auditui atlikti ir
 pasiūlyta priimtinesnė iš jų, kad visuotinis susirinkimas
 galėtų priimti galutinį sprendimą, kurią
 alternatyvą rinktis. Kad savo rekomendacijoje pateiktų
 sąžiningą ir tinkamą pagrindimą, audito komitetas
 galėtų pasinaudoti privalomos atrankos procedūros, kurią
 organizavo audituojama įmonė ir už kurią buvo atsakingas audito
 komitetas, rezultatais. Per tokią atrankos procedūrą audituojama
 įmonė turėtų kviesti teisės aktų nustatytą
 auditą atliekančius auditorius arba audito įmones, įskaitant
 mažesnes, pristatyti audito pasiūlymus. Konkurso dokumentuose
 turėtų būti pateikti skaidrūs ir nediskriminuojantys
 atrankos kriterijai, kurie bus taikomi pasiūlymams vertinti. Tačiau
 atsižvelgiant į tai, kad dėl šios atrankos procedūros
 įmonėms, kurių rinkos kapitalizacija mažesnė, arba
 mažosioms ir vidutinėms įmonėms, gali susidaryti pagal jų
 dydį neproporcingų sąnaudų, tas įmones tikslinga nuo
 šios prievolės atleisti;
 (25)
 audituojamos įmonės visuotinio
 akcininkų susirinkimo arba narių teisė pasirinkti teisės
 aktų nustatytą auditą atliekantį auditorių arba audito
 įmonę būtų bevertė, jei audituojama įmonė
 sudarytų su trečiąja šalimi sutartį, kurioje būtų
 numatytas tokio pasirinkimo galimybės apribojimas. Todėl bet kuri
 audituojamos įmonės ir trečiosios šalies sutarties nuostata
 dėl konkretaus auditoriaus arba audito įmonės pasirinkimo arba
 jo apribojimo yra niekinė;
 (26)
 viešojo intereso įmonėms paskyrus daugiau
 negu vieną teisės aktų nustatytą auditą
 atliekantį auditorių ar audito įmonę būtų
 sustiprintas profesinis skepticizmas ir pagerinta audito kokybė. Ši
 priemonė ir mažesnių audito įmonių dalyvavimas taip pat
 padėtų ugdyti tokių įmonių gebėjimus, taigi
 būtų didinamos teisės aktų nustatytą auditą
 atliekančių auditorių ir audito įmonių pasirinkimo
 galimybės viešojo intereso įmonėms. Todėl viešojo intereso
 įmonės turėtų būti raginamos ir skatinamos skirti
 daugiau negu vieną teisės aktų nustatytą auditą
 atliekantį auditorių arba audito įmonę teisės aktų
 nustatytam auditui atlikti;
 (27)
 siekiant pašalinti familiarumo keliamą
 grėsmę ir taip sustiprinti auditorių ir audito įmonių
 nepriklausomumą, svarbu nustatyti, kokį ilgiausią
 laikotarpį teisės aktų nustatytą auditą atliekantis
 auditorius arba audito įmonė gali audituoti konkrečią
 audituojamą įmonę. Taip pat turėtų būti
 įdiegtas atitinkamas aukščiausio rango darbuotojų,
 dalyvaujančių atliekant teisės aktų nustatytą
 auditą, įskaitant pagrindinius audito partnerius, kurie teisės
 aktų nustatytą auditą atlieka audito įmonės vardu,
 laipsniškos rotacijos mechanizmas. Taip pat svarbu numatyti atitinkamą
 laikotarpį, kurį toks teisės aktų nustatytą
 auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė negali atlikti
 tos pačios įmonės teisės aktų nustatyto audito.
 Siekiant užtikrinti sklandų pereinamąjį laikotarpį,
 buvęs auditorius naujam auditoriui turėtų perduoti perdavimo
 bylą su svarbia informacija;
 (28)
 siekiant apsaugoti auditoriaus nepriklausomumą
 svarbu nustatyti, kad auditorių ar audito įmonę būtų
 galima atšaukti tik tuo atveju, kai tam yra tinkamų priežasčių
 ir kai apie tas priežastis pranešama už priežiūrą atsakingai
 institucijai ar atsakingoms institucijoms. Jei esama tinkamų
 priežasčių, bet audituojama įmonė nesiima veiksmų,
 audito komitetas, akcininkai, už auditorių ir audito įmonių
 priežiūrą atsakingos kompetentingos institucijos arba už viešojo
 intereso įmonės priežiūrą atsakingos kompetentingos
 institucijos turėtų turėti teisę kreiptis į
 nacionalinį teismą dėl auditoriaus atleidimo;
 (29)
 siekiant užtikrinti aukštą investuotojų
 ir vartotojų pasitikėjimo lygį vidaus rinkoje ir išvengti
 interesų konfliktų, teisės aktų nustatytą auditą
 atliekantys auditoriai ir audito įmonės turėtų būti
 tinkamai prižiūrimi kompetentingų institucijų, kurios yra
 nepriklausomos nuo audito profesijos ir turi pakankamai gebėjimų,
 patirties ir išteklių. Nacionalinės kompetentingos institucijos
 turėtų turėti reikiamų įgaliojimų atlikti
 priežiūros užduotis, taip pat galėti susipažinti su dokumentais,
 reikalauti informacijos iš bet kurio asmens ir atlikti patikrinimus. Jos
 turėtų specializuotis finansų rinkų, finansinių
 ataskaitų rengimo prievolių laikymosi arba teisės aktų
 nustatyto audito priežiūros srityse. Tačiau turėtų
 būti numatyta, kad priežiūrą, kaip viešojo intereso
 įmonės laikosi nustatytų prievolių, galėtų
 vykdyti už tų įmonių priežiūrą atsakingos institucijos.
 Kompetentingų institucijų finansavimui teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantys auditoriai ar audito įmonės
 neturėtų daryti jokios galimai nederamos įtakos;
 (30)
 priežiūros kokybė turėtų
 pagerėti, jei institucijos, kurioms nacionaliniu lygmeniu pavesta vykdyti
 skirtingas užduotis, veiksmingai bendradarbiautų. Todėl institucijos,
 kompetentingos vykdyti viešojo intereso įmonių teisės aktų
 nustatyto audito prievolių laikymosi priežiūrą, turėtų
 bendradarbiauti su institucijomis, kurios atsakingos už teisės aktų
 nustatytą auditą atliekančių auditorių ir audito
 įmonių patvirtinimą ir registravimą, su institucijomis,
 kurios atlieka viešojo intereso įmonių priežiūrą, ir su
 finansinės žvalgybos padaliniais, nurodytais 2005 m. spalio
 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2005/60/EB dėl
 finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimui ir
 teroristų finansavimui[27];
 (31)
 užtikrinti teisės aktų nustatyto audito
 išorės kokybę yra itin svarbu norint pasiekti aukštą audito
 kokybę. Taip padidinamas skelbiamos finansinės informacijos
 patikimumas ir suteikiama geresnė akcininkų, investuotojų,
 kreditorių ir kitų suinteresuotųjų šalių apsauga.
 Todėl teisės aktų nustatytą auditą atliekantiems
 auditoriams ir audito įmonėms turėtų būti taikoma
 kokybės užtikrinimo sistema, už kurią būtų atsakingos
 kompetentingos institucijos, taip užtikrinant auditorių objektyvumą
 ir nepriklausomumą. Kokybės užtikrinimo peržiūros
 turėtų būti organizuojamos taip, kad kiekvienas teisės
 aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito
 įmonė, kuris (-i) atlieka viešojo intereso įmonių
 auditą, atliekant kokybės užtikrinimo peržiūras būtų
 tikrinamas (-a) ne rečiau kaip kas trejus metus. 2008 m. gegužės
 6 d. Komisijos rekomendacijoje dėl viešojo intereso įmonių
 teisės aktų nustatytą auditą atliekančių
 auditorių ir (arba) audito įmonių išorės kokybės
 užtikrinimo[28] pateikta informacija,
 kaip turėtų būti atliekami patikrinimai. Kokybės
 užtikrinimo peržiūros turėtų būti proporcingos
 tikrinamų audito įmonių arba teisės aktų
 nustatytą auditą atliekančio audito veiklos mastui ir
 sudėtingumui;
 (32)
 tyrimai padeda nustatyti netinkamai atlikto viešojo
 intereso įmonių teisės aktų nustatyto audito atvejus,
 užkirsti tokiems atvejams kelią ir juos ištaisyti. Todėl
 kompetentingoms institucijoms turėtų būti suteikti
 įgaliojimai atlikti tyrimus dėl teisės aktų nustatytą
 auditą atliekančių auditorių ir audito įmonių;
 (33)
 viešojo intereso įmonių teisės
 aktų nustatyto audito paslaugų rinka ilgainiui keičiasi.
 Todėl reikia, kad kompetentingos institucijos stebėtų rinkos
 pokyčius, ypač tai, ar nėra galimų auditorių
 pasirinkimo apribojimų ir ar nekyla rizika dėl rinkos koncentracijos;
 (34)
 svarbių audito įmonių žlugimas gali
 trukdyti teikti audito paslaugas rinkoje, dėl to struktūrinė
 rizika rinkoje gali toliau kauptis. Todėl kompetentingos institucijos
 turėtų imtis prevencinių veiksmų ir prašyti, kad
 kiekvienos valstybės narės didžiausios audito įmonės
 rengtų nenumatytų atvejų planus, kaip elgtis kilus incidentams,
 kurie kelia grėsmę atitinkamos įmonės veiklos
 tęstinumui. Tokiuose planuose gali būti numatytos priemonės
 metodiškam atitinkamos įmonės veiklos nutraukimui pasirengti;
 (35)
 kompetentingų institucijų veiklos
 skaidrumas turėtų padėti padidinti vidaus rinkos
 investuotojų ir vartotojų pasitikėjimą. Todėl iš
 kompetentingų institucijų turėtų būti reikalaujama
 teikti reguliarias savo veiklos ataskaitas ir skelbti konkrečių
 patikrinimų ataskaitas;
 (36)
 valstybių narių kompetentingų
 institucijų bendradarbiavimas gali reikšmingai prisidėti
 Sąjungoje nuosekliai užtikrinant aukštą teisės aktų
 nustatyto audito kokybę. Todėl valstybių narių
 kompetentingos institucijos, vykdydamos teisės aktų nustatyto audito
 priežiūros funkcijas, turėtų bendradarbiauti tarpusavyje. Jos
 turėtų laikytis buveinės valstybės narės
 reglamentavimo ir valstybės narės, kurioje teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius ar audito įmonė yra
 patvirtintas (-a) ir kurioje audituojama įmonė turi savo
 registruotą būstinę, priežiūros principo. Kompetentingų
 institucijų bendradarbiavimas būtų ypač paskatintas, jei
 jis būtų organizuojamas Jungtiniame Europos priežiūros
 institucijų komitete (EPIK) vadovaujant Europos vertybinių
 popierių ir rinkos institucijai (EVPRI), įsteigtai pagal 2010 m.
 lapkričio 24 d. Reglamentą (ES) Nr. 1095/2010, kuriuo
 įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių
 popierių ir rinkų institucija)[29]. EVPRI, kuriai
 padeda Europos bankininkystės institucija (EBI), įsteigta
 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu
 (ES) Nr. 1093/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros
 institucija (Europos bankininkystės institucija)[30],
 ir Europos draudimo ir profesinių pensijų institucija (EDPPI),
 įsteigta 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir
 Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1094/2010, kuriuo įsteigiama Europos
 priežiūros institucija (Europos draudimo ir profesinių pensijų
 institucija)[31], turėtų
 prisidėti prie šio bendradarbiavimo nacionalinėms kompetentingoms
 institucijoms teikdama patarimus ir rekomendacijas;
 (37)
 valstybių narių kompetentingų
 institucijų bendradarbiavimas turėtų apimti keitimąsi
 informacija, bendradarbiavimą kokybės užtikrinimo peržiūrų
 srityje, pagalbą tyrimams, susijusiems su viešojo intereso
 įmonių teisės aktų nustatyto audito atlikimu, įskaitant
 tuos atvejus, kai tiriamas elgesys nėra atitinkamos valstybės
 narės galiojančių teisės aktų ar reglamentavimo
 nuostatų pažeidimas, ir nenumatytų atvejų planų
 rengimą. Valstybių narių kompetentingų institucijų
 bendradarbiavimas gali apimti kompetentingų institucijų kolegijų
 kūrimą ir funkcijų perdavimą tarpusavyje. Taip
 bendradarbiaujant reikėtų atsižvelgti į tinklo, kuriame veikia
 auditoriai ir įmonės, esmę. Kompetentingos institucijos ir
 Europos priežiūros institucijos turėtų laikytis atitinkamų
 konfidencialumo ir profesinės paslapties taisyklių;
 (38)
 teisės aktų nustatytą auditą
 atliekančių auditorių ir audito įmonių kvalifikacijos
 atlikti viešojo intereso įmonių teisės aktų nustatytą
 auditą pripažinimas turėtų sudaryti sąlygas auditoriams ir
 įmonėms teikti paslaugas kitiems klientams. Todėl svarbu
 numatyti Europos kokybės sertifikatą, kurį parengtų EVPRI.
 Nacionalinės kompetentingos institucijos turėtų dalyvauti
 nagrinėjant prašymus dėl sertifikatų išdavimo;
 (39)
 kadangi kapitalo rinkos yra tarpusavyje susijusios,
 reikia nacionalinėms kompetentingoms institucijoms ir Europos
 priežiūros institucijoms suteikti įgaliojimus bendradarbiauti su
 trečiųjų šalių priežiūros institucijomis ir
 įstaigomis dėl keitimosi informacija arba kokybės užtikrinimo
 peržiūrų. Tačiau kai bendradarbiavimas su trečiosios šalies
 institucijomis yra susijęs su audito darbo dokumentais arba kitais
 teisės aktų nustatytą auditą atliekančių
 auditorių arba audito įmonių dokumentais, turėtų
 būti taikomos Direktyvoje 2006/43/EB nustatytos procedūros;
 (40)
 siekiant užtikrinti sklandų kapitalo
 rinkų veikimą reikalingi tvarūs audito pajėgumai ir
 konkurencinga teisės aktų nustatyto audito paslaugų rinka,
 kurioje yra pakankamas audito įmonių, sugebančių atlikti
 viešojo intereso įmonių teisės aktų nustatytą
 auditą, pasirinkimas. EVPRI turėtų pranešti apie audito rinkos
 struktūros pokyčius dėl šio reglamento vykdymo. Atlikdama
 tokią analizę EVPRI turėtų atsižvelgti į teisės
 aktų nustatytą auditą atliekantiems auditoriams taikomų
 nacionalinių civilinės atsakomybės taisyklių poveikį
 audito rinkos struktūrai. Remdamasi tokia atskaita ir kitais tinkamais
 įrodymais, Komisija turėtų pateikti ataskaitą apie
 teisės aktų nustatytą auditą atliekantiems auditoriams
 taikomų nacionalinių civilinės atsakomybės taisyklių
 poveikį audito rinkos struktūrai ir imtis veiksmų, kurie, jos
 manymu, yra tinkami atsižvelgiant į nustatytus faktus;
 (41)
 siekiant pagerinti šio reglamento reikalavimų
 laikymąsi ir atsižvelgiant į 2010 m. gruodžio 9 d.
 Komisijos komunikatą „Sankcijų taikymo režimų finansinių
 paslaugų sektoriuje griežtinimas”[32] turėtų
 būti sustiprintos kompetentingų institucijų teisės priimti
 priežiūros priemones ir nustatyti sankcijas. Teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantiems auditoriams, audito įmonėms
 ir viešojo intereso įmonėms už nustatytus pažeidimus turėtų
 būti numatytos administracinės piniginės sankcijos.
 Kompetentingos institucijos sankcijas ir priemones turėtų taikyti
 skaidriai. Taikant ir skelbiant sankcijas reikėtų gerbti pagrindines
 teises, nustatytas Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje,
 ypač teises į privatų ir šeimos gyvenimą (7 straipsnis),
 teisę į asmens duomenų apsaugą (8 straipsnis) ir teisę
 į veiksmingą teisinę gynybą ir sąžiningą bylos
 nagrinėjimą (47 straipsnis);
 (42)
 asmenys, informuojantys apie galimus pažeidimus,
 gali suteikti naujos informacijos kompetentingoms institucijoms, kurios ją
 vertintų nustatydamos pažeidimus, įskaitant sukčiavimą, ir
 taikydamos sankcijas už juos. Tačiau asmenis, informuojančius apie
 galimus pažeidimus, gali stabdyti baimė sulaukti atsakomųjų priemonių
 arba tam gali būti nepakankamai paskatų. Todėl valstybės
 narės turėtų užtikrinti, kad būtų įdiegta tinkama
 tvarka, kuri paskatintų asmenis, informuojančius apie galimus
 pažeidimus, įspėti apie galimus šio reglamento pažeidimus ir apsaugotų
 juos nuo atsakomųjų veiksmų. Valstybės narės taip pat
 gali suteikti jiems paskatų taip elgtis; tačiau asmenys,
 informuojantys apie galimus pažeidimus, turėtų įgyti teisę
 į šias paskatas, jei pateikia naujos informacijos, kurios teisiškai
 neprivalo pranešti, ir jei pagal tokią informaciją pritaikomos
 sankcijos už reglamento pažeidimą. Valstybės narės taip pat
 turėtų užtikrinti, kad jų įdiegtose informavimo apie
 galimus pažeidimus schemose būtų nustatyti mechanizmai, kuriais
 būtų suteikiama tinkama informaciją pateikusio asmens apsauga,
 ypač jo teisės į asmens duomenų apsaugą apsauga, ir
 procedūros, skirtos užtikrinti informaciją pateikusio asmens
 teisę į gynybą ir teisę būti išklausytam prieš
 priimant sprendimą dėl jo, taip pat teisę imtis veiksmingų
 teisių gynimo priemonių teisme prieš sprendimą dėl jo;
 (43)
 siekiant atsižvelgti į audito ir audito rinkos
 pokyčius, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai
 nustatyti konkrečius techninius reikalavimus dėl perdavimo bylos,
 kuri turėtų būti perduota naujam teisės aktų
 nustatytą auditą atliekančiam auditoriui, turinio, Europos
 kokybės sertifikatų įdiegimo teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantiems auditoriams ir audito
 įmonėms, kurie atlieka viešojo intereso įmonių teisės
 aktų nustatytą auditą;
 (44)
 siekiant atsižvelgti į techninius finansų
 rinkų, audito ir audito profesijos pokyčius ir išsamiau
 išdėstyti šiame reglamente nustatytus reikalavimus, Komisijai
 turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius
 aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290
 straipsnį. Visų pirma deleguotaisiais aktais reikia patvirtinti susijusių
 audito paslaugų ir ne audito paslaugų sąrašą, taip pat
 nustatyti mokesčio, kurio EVPRI gali prašyti už Europos kokybės
 sertifikato išdavimą teisės aktų nustatytą auditą
 atliekantiems auditoriams ir audito įmonėms, dydį. Ypač
 svarbu, kad Komisija parengiamojo darbo etapu tinkamai konsultuotųsi, taip
 pat ir su ekspertais. Rengdama ir priimdama deleguotuosius aktus Komisija
 turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai tuo pat metu, laiku ir
 tinkamai būtų perduoti Europos Parlamentui ir Tarybai;
 (45)
 siekiant užtikrinti teisinį tikrumą ir
 sklandų perėjimą prie šiuo reglamentu įdiegiamo mechanizmo,
 svarbu nustatyti audito įmonių rotacijos prievolių,
 prievolės organizuoti audito įmonių atrankos procedūras ir
 audito įmones pertvarkyti į įmones, kurios teikia tik audito
 paslaugas, įsigaliojimo pereinamąjį laikotarpį;
 (46)
 kadangi šio reglamento tikslų, būtent
 patikslinti ir apibrėžti viešojo intereso įmonių teisės
 aktų nustatyto audito vaidmenį, patobulinti informaciją,
 kurią teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius
 arba audito įmonė teikia audituojamai įmonei, investuotojams ir
 kitiems suinteresuotiesiems subjektams, gerinti auditorių ir viešojo
 intereso įmonių priežiūros institucijų komunikacijos
 kanalus, užkirsti kelią bet kokiems interesų konfliktams, kylantiems,
 kai viešojo intereso įmonėms teikiamos ne audito paslaugos, sumažinti
 galimo interesų konflikto riziką, kurią kelia esama sistema,
 pagal kurią audituojama įmonė pasirenka auditorių ir jam
 moka, arba familiarumo grėsmė, viešojo intereso įmonėms
 sudaryti palankesnes sąlygas pakeisti teisės aktų nustatytą
 auditą atliekantį auditorių arba audito įmonę ir
 padidinti galimybę pasirinkti audito paslaugų teikėjus,
 padidinti teisės aktų nustatytą auditą
 atliekančių auditorių ir audito įmonių, kurie atlieka
 viešojo intereso įmonių teisės aktų nustatytą
 auditą, reglamentavimo ir priežiūros veiksmingumą,
 nepriklausomumą ir nuoseklumą, įskaitant bendradarbiavimą
 Sąjungos lygmeniu, valstybės narės pačios tinkamai pasiekti
 negali ir kadangi dėl šių tikslų masto jų geriau yra siekti
 Sąjungos lygmeniu, Sąjunga gali priimti priemones pagal subsidiarumo
 principą, nustatytą Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje.
 Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiame
 reglamente nenumatoma nieko, kas nėra būtina šiems tikslams pasiekti;
 (47)
 šiame reglamente gerbiamos pagrindinės
 teisės ir pripažinti principai, visų pirma pagal Europos
 Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, būtent
 teisė į privatų ir šeimos gyvenimą (7 straipsnis), teisė
 į asmens duomenų apsaugą (8 straipsnis), laisvė užsiimti
 verslu (16 straipsnis), teisė į veiksmingą teisinę
 gynybą ir sąžiningą bylos nagrinėjimą (47 straipsnis),
 nekaltumo prezumpcija ir teisė į gynybą (48 straipsnis), teisėtumo
 ir nusikalstamos veikos bei bausmės proporcingumo principai (49
 straipsnis), teisė nebūti du kartus teisiamam arba baudžiamam už
 tą pačią nusikalstamą veiką (50 straipsnis), ir
 šis reglamentas turi būti taikomas atsižvelgiant į šias teises ir
 principus,
 PRIĖMĖ ŠĮ
 REGLAMENTĄ:
 I antraštinė dalis
 dalykas, taikymo sritis ir apibrėžtys
 1 straipsnis
 Dalykas
 Šiame reglamente nustatyti viešojo intereso
 įmonių metinių finansinių ataskaitų ir
 konsoliduotųjų finansinių ataskaitų teisės aktų
 nustatyto audito atlikimo reikalavimai, viešojo intereso įmonėms
 taikomos teisės aktų nustatytą auditą atliekančių
 auditorių ir audito įmonių atrankos organizavimo ir atrankos
 taisyklės, siekiant paskatinti jų nepriklausomumą ir užtikrinti,
 kad nekiltų interesų konfliktų, bei priežiūros, kaip
 teisės aktų nustatytą auditą atliekantys auditoriai ir
 audito įmonės laikosi šių reikalavimų, taisyklės.
 2 straipsnis
 Taikymo sritis
 1. Šis reglamentas taikomas:
 a) viešojo intereso įmonių
 teisės aktų nustatytą auditą atliekantiems auditoriams ir
 audito įmonėms;
 b) viešojo intereso įmonėms.
 2. Šis reglamentas taikomas
 nepažeidžiant Direktyvos 2006/43/EB.
 3 straipsnis
 Sąvokų apibrėžtys
 Šiame reglamente taikomos Direktyvos
 2006/43/EB 2 straipsnyje išdėstytos sąvokų apibrėžtys,
 išskyrus sąvokas „audito išvada“ ir „kompetentinga institucija“.
 4 straipsnis
 Didelės viešojo intereso
 įmonės
 Šiame reglamente sąvoka „didelės
 viešojo intereso įmonės“ žymi šiuos subjektus:
 a) Direktyvos 2006/43/EB 2 straipsnio
 13 dalies a punkte nurodytų įmonių atveju –
 10 stambiausių kiekvienos valstybės narės akcijų
 emitentų, vertinant pagal rinkos kapitalizaciją, remiantis metų
 pabaigos rodikliais, ir visais atvejais – visus akcijų emitentus,
 kurių vidutinė rinkos kapitalizacija, remiantis praėjusių
 trejų kalendorinių metų pabaigos rezultatais, sudarė
 daugiau kaip 1 000 000 000 EUR;
 b) Direktyvos 2006/43/EB 2 straipsnio
 13 dalies b–f punktuose nurodytų įmonių atveju – bet kurią
 įmonę, kurios bendra balanso sudarymo dienos balanso vertė
 viršija 1 000 000 000 EUR;
 c) Direktyvos 2006/43/EB 2 straipsnio
 13 dalies g ir h punktuose nurodytų įmonių atveju – bet
 kurią įmonę, kurios bendras valdomas balanso sudarymo dienos
 turtas viršija 1 000 000 000 EUR.
 II
 antraštinė dalis
 Viešojo intereso įmonių teisės
 aktų nustatyto audito atlikimo sąlygos
 I SKYRIUS
 NEPRIKLAUSOMUMAS IR INTERESŲ KONFLIKTŲ
 VENGIMAS
 5 straipsnis
 Nepriklausomumas ir objektyvumas
 Teisės aktų nustatytą
 auditą atliekantys auditoriai arba audito įmonės imasi visų
 reikiamų priemonių, kuriomis užtikrintų, kad viešojo intereso
 įmonių teisės aktų nustatyto audito nepaveiktų jokie
 esami arba galimi interesų, verslo arba kitų santykių
 konfliktai, kuriuose dalyvauja teisės aktų nustatytą auditą
 atliekantis auditorius arba audito įmonė ir jų tinklas, jei toks
 yra, vadovai, auditoriai, darbuotojai, bet kurie kiti fiziniai asmenys,
 kurių paslaugomis naudojasi arba kurių paslaugas kontroliuoja
 teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba
 audito įmonė, arba bet kuris kitas tiesiogiai arba netiesiogiai su
 teisės aktų nustatytą auditą atliekančiu auditoriumi
 arba audito įmone kontrolės ryšiais susijęs asmuo.
 6 straipsnis
 Auditorių ir audito įmonių
 vidaus organizacinė struktūra
 1.
 Teisės aktų nustatytą auditą
 atliekantis auditorius arba audito įmonė laikosi šių
 organizacinės struktūros reikalavimų:
 a) audito įmonė įdiegia
 tinkamą politiką ir procedūras, siekdama užtikrinti, kad jos
 savininkai ir akcininkai, taip pat tokios įmonės arba su ja
 susijusios įmonės administracinio, valdymo ir priežiūros
 organų nariai nedalyvautų atliekant teisės aktų
 nustatytą auditą jokiu būdu, kuris galėtų pakenkti
 audito įmonės vardu teisės aktų nustatytą auditą
 atliekančio auditoriaus nepriklausomumui ir objektyvumui;
 b) teisės aktų nustatytą
 auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė turi patikimas
 administracines ir finansinės apskaitos procedūras, vidaus
 kontrolės mechanizmus, veiksmingas rizikos vertinimo procedūras,
 veiksmingą informacijos tvarkymo sistemų kontrolės ir apsaugos
 tvarką.
 Tie vidaus kontrolės mechanizmai sukurti tam,
 kad būtų užtikrintas sprendimų ir procedūrų laikymasis
 visais audito įmonės lygmenimis ar visoje teisės aktų
 nustatytą auditą atliekančio auditoriaus darbo struktūroje.
 Teisės aktų nustatytą auditą
 atliekantis auditorius arba audito įmonė įdiegia ir taiko tokias
 sprendimų priėmimo procedūras ir tokią organizacinę
 struktūrą, kurioje aiškiai nustatyti ir dokumentuose įforminti
 atskaitomybės ryšiai, paskirstytos funkcijos ir pareigos;
 c) teisės aktų nustatytą
 auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė sukuria
 tinkamą politiką ir procedūras, siekdamas (-a) užtikrinti, kad jo
 (jos) darbuotojai ir kiti fiziniai asmenys, kurių paslaugomis jis (ji)
 naudojasi, kurių paslaugas kontroliuoja arba kurie tiesiogiai dalyvauja
 atliekant teisės aktų nustatytą auditą, turėtų
 pakankamai žinių ir patirties paskirtoms pareigoms vykdyti;
 d) teisės aktų nustatytą
 auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė įdiegia
 tinkamą politiką ir procedūras, siekdamas (-a) užtikrinti, kad
 svarbios audito funkcijos nebūtų perkamos iš trečiųjų
 šalių jokiu būdu, kuris pakenktų teisės aktų
 nustatytą auditą atliekančio auditoriaus arba audito
 įmonės vidaus kontrolės kokybei arba kompetentingų
 institucijų gebėjimui prižiūrėti, kaip teisės
 aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito
 įmonė laikosi šiame reglamente nustatytų prievolių;
 e) teisės aktų nustatytą
 auditą atliekantis autorius arba audito įmonė įdiegia
 tinkamą ir veiksmingą organizacinę ir administracinę
 tvarką, kad užkirstų kelią bet kokiai grėsmei, kuri kyla jo
 nepriklausomumui, kaip yra numatyta 11 straipsnio 2 dalyje, tą
 grėsmę nustatytų, pašalintų arba valdytų ir
 atskleistų;
 f) teisės aktų nustatytą
 auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė įdiegia
 tinkamas viešojo intereso įmonių teisės aktų nustatyto
 audito atlikimo, darbuotojų mokymo, jų darbo peržiūros ir 15
 straipsnio 5 dalyje nurodytos audito bylos sudarymo procedūras ir
 standartus;
 g) teisės aktų nustatytą
 auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė įdiegia
 vidaus kokybės kontrolės sistemą, kad užtikrintų viešojo
 intereso įmonių teisės aktų nustatyto audito kokybę.
 Kokybės kontrolės sistema apima bent jau f punkte
 apibūdintas procedūras ir standartus. Audito įmonės atveju
 atsakomybė už vidaus kokybės kontrolės sistemą tenka
 asmeniui, kuris turi teisės aktų nustatytą auditą
 atliekančio auditoriaus statusą;
 h) teisės aktų nustatytą
 auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė naudoja tinkamas
 sistemas, išteklius ir procedūras, kad užtikrintų savo vykdomos
 teisės aktų nustatyto audito veiklos tęstinumą ir
 reguliarumą;
 i) teisės aktų nustatytą
 auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė įdiegia
 politiką, kuria užtikrina, kad nei jis (ji), nei jo (jos) darbuotojai,
 vykdydami savo darbą, nedalyvautų darant jokį
 baudžiamąjį nusikaltimą arba teisės pažeidimą. Teisės
 aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
 taip pat įdiegia tinkamą ir veiksmingą organizacinę ir
 administracinę tvarką, skirtą spręsti ir registruoti
 incidentus, kurie turi arba gali turėti svarbių pasekmių jo
 (jos) teisės aktų nustatyto audito veiklos teisingumui;
 j) teisės aktų nustatytą auditą
 atliekantis auditorius arba audito įmonė taiko tinkamą
 atlyginimų politiką, kuria suteikia pakankamai paskatų
 užtikrinti audito kokybę. Visų pirma atlyginimas darbuotojams ir
 darbo vertinimas neturi priklausyti nuo pajamų, kurias teisės
 aktų nustatytą auditą atliekantis autorius ir audito
 įmonė gauna iš audituojamos įmonės, dydžio;
 k) teisės aktų nustatytą
 auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė stebi ir vertina
 pagal šį reglamentą sukurtų savo sistemų, vidaus
 kontrolės ir vidaus kokybės kontrolės mechanizmų ir tvarkos
 tinkamumą ir veiksmingumą ir imasi visų reikiamų
 priemonių visiems trūkumams pašalinti. Teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
 visų pirma atlieka metinį g punkte nurodytos savo vidaus
 kokybės kontrolės sistemos vertinimą. Teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
 saugo dokumentus apie per tą vertinimą nustatytus faktus ir
 siūlomas priemones vidaus kokybės kontrolės sistemai pakeisti.
 Pirmoje pastraipoje nurodyta politika ir
 procedūros įforminamos dokumentuose ir paviešinamos teisės
 aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus arba audito
 įmonės darbuotojams.
 Jokios d punkte nurodytos iš
 trečiųjų šalių perkamos audito funkcijos neturi paveikti
 teisės aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus
 arba audito įmonės įsipareigojimų audituojamai įmonei.
 2.
 Teisės aktų nustatytą auditą
 atliekantis auditorius arba audito įmonė, vykdydamas (-a) šio
 straipsnio 1 dalies reikalavimus, atsižvelgia į savo dydį ir veiklos
 sudėtingumą.
 Teisės aktų nustatytą auditą
 atliekantis auditorius arba audito įmonė 35 straipsnio 1 dalyje
 nurodytai kompetentingai institucijai turi gebėti įrodyti, kad
 reikalavimų laikosi proporcingai teisės aktų nustatytą
 auditą atliekančio auditoriaus arba audito įmonės dydžiui
 ir veiklos sudėtingumui.
 7 straipsnis
 Nepriklausomumas nuo audituojamos
 įmonės
 1. Teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
 ir visi balsavimo teisių audito įmonėje turintys subjektai yra
 nepriklausomi nuo audituojamos įmonės ir nedalyvauja audituojamai
 įmonei priimant sprendimus.
 2. Teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius, audito įmonė,
 jų pagrindiniai audito partneriai, darbuotojai ir kiti fiziniai asmenys,
 kurių paslaugomis naudojasi arba kurių paslaugas kontroliuoja toks
 auditorius arba įmonė ir kurie tiesiogiai dalyvauja atliekant
 teisės aktų nustatytą auditą, taip pat su jais artimais
 ryšiais susiję asmenys, kaip yra nurodyta Komisijos direktyvos 2004/72/EB[33]
 1 straipsnio 2 dalyje, negali pirkti ar parduoti jokios finansinės
 priemonės arba dalyvauti kitame sandoryje dėl finansinės
 priemonės, kurią išleido, garantuoja arba kitaip remia audituojama
 įmonė teisės aktų nustatyto audito veiklos srityje,
 išskyrus investicijas pagal diversifikuoto kolektyvinio investavimo schemas,
 įskaitant valdomus fondus, pavyzdžiui, pensijų arba gyvybės
 draudimo fondus.
 3. 2 dalyje nurodyti asmenys
 arba įmonės negali dalyvauti priimant teisės aktų nustatyto
 audito sprendimus dėl jokios konkrečios audituojamos įmonės
 arba daryti jiems kitokią įtaką, jei jie:
 a) turi audituojamos įmonės
 finansinių priemonių, išskyrus investicijas pagal diversifikuoto
 kolektyvinio investavimo schemas;
 b) turi kurios nors su audituojama
 įmone susijusios įmonės finansinių priemonių,
 kurių nuosavybė gali sukelti interesų konfliktą arba
 paprastai manoma, kad jį sukelia, išskyrus investicijas pagal
 diversifikuoto kolektyvinio investavimo schemas;
 c) neseniai turėjo darbinių,
 verslo arba kitų ryšių su audituojama įmone, kurie gali sukelti
 interesų konfliktą arba paprastai manoma, kad jį sukelia.
 4. 2 dalyje nurodyti asmenys
 arba įmonės negali tarpininkauti arba priimti pinigų,
 dovanų arba paslaugų iš jokio asmens, su kuriuo teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė turi
 sutartinių santykių.
 5. Nacionalinės
 profesinės etikos priemonės, įdiegtos pagal Direktyvos
 2006/43/EB 21 straipsnio 1 dalį, kurios neatitinka 2, 3 ir 4
 dalių, netaikomos.
 8 straipsnis
 Buvusių teisės aktų
 nustatytą auditą atliekančių auditorių arba
 teisės aktų nustatytą auditą atliekančių
 auditorių arba audito įmonių darbuotojų įdarbinimas
 viešojo intereso įmonėse
 1 Teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius arba pagrindinis audito
 partneris, kuris audito įmonės vardu atlieka viešojo intereso
 įmonės teisės aktų nustatytą auditą, ne trumpiau
 kaip dvejus metus nuo to laiko, kai jis nebeatlieka teisės aktų
 nustatyto audito arba atsistatydino kaip pagrindinis audito partneris, negali
 imtis jokių iš toliau išvardytų pareigų:
 a) užimti vadovaujamų pareigų
 audituojamoje įmonėje;
 b) tapti audituojamos įmonės
 audito komiteto arba, jei tokio komiteto nėra, organo, kuris vykdo audito
 komiteto funkcijoms prilygstančias funkcijas, nariu;
 c) tapti nevykdomuoju audituojamos
 įmonės administracinio arba priežiūros organo nariu.
 2. Viešojo intereso
 įmonės teisės aktų nustatytą auditą
 atliekančio auditoriaus arba audito įmonės darbuotojai, taip pat
 joks kitas fizinis asmuo, kurio paslaugomis toks auditorius arba
 įmonė naudojasi arba kurio paslaugas kontroliuoja, kai tokie darbuotojai
 arba kiti fiziniai asmenys yra asmeniškai patvirtinti kaip teisės
 aktų nustatytą auditą atliekantys auditoriai, negali jokių
 1 dalies a, b ir c punktuose nurodytų pareigų imtis anksčiau
 negu po vienų metų nuo to laiko, kai tiesiogiai dalyvavo teisės aktų
 nustatyto audito veikloje.
 9 straipsnis
 Audito mokesčiai
 1. Mokesčiai už viešojo
 intereso įmonių teisės aktų nustatytą auditą
 negali būti sąlyginiai.
 Pirmoje pastraipoje nurodytas sąlyginis
 mokestis reiškia, kad mokestis už audito užduotį apskaičiuojamas
 pagal iš anksto nustatytas sąlygas, susijusias su sandorio išdava ar
 rezultatais arba atlikto darbo rezultatais. Jei mokestį nustatė
 teismas arba kompetentinga institucija, mokesčio negalima laikyti
 sąlyginiu.
 2. Jei teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
 audituojamai įmonei teikia susijusias finansines audito paslaugas, kaip
 nurodyta 10 straipsnio 2 dalyje, mokesčiai už tokias paslaugas gali
 sudaryti ne daugiau kaip 10 proc. audituojamos įmonės už
 teisės aktų nustatytą auditą mokamo mokesčio.
 3. Jei bendra mokesčio,
 gauto iš viešojo intereso įmonės, kurios teisės aktų
 nustatytas auditas atliekamas, suma sudaro daugiau kaip 20 proc. arba
 dvejus metus iš eilės – daugiau kaip 15 proc. visų teisės
 aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus arba audito
 įmonės, kuris (-i) atlieka teisės aktų nustatytą
 auditą, per metus gautų mokesčių, toks auditorius arba
 įmonė audito komitetui praneša, kad bendra mokesčių suma
 sudaro daugiau kaip 20 proc. arba, atitinkamais atvejais, daugiau kaip
 15 proc. visų tos įmonės per metus gautų
 mokesčių, ir vyksta 11 straipsnio 4 dalies d punkte nurodytas
 aptarimas. Audito komitetas svarsto, ar reikia, kad prieš pateikiant audito
 išvadą kitas teisės aktų nustatytą auditą atliekantis
 auditorius arba audito įmonė atliktų audito kokybės
 kontrolės peržiūrą.
 Jei bendra mokesčio, gauto iš viešojo
 intereso įmonės, kurios teisės aktų nustatytas auditas
 atliekamas, suma dvejus metus iš eilės sudaro 15 proc. ar daugiau
 visų teisės aktų nustatytą auditą atliekančio
 auditoriaus arba audito įmonės, kuris (-i) atlieka teisės
 aktų nustatytą auditą, per metus gautų mokesčių,
 toks auditorius arba įmonė informuoja apie tokią situaciją
 35 straipsnio 1 dalyje nurodytą kompetentingą instituciją. 35
 straipsnio 1 dalyje nurodyta kompetentinga institucija nusprendžia, remdamasi
 teisės aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus
 ar audito įmonės pateiktomis objektyviomis priežastimis, ar tokios
 įmonės teisės aktų nustatytą auditą atliekantis
 auditorius ar audito įmonė gali toliau atlikti teisės aktų
 nustatytą auditą papildomą laikotarpį, kuris jokiais
 atvejais negali viršyti dvejų metų.
 Jei audituojama įmonė atleidžiama nuo
 prievolės sudaryti audito komitetą, audituojama įmonė
 nusprendžia, kuri įmonės struktūra arba organas bendrauja su
 teisės aktų nustatytą auditą atliekančiu auditoriumi
 arba audito įmone, kad įvykdytų šioje dalyje nustatytas
 prievoles.
 10 straipsnis
 Draudimas teikti ne audito paslaugas
 1. Viešojo intereso
 įmonių teisės aktų nustatytą auditą atliekantis
 auditorius arba audito įmonė gali teikti audituojamai įmonei,
 jos patronuojančiajai įmonei ir kontroliuojamoms įmonėms
 teisės aktų nustatyto audito paslaugas ir susijusias finansines
 audito paslaugas.
 Jei teisės aktų nustatytą
 auditą atliekantis auditorius priklauso tinklui, to tinklo narys gali
 teikti audituojamai įmonei, Sąjungoje veikiančiai jos
 patronuojančiajai įmonei ir kontroliuojamoms įmonėms
 teisės aktų nustatyto audito paslaugas arba susijusias finansines
 audito paslaugas.
 2. Taikant šį
 straipsnį, susijusios finansinės audito paslaugos yra:
 a) tarpinių finansinių
 ataskaitų auditas arba peržiūra;
 b) patikinimo dėl įmonės
 valdymo pareiškimų teikimas;
 c) patikinimo dėl įmonės
 socialinės atsakomybės aspektų teikimas;
 d) patikinimas arba patvirtinimas dėl kontrolės
 ataskaitų, teikiamų finansų įstaigų kontrolės
 institucijoms, viršijantis teisės aktų nustatyto audito apimtį
 ir skirtas padėti kontrolės institucijoms vykdyti savo funkcijas,
 pavyzdžiui, dėl kapitalo poreikių arba konkrečių mokumo
 rodiklių, pagal kuriuos nustatoma tikimybė, ar įmonė toliau
 vykdys savo skolinius įsipareigojimus;
 e) atitikties mokesčių
 reikalavimams pažymėjimo pateikimas tais atvejais, kai tokio patvirtinimo
 reikalaujama pagal nacionalinę teisę;
 f) bet kurios kitos teisės aktų
 nustatytos pareigos, susijusios su Sąjungos teisės aktuose nurodytu
 teisės aktų nustatytą auditą atliekančių
 auditoriaus arba audito įmonės audito darbu.
 3. Viešojo intereso
 įmonių teisės aktų nustatytą auditą atliekantis
 auditorius arba audito įmonė negali nei tiesiogiai, nei netiesiogiai
 teikti audituojamai įmonei, jos patronuojančiajai įmonei ir savo
 kontroliuojamoms įmonėms ne audito paslaugų.
 Jei teisės aktų nustatytą
 auditą atliekantis auditorius priklauso tinklui, joks to tinklo narys
 negali teikti audituojamai įmonei, Sąjungoje veikiančiai jos
 patronuojančiajai įmonei ir jos kontroliuojamoms įmonėms ne
 audito paslaugų.
 Taikant šį straipsnį, ne audito
 paslaugos yra:
 a) paslaugos, dėl kurių visais atvejais
 kiltų interesų konfliktas:
 i) ekspertų teikiamos paslaugos, nesusijusios
 su auditu, konsultavimo mokesčių klausimais, bendros konsultavimo
 valdymo klausimais ir kitos patariamosios paslaugos;
 ii) buhalterijos vedimas ir apskaitos
 dokumentų ir finansinių ataskaitų rengimas;
 iii) vidaus
 kontrolės arba rizikos valdymo procedūrų, susijusių su
 finansinės informacijos, pateikiamos finansinėse ataskaitose, rengimu
 ir (arba) kontrole, planavimas ir diegimas ir patarimai rizikos klausimais;
 iv) vertinimo
 paslaugos, nuomonės dėl sąžiningumo arba ataskaitų dėl
 įnašų natūra teikimas;
 v) aktuarijaus ir
 teisinės paslaugos, įskaitant atstovavimą bylinėjantis;
 vi) finansinės informacijos technologijų
 sistemų projektavimas ir diegimas viešojo intereso įmonėse, kaip
 nurodyta Direktyvos 2006/43/EB 2 straipsnio 13 dalies b–j punktuose;
 vii) dalyvavimas atliekant audito kliento vidaus
 auditą arba paslaugos, susijusios su vidaus audito funkcijomis;
 viii) brokerio arba prekybos agento, konsultavimo
 investicijų klausimais arba investicinės bankininkystės
 paslaugos;
 b) paslaugos, dėl kurių gali kilti
 interesų konfliktas:
 i) žmogiškųjų
 išteklių paslaugos, tarp jų – aukštesnio rango vadovų samdymas;
 ii) patvirtinimo
 laiškai investuotojams, įmonei išleidžiant vertybinius popierius;
 iii) finansinės informacijos
 technologijų sistemų projektavimas ir diegimas viešojo intereso
 įmonėse, kaip nurodyta Direktyvos 2006/43/EB 2 straipsnio 13 dalies a
 punkte;
 iv) išsamaus
 patikrinimo paslaugos pardavėjui arba pirkėjui galimo susijungimo ir
 įsigijimo atvejais ir patikinimo apie audituojamą įmonę teikimas
 kitoms šalims finansinio arba įmonių sandorio atveju.
 Nukrypstant nuo pirmos ir antros pastraipų, b
 punkto iii ir iv papunkčiuose minimas paslaugas teisės aktų
 nustatytas auditorius arba audito įmonė gali teikti gavęs (-usi)
 35 straipsnio 1 dalyje nurodytos kompetentingos institucijos išankstinį
 pritarimą.
 Nukrypstant nuo pirmos ir antros pastraipų, b
 punkto i ir ii papunkčiuose minimas paslaugas teisės aktų
 nustatytas auditorius arba audito įmonė gali teikti gavęs (-usi)
 31 straipsnyje nurodyto audito komiteto išankstinį pritarimą.
 4. Jei tinklo, kuriam priklauso
 teisės aktų auditą atliekantis auditorius arba audito
 įmonė, kuris (-i) atlieka viešojo intereso įmonės
 teisės aktų nustatytą auditą, narys trečiojoje šalyje
 įsteigtai įmonei, kurią kontroliuoja audituojama viešojo
 intereso įmonė, teikia ne audito paslaugas, atitinkamas teisės
 aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito
 įmonė įvertina, ar jo nepriklausomumas nesusilpnės dėl
 to, kad tinklo narys teikia tokias paslaugas.
 Jei nukenčia nepriklausomumas, teisės
 aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito
 įmonė imasi saugumo priemonių, kad sumažintų
 grėsmę, kurią kelia tų paslaugų teikimas trečiojoje
 šalyje. Teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius
 arba audito įmonė gali toliau atlikti viešojo intereso
 įmonės teisės aktų nustatytą auditą tik tada, jei
 pagal 11 straipsnį gali pagrįsti, kad tokių paslaugų
 teikimas nedaro poveikio jų profesiniam sprendimui ir audito išvadai.
 Jei dalyvaujama priimant sprendimus audituojamoje
 įmonėje arba teikiamos 3 dalies a punkto ii ir iii
 papunkčiuose nurodytos paslaugos, laikoma, kad tai visais atvejais daro
 poveikį nepriklausomumui.
 Jei teikiamos 3 dalies a punkto i ir iv–viii
 papunkčiuose nurodytos paslaugos, laikoma, kad tai daro poveikį
 nepriklausomumui.
 Teisės aktų nustatytą auditą
 atliekantis auditorius arba audito įmonė gali pasikonsultuoti su
 kompetentinga institucija ir pasiteirauti jos nuomonės tuo klausimu.
 5. Jei audito įmonė
 daugiau kaip vieną trečdalį metinių audito pajamų
 gauna iš didelių viešojo intereso įmonių arba priklauso tinklui,
 kurio narių bendra metinių audito pajamų suma siekia
 1 500 mln. EUR Europos Sąjungoje, ji laikosi šių
 sąlygų:
 a) nei tiesiogiai, nei netiesiogiai jokiai
 viešojo intereso įmonei neteikia ne audito paslaugų;
 b) nepriklauso tinklui, kuris Sąjungoje
 teikia ne audito paslaugas;
 c) bet kuri įmonė, teikianti 3
 dalyje išvardytas paslaugas, negali nei tiesiogiai, nei netiesiogiai valdyti
 daugiau kaip 5 proc. audito įmonės kapitalo arba balsavimo
 teisių;
 d) įmonės, teikiančios 3
 dalyje išvardytas paslaugas, negali nei tiesiogiai, nei netiesiogiai kartu
 valdyti daugiau kaip 10 proc. audito įmonės kapitalo arba
 balsavimo teisių;
 e) tokia audito įmonė negali nei
 tiesiogiai, nei netiesiogiai valdyti daugiau kaip 5 proc. jokios
 įmonės, teikiančios 3 dalyje išvardytas paslaugas, kapitalo arba
 balsavimo teisių.
 6. Komisijai suteikiami
 įgaliojimai pagal 68 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriuose
 būtų patikslintas šio straipsnio 2 dalyje nurodytų susijusių
 finansinių audito paslaugų sąrašas ir 3 dalyje nurodytų ne
 audito paslaugų sąrašas. Naudodamasi šiais įgaliojimais Komisija
 atsižvelgia į audito veiklos ir audito profesijos pokyčius.
 11 straipsnis
 Pasirengimas atlikti teisės aktų
 nustatytą auditą ir grėsmių nepriklausomumui
 įvertinimas
 1. Prieš sutikdamas atlikti arba
 tęsti viešojo intereso įmonės teisės aktų
 nustatytą auditą, teisės aktų nustatytą auditą
 atliekantis auditorius arba audito įmonė įvertina toliau
 išvardytus aspektus ir tai fiksuoja dokumentuose:
 –
 ar jis (ji) atitinka 6 straipsnyje nustatytus
 vidaus organizacinės struktūros reikalavimus;
 –
 ar jis (ji) atitinka 7, 9 ir 10 straipsnių
 reikalavimus;
 –
 ar jis (ji) turi kompetentingų
 darbuotojų, laiko ir išteklių, kad tinkamai atliktų auditą;
 –
 ar audito įmonės atveju pagrindinis
 audito partneris valstybėje narėje, kurioje prašoma atlikti
 teisės aktų nustatytą auditą, yra patvirtintas teisės
 aktų nustatytą auditą atliekančiu auditoriumi;
 –
 ar laikomasi 33 straipsnyje nustatytų
 sąlygų;
 –
 nepažeidžiant Direktyvos 2005/60/EB, viešojo
 intereso įmonės sąžiningumą.
 2. Teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
 taip pat įvertina, ar nėra grėsmių jo (jos)
 nepriklausomumui.
 Teisės aktų nustatytą auditą
 atliekantis auditorius arba audito įmonė negali atlikti teisės
 aktų nustatyto audito, jei yra tiesioginis arba netiesioginis finansinis,
 verslo, įdarbinimo arba koks nors kitoks ryšys tarp teisės aktų
 nustatytą auditą atliekančio auditoriaus, audito
 įmonės arba tinklo ir audituojamos įmonės, kuris,
 objektyvaus, tinkamo ir informuoto trečiojo asmens nuomone, pakenktų
 teisės aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus
 arba audito įmonės nepriklausomumui.
 Jei teisės aktų nustatytą
 auditą atliekančio auditoriaus arba audito įmonės nepriklausomumui
 iškilo grėsmė dėl savikontrolės ar savanaudiškų
 interesų, teisės aktų nustatytą auditą atliekantis
 auditorius arba audito įmonė negali atlikti teisės aktų
 nustatyto audito.
 Jei teisės aktų nustatytą
 auditą atliekančio auditoriaus ar audito įmonės
 nepriklausomumui iškilo grėsmė dėl tarpininkavimo, familiarumo,
 pasitikėjimo arba įbauginimo, teisės aktų nustatytą
 auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė taiko apsaugos
 priemones, kad sumažintų šią grėsmę. Jei teisės
 aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus ar audito
 įmonės nepriklausomumui iškilusi grėsmė išlieka reikšminga
 nepaisant taikomų apsaugos priemonių, toks auditorius arba audito
 įmonė negali atlikti teisės aktų nustatyto audito.
 3. Teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
 saugo 1 ir 2 dalyse nurodyto vertinimo dokumentus ir audito dokumentuose
 nurodo visas reikšmingas grėsmes auditoriaus arba audito įmonės
 nepriklausomumui ir šioms grėsmėms sumažinti taikytas apsaugos
 priemones.
 4 Teisės aktų nustatytą
 auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė:
 a) kasmet raštu patvirtina audito komitetui
 savo nepriklausomumą nuo audituojamos įmonės;
 b) kasmet raštu patvirtina audito komitetui
 audito partnerių, aukštesnio rango vadovų ir pagrindinės
 grupės, kuri atlieka teisės aktų nustatytą auditą,
 vadovų vardus ir pavardes ir patvirtina, kad nėra interesų
 konflikto;
 c) prašo audito komiteto leisti audituojamai
 įmonei teikti ne audito paslaugas, nurodytas 10 straipsnio 3 dalies b
 punkto i ir ii papunkčiuose;
 d) prašo 35 straipsnio 1 dalyje nurodytos
 kompetentingos institucijos leisti audituojamai įmonei teikti ne audito
 paslaugas, nurodytas 10 straipsnio 3 dalies b punkto iii ir iv
 papunkčiuose;
 e) aptaria su audito komitetu grėsmes
 jų nepriklausomumui ir toms grėsmėms sumažinti taikomas
 priemones, kurios yra užfiksuotos dokumentuose pagal 3 dalį.
 Jei audituojama įmonė yra atleista nuo
 prievolės sudaryti audito komitetą, audituojama įmonė
 nusprendžia, kuri struktūra arba organas vykdo pagal šią dalį
 audito komitetui pavedamas funkcijas.
 II SKYRIUS
 KONFIDENCIALUMAS IR PROFESINĖ
 PASLAPTIS
 12 straipsnis
 Konfidencialumas ir profesinė
 paslaptis
 Teisės aktų nustatytą
 auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė, kuris (-i)
 nebedalyvauja atliekant konkretų auditą, buvę teisės
 aktų nustatytą auditą atliekantys auditoriai arba audito
 įmonės negali naudotis Direktyvos 2006/43/EB 23 straipsnio 1 dalyje
 nustatytomis konfidencialumo arba profesinės paslapties taisyklėmis,
 kad išvengtų šio reglamento nuostatų taikymo.
 13 straipsnis
 Informacijos atskleidimas trečiosios
 šalies auditoriams ir trečiosios šalies valdžios institucijoms
 1. Kai teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
 atlieka viešojo intereso įmonės, priklausančios įmonių
 grupei, kurios patronuojančioji įmonė yra trečiojoje
 šalyje, teisės aktų nustatytą auditą, Direktyvos 2006/43/EB
 23 straipsnio 1 dalyje nustatytos konfidencialumo ir profesinės
 paslapties taisyklės neturi trukdyti teisės aktų nustatytą
 auditą atliekančiam auditoriui arba audito įmonei perduoti
 atitinkamų atlikto darbo dokumentų grupės auditoriui, kuris yra
 trečiojoje šalyje, jei tie dokumentai yra ypač reikalingi rengiantis
 patronuojančiosios įmonės konsoliduotųjų finansinių
 ataskaitų auditui.
 Perduodant informaciją trečiojoje šalyje
 esančiam grupės auditoriui reikia laikytis Direktyvos 95/46/EB VI
 skyriaus taisyklių ir taikomų nacionalinių asmens duomenų
 apsaugos taisyklių.
 2. Teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė,
 kuris (-i) atlieka viešojo intereso įmonės, trečiojoje šalyje
 išleidusios vertybinius popierius arba priklausančios grupei, kuri
 teisės aktų nustatytas konsoliduotąsias finansines ataskaitas
 rengia trečiojoje šalyje, teisės aktų nustatytą
 auditą, atitinkamoms trečiųjų šalių kompetentingoms
 institucijoms gali perduoti audito darbo dokumentus arba kitus turimus su tos
 įmonės auditu susijusius dokumentus tik Direktyvos 2006/43/EB
 47 straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
 III SKYRIUS
 TEISĖS AKTŲ NUSTATYTO AUDITO
 ATLIKIMAS
 14 straipsnis
 Teisės aktų nustatyto audito
 apimtis
 1. Atlikdamas viešojo intereso
 įmonės teisės aktų nustatytą auditą, teisės
 aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito
 įmonė imasi reikiamų veiksmų, kad susidarytų nuomonę,
 ar viešojo intereso įmonės metinės finansinės ataskaitos
 arba konsoliduotosios finansinės ataskaitos parodo tikrą ir
 teisingą vaizdą pagal atitinkamą finansinės
 atskaitomybės tvarką ir, jei reikia, ar tokios metinės
 finansinės ataskaitos arba konsoliduotosios finansinės ataskaitos
 atitinka 22 straipsnyje nurodytus teisės aktų nustatytus
 reikalavimus.
 Šie veiksmai apima bent jau 15–20 straipsniuose
 išdėstytus reikalavimus.
 Teisės aktų nustatytą auditą
 atliekančio auditoriaus arba audito įmonės nuomonė
 pareiškiama pagal 21–25 straipsnius.
 2. Nepažeidžiant 22 ir 23
 straipsniuose nustatytų išvadų ir ataskaitų rengimo
 reikalavimų, teisės aktų nustatytas auditas negali apimti
 patikinimo dėl audituojamos įmonės gyvybingumo ateityje, ar to,
 kaip veiksmingai ir efektyviai valdymo arba administracinis organas tvarkė
 ar tvarkys įmonės reikalus.
 15 straipsnis
 Profesinis skepticizmas
 Atlikdami viešojo intereso įmonės
 teisės aktų nustatytą auditą, teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
 per visą auditą laikosi profesinio skepticizmo principo,
 pripažindamas (-a), kad dėl faktų arba elgesio, rodančių
 (-ios), kad padaryta pažeidimų, įskaitant sukčiavimą ir
 klaidas, informacijoje gali būti reikšmingų netikslumų,
 nepaisydamas (-a) to, kad ankstesnė auditoriaus arba įmonės
 patirtis rodo, jog audituojamos įmonės vadovybė ir už
 įmonės valdymą atsakingi asmenys buvo sąžiningi ir
 principingi.
 Teisės aktų nustatytą
 auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė laikosi
 profesinio skepticizmo principo, ypač tada, kai tikrina veiklos
 tęstinumui svarbias vadovybės prognozes dėl tikrosios
 vertės bei prestižo ir kito nematerialaus turto sumažėjimo ir
 būsimų pinigų srautų.
 Šiame straipsnyje „profesinis skepticizmas“ –
 tai požiūris, kurio laikantis abejojama, atsargiai vertinamos
 sąlygos, galinčios rodyti, kad informacija gali būti neteisinga
 dėl klaidų arba dėl sukčiavimo, ir kritiškai vertinami
 audito įrodymai.
 16 straipsnis
 Darbo organizavimas
 1. Kai viešojo intereso
 įmonės teisės aktų nustatytą auditą atlieka
 audito įmonė, ta audito įmonė paskiria bent vieną
 pagrindinį audito partnerį. Audito įmonė paskirtam (-iems)
 audito parteriui (-iams) suteikia pakankamai išteklių, kad jis (jie)
 galėtų tinkamai atlikti savo pareigas.
 Audito kokybės užtikrinimas, nepriklausomumas
 ir kompetencija yra pagrindiniai kriterijai, pagal kuriuos audito
 įmonė pasirenka, ką paskirti pagrindiniu (-iais) audito
 partneriu (-iais).
 Paskirtas (-i) audito partneris (-iai) aktyviai
 dalyvauja atliekant teisės aktų nustatytą auditą.
 2. Kai teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius atlieka viešojo intereso
 įmonės teisės aktų nustatytą auditą, jis tam
 skiria pakankamai laiko ir savo darbuotojams paskirsto pakankamai
 išteklių, kad tinkamai atliktų savo pareigas.
 3. Teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
 saugo visų atvejų, kuriais jų darbuotojai nesilaikė šio
 reglamento, duomenis. Jis (ji) taip pat saugo duomenis apie visus šio
 reglamento nesilaikymo padarinius, taip pat apie priemones, kurios buvo
 taikytos tiems darbuotojams, ir priemones, kurių buvo imtasi vidaus
 kokybės kontrolės sistemai pakeisti. Teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
 rengia metinę ataskaitą, kurioje apžvelgia taikytas priemones ir paviešina
 ją darbuotojams.
 Kai teisės aktų nustatytą auditą
 atliekantis auditorius arba audito įmonė prašo išorės
 ekspertų patarimo, jis (ji) prašymą ir gautą patarimą
 fiksuoja dokumentuose.
 4. Teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
 saugo duomenis apie klientą. Duomenis apie kiekvieną klientą
 sudaro šie duomenys:
 a) pavadinimas, verslo adresas ir vieta;
 b) audito įmonės atveju  –
 pagrindinis (-iai) audito partneris (-iai);
 c) už teisės aktų nustatytą
 auditą nustatyti mokesčiai ir už kitas paslaugas bet kuriais
 finansiniais metais nustatyti mokesčiai.
 5. Teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
 sudaro kiekvieno atlikto teisės aktų nustatyto audito bylą.
 Audito byloje popierine arba elektronine forma saugomi bent toliau išvardyti duomenys
 ir dokumentai:
 a) teisės aktų nustatytą
 auditą atliekančio auditoriaus arba audito įmonės ir
 audituojamos įmonės sutartis ir visi jos pakeitimai;
 b) korespondencija su audituojama įmone
 dėl teisės aktų nustatyto audito;
 c) audito planas, kuriame nustatoma
 tikėtina teisės aktų nustatyto audito apimtis ir metodas;
 d) atliktos audito veiklos pobūdžio ir
 masto apibūdinimas;
 e) audito plane nustatytų audito
 procedūrų etapų pradžios ir pabaigos datos;
 f) pagrindiniai per atliktas audito
 procedūras nustatyti faktai;
 g) remiantis f punkte nurodytais nustatytais
 faktais padarytos išvados;
 h) teisės aktų nustatytą
 auditą atliekančio auditoriaus arba pagrindinio audito partnerio
 nuomonė, pateikta 22 ir 23 straipsniuose nurodytų išvadų ir
 ataskaitų projektuose;
 i) pagal 11 straipsnio 3 dalį, 16
 straipsnio 3 dalį, 17, 18 straipsnius ir 19 straipsnio 6 dalį
 užregistruoti duomenys;
 j) kiti atitinkami duomenys ir dokumentai,
 kurie yra svarbūs ir pagrindžia 22 ir 23 straipsniuose nurodytas išvadas
 ir ataskaitas, ir svarbūs stebėsenai, kaip laikomasi šio reglamento
 ir kitų taikomų teisinių reikalavimų.
 Audito byla baigiama pildyti ne vėliau kaip
 po dviejų mėnesių nuo 22 straipsnyje nurodytos audito išvados
 pasirašymo dienos.
 6. Teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
 saugo duomenis apie visus skundus dėl teisės aktų nustatyto
 audito atlikimo.
 17 straipsnis
 Rinkos vientisumas
 1. Jei įvyksta incidentas,
 kuris turi arba gali turėti svarbių padarinių teisės
 aktų nustatyto audito veiklos, kurią atlieka teisės aktų nustatytą
 auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė, teisingumui,
 teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba
 audito įmonė:
 a) saugo duomenis apie tą
 incidentą;
 b) imasi reikiamų priemonių, kad
 galėtų pašalinti incidento padarinius ir užkirstų kelią jam
 pasikartoti;
 c) informuoja 35 straipsnio 1 dalyje
 nurodytą kompetentingą instituciją apie incidentą.
 Pirmos dalies a punkte nurodytus duomenis sudaro
 incidento faktai ir aplinkybės, informacija apie jame dalyvavusį
 asmenį arba asmenis ir duomenys apie priemones, kurių buvo imtasi
 pagal tos dalies b punktą.
 2. Nepažeidžiant Direktyvos
 2005/60/EB, kai teisės aktų nustatytą auditą atliekantis
 auditorius arba audito įmonė, atliekantis (-i) viešojo intereso
 įmonės teisės aktų nustatytą auditą, įtaria
 arba turi pakankamą pagrindą įtarti, kad faktai arba elgesys
 rodo, kad daromas, padarytas arba bandytas padaryti pažeidimas, įskaitant
 sukčiavimą dėl audituojamos įmonės finansinių
 ataskaitų, jis (ji) apie tai praneša audituojamai įmonei ir
 pasiūlo jai ištirti tą atvejį bei imtis reikiamų
 priemonių tiems pažeidimams pašalinti bei užkirsti kelią tokiems
 pažeidimams pasikartoti ateityje.
 Jei audituojama įmonė atvejo netiria
 arba nesiima priemonių arba jei teisės aktų nustatytą
 auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė mano, kad
 priemonės, kurių ėmėsi audituojama įmonė,
 nepakankamos, teisės aktų nustatytą auditą atliekantis
 auditorius arba audito įmonė apie tuos pažeidimus praneša
 kompetentingoms viešojo intereso įmones prižiūrinčioms
 institucijoms.
 Tai, kad teisės aktų nustatytą
 auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė gera valia
 informuoja kompetentingas institucijas apie visus pirmoje pastraipoje nurodytus
 faktus, nėra sutartinių arba teisinių apribojimų atskleisti
 informaciją pažeidimas, ir tokiems asmenims už tai netaikoma jokia
 atsakomybė.
 18 straipsnis
 Konsoliduotųjų finansinių
 ataskaitų auditas
 1 Jei atliekamas
 įmonių grupės, kurios patronuojančioji įmonė yra
 viešojo intereso įmonė, konsoliduotųjų finansinių
 ataskaitų teisės aktų nustatytas auditas, grupės
 auditorius:
 a) prisiima visą atsakomybę už 22
 straipsnyje nurodytą audito išvadą ir 23 straipsnyje
 nurodytą papildomą ataskaitą audito komitetui dėl
 konsoliduotųjų finansinių ataskaitų;
 b) dokumentuose fiksuoja, kokį grupės
 audito darbą atlieka trečiosios šalies auditorius (-iai), teisės
 aktų nustatytą auditą atliekantis (-ys) auditorius (-iai),
 trečiosios šalies audito subjektas (-ai) arba audito įmonė
 (-ės);
 c) atlieka peržiūrą ir saugo
 grupės audito darbo, kurį atliko trečiosios šalies auditorius
 (-iai), teisės aktų nustatytą auditą atliekantis (-ys)
 auditorius (-iai), trečiosios šalies audito subjektas (-ai) arba audito
 įmonė (-ės), peržiūros dokumentus. Grupės auditoriaus
 saugomi dokumentai atitinkamai kompetentingai institucijai leidžia tinkamai
 patikrinti grupės auditoriaus darbą.
 Pagal pirmos pastraipos c punktą grupės
 auditorius sudaro susitarimą su trečiosios šalies auditoriumi
 (-iais), teisės aktų nustatytą auditą atliekančiu
 (-iais) auditoriumi (-iais), trečiosios šalies audito subjektu (-ais) arba
 audito įmone (-ėmis) dėl atitinkamų dokumentų
 perdavimo atliekant konsoliduotųjų finansinių atskaitų
 auditą – tai grupės auditoriaus pasitikėjimo to trečiosios
 šalies auditoriaus (-ių), teisės aktų nustatytą auditą
 atliekančio (-ių) auditoriaus (-ių), trečiosios šalies
 audito subjekto (-ų) arba audito įmonės (-ių) darbu
 sąlyga.
 2. Jei grupės auditorius
 negali laikytis 1 dalies pirmos pastraipos c punkto reikalavimų, jis imasi
 atitinkamų priemonių ir apie tai informuoja 35 straipsnio 1 dalyje
 nurodytą kompetentingą instituciją.
 Tokios priemonės gali būti papildomas
 atitinkamos viešojo intereso įmonės patronuojamosios įmonės
 teisės aktų nustatyto audito darbas; jis gali būti atliekamas
 tiesiogiai arba perkamas iš trečiųjų šalių.
 3. Jei atliekama grupės
 auditoriaus darbo kokybės užtikrinimo peržiūra arba tyrimas dėl
 įmonių grupės, kurios patronuojančioji įmonė yra
 viešojo intereso įmonė, konsoliduotųjų finansinių
 atskaitų teisės aktų nustatyto audito, grupės auditorius
 paprašytas kompetentingai institucijai pateikia visus atitinkamus dokumentus,
 kuriuos turi ir kurie yra susiję su trečiosios šalies auditoriaus
 (-ių), teisės aktų nustatytą auditą atliekančio
 auditoriaus (-ių), trečiosios šalies audito subjekto (-ų) arba
 audito įmonės (-ių) atliktu grupės audito darbu,
 įskaitant grupės auditui svarbius darbo dokumentus.
 Kompetentinga institucija prašo šio reglamento IV
 antraštinės dalies III skyriuje nurodytoms kompetentingoms institucijoms
 pateikti papildomus dokumentus apie grupės audito darbą, kurį
 atliko teisės aktų nustatytą auditą atliekantis (-ys)
 auditorius (-iai) arba audito įmonė (-ės).
 Kai atskirą įmonių grupės
 komponentą tikrina trečiosios šalies auditorius (-iai) ar audito
 subjektas (-ai), kompetentinga institucija prašo pateikti papildomą
 informaciją apie trečiosios šalies auditoriaus (-ių) arba
 trečiosios šalies audito subjekto (-ų) atliktą audito darbą
 trečiosios šalies kompetentingoms institucijoms pagal darbo
 susitarimą, nurodytą Direktyvos 2006/43/EB 47 straipsnyje.
 Nukrypstant nuo trečios pastraipos, kai
 atskirą įmonių grupės komponentą tikrina
 trečiosios šalies auditorius (-iai) ar audito subjektas (-ai), kurie
 nėra sudarę darbo susitarimo, numatyto Direktyvos 2006/43/EB 47
 straipsnyje, grupės auditorius paprašytas taip pat atsako už tai, kad
 būtų tinkamai pateikti papildomi dokumentai apie audito darbą,
 kurį atliko trečiosios šalies auditorius (-iai) arba audito subjektas
 (-ai), įskaitant grupės auditui svarbius darbo dokumentus. Kad
 grupės auditorius galėtų pateikti reikiamus dokumentus, jis
 pasilieka tokių dokumentų kopijas arba susitaria su trečiosios
 šalies auditoriumi (-iais) ar audito subjektu (-ais), kad pareikalavus
 galėtų tinkamai ir nevaržomai gauti tuos dokumentus, arba imasi bet
 kurių kitų tinkamų veiksmų. Jei dėl teisinių ar
 kitų kliūčių audito darbo dokumentų iš trečiosios
 šalies negalima perduoti grupės auditoriui, dokumentuose, likusiuose pas
 grupės auditorių, pateikiami įrodymai, jog jis ėmėsi
 atitinkamų procedūrų, kad gautų audito dokumentus, o
 neteisinių kliūčių, kylančių pagal
 trečiosios šalies teisės aktus, atveju – tokių
 kliūčių buvimo įrodymai.
 19 straipsnis
 Vidaus kokybės kontrolės
 peržiūra
 1. Prieš pateikiant 22 ir 23
 straipsniuose nurodytas išvadas ir ataskaitas, atliekama vidaus kokybės
 kontrolės peržiūra, per kurią vertinama, ar teisės
 aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba pagrindinis
 audito partneris šių išvadų ir ataskaitų projektuose
 pateikė pagrįstą nuomonę ir išvadas.
 2. Vidaus kokybės
 kontrolės peržiūrą atlieka vidaus kokybės kontrolės
 peržiūros vykdytojas. Toks peržiūros vykdytojas – tai teisės
 aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius, kuris nedalyvavo
 atliekant teisės aktų nustatytą auditą, kurio kokybės
 vidaus peržiūra atliekama.
 3. Atlikdamas vidaus
 kokybės kontrolės peržiūrą peržiūros vykdytojas
 registruoja bent šiuos duomenis:
 a) žodžiu ir raštu teisės aktų
 nustatytą auditą atliekančio auditoriaus arba pagrindinio audito
 partnerio pateiktą informaciją, kuria pagrindžiami pagrindiniai per
 atliktas audito procedūras nustatyti faktai ir pagrindinės pagal tuos
 nustatytus faktus padarytos išvados, nepaisant to, ar tą informaciją
 vidaus kokybės kontrolės peržiūros vykdytojas prašė
 pateikti;
 b) audituotas finansines ataskaitas;
 c) pagrindinius per atliktas audito
 procedūras nustatytus faktus ir remiantis tais nustatytais faktais
 padarytas išvadas;
 d) teisės aktų nustatytą
 auditą atliekančio auditoriaus arba pagrindinio audito partnerio
 nuomonę, pateiktą 22 ir 23 straipsniuose nurodytų išvadų ir
 ataskaitų projektuose.
 4. Per vidaus kokybės
 kontrolės peržiūrą vertinami bent šie aspektai:
 a) teisės aktų nustatytą
 auditą atliekančio auditoriaus arba audito įmonės
 nepriklausomumas nuo audituojamos įmonės;
 b) reikšmingi rizikos veiksniai, kuriuos
 nustatė teisės aktų nustatytą auditą atliekantis
 auditorius arba pagrindinis audito partneris, atlikdamas teisės aktų
 nustatytą auditą, ir priemonės, kurių jis (ji)
 ėmėsi, kad tinkamai valdytų tuos rizikos veiksnius;
 c) teisės aktų nustatytą
 auditą atliekančio auditoriaus arba pagrindinio audito partnerio
 argumentacija dėl reikšmingumo ir b punkte nurodytų reikšmingų
 rizikos veiksnių;
 d) bet koks išorės ekspertų
 patarimo prašymas ir to patarimo įgyvendinimas;
 e) ištaisytos ir neištaisytos klaidingos
 finansinėse ataskaitose pateiktos informacijos, kuri buvo aptikta
 atliekant auditą, pobūdis ir apimtis;
 f) su audituojamos įmonės audito
 komitetu ir valdymo ir (arba) priežiūros organais aptartos temos;
 g) su kompetentingomis institucijomis ir,
 jei yra, kitomis trečiosiomis šalimis aptartos temos;
 h) tai, ar iš bylos atrinkti dokumentai ir
 informacija tinkamai atspindi audite dalyvavusių darbuotojų pozicijas
 ir ar tokie dokumentai ir informacija pagrindžia teisės aktų
 nustatytą auditą atliekančio auditoriaus arba pagrindinio audito
 partnerio nuomonę, pateiktą 22 ir 23 straipsniuose nurodytų
 išvadų ir ataskaitų projektuose.
 5. Vidaus kokybės
 kontrolės peržiūros vykdytojas vidaus kokybės kontrolės
 peržiūros rezultatus aptaria su teisės aktų nustatytą
 auditą atliekančiu auditoriumi arba pagrindiniu audito partneriu.
 Teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba
 audito įmonė nustato, kokios tvarkos laikytis, kai peržiūros
 vykdytojas ir teisės aktų nustatytą auditą atliekantis
 auditorius arba pagrindinis audito partneris nesutaria dėl peržiūros
 rezultatų.
 6. Teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
 saugo duomenis apie vidaus kokybės kontrolės peržiūrą kartu
 su šiuos rezultatus pagrindžiančiais argumentais.
 20 straipsnis
 Tarptautinių audito standartų
 taikymas
 Teisės aktų nustatytą
 auditą atliekantis (-ys) auditorius (-iai) arba audito įmonė
 (-ės), atlikdamas (-a) viešojo intereso įmonių teisės
 aktų nustatytą auditą, Direktyvos 2006/43/EB 26 straipsnyje nurodytų
 tarptautinių audito standartų laikosi tol, kol tie standartai
 atitinka šio reglamento reikalavimus.
 IV SKYRIUS
 AUDITO IŠVADOS IR ATASKAITOS RENGIMAS
 21 straipsnis
 Teisės aktų nustatyto audito
 rezultatai
 Teisės aktų nustatytą
 auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė teisės
 aktų nustatyto audito rezultatus pristato šiose ataskaitose:
 –
 audito išvadoje pagal 22 straipsnį;
 –
 papildomoje ataskaitoje audito komitetui pagal 23
 straipsnį.
 Teisės aktų nustatytą
 auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė audituojamos
 įmonės teisės aktų nustatyto audito rezultatus audito
 komitetui pristato pagal 24 straipsnį, viešojo intereso įmonių
 priežiūros institucijoms – pagal 25 straipsnį.
 22 straipsnis
 Audito išvada
 1. Teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
 viešojo intereso įmonės teisės aktų nustatyto audito
 rezultatus pristato audito išvadoje.
 2. Audito išvada rengiama raštu.
 Joje pateikiama bent ši informacija:
 a) įvardijama įmonė, kurios
 metinės finansinės ataskaitos arba konsoliduotosios finansinės
 ataskaitos buvo audituotos;
 b) nurodomos metinės finansinės
 ataskaitos arba konsoliduotosios finansinės ataskaitos, jų data ir
 laikotarpis, už kurį jos parengtos;
 c) paaiškinama, ar papildomos ataskaitos
 buvo peržiūrėtos, tokios peržiūros apimtis;
 d) nurodoma, kuris audituojamos
 įmonės organas paskyrė teisės aktų nustatytą
 auditą atliekantį (-čius) auditorių (-ius) arba audito
 įmonę (-es);
 e) nurodoma paskyrimo data ir visas
 nepertraukiamas darbo laikotarpis, įskaitant ankstesnius laikotarpio
 pratęsimus ir pakartotinius paskyrimus;
 f) nurodoma, kad teisės aktų
 nustatytas auditas buvo atliktas pagal tarptautinius audito standartus,
 nurodytus 20 straipsnyje;
 g) nurodoma finansinės
 atskaitomybės tvarka, taikyta rengiant finansines ataskaitas;
 h) apibūdinama naudota metodika, taip
 pat tai, kokia balanso ataskaitos dalis patikrinta tiesiogiai, o kokia paremta
 sistemos ir atitikties tikrinimu;
 i) paaiškinami visi tikrinimo iš esmės
 ir atitikties tikrinimo svarbos pokyčiai, palyginti su praėjusiais
 metais, net jei praėjusiais metais teisės aktų nustatytą
 auditą atliko kitas (-i) teisės aktų nustatytą auditą
 atliekantis (-ys) auditorius (-iai) arba audito įmonė (-ės);
 j) išsamiai paaiškinamas teisės aktų
 nustatytam auditui atlikti taikytas reikšmingumo lygis;
 k) nurodomos pagrindinės
 reikšmingų informacijos metinėse finansinėse ataskaitose arba
 konsoliduotosiose finansinėse ataskaitose netikslumų rizikos sritys,
 įskaitant ypač svarbius apskaitinius įverčius arba
 vertinimo netikrumo sritis;
 l) nurodoma audituojamos įmonės
 arba, jei atliekamas konsoliduotųjų finansinių ataskaitų
 auditas, patronuojančiosios įmonės ir grupės padėtis,
 visų pirma pateikiamas įmonės arba patronuojančiosioms
 įmonės ir grupės gebėjimo vykdyti savo prievoles
 prognozuojamoje ateityje, tai yra jos veiklos tęstinumo prielaidos,
 įvertinimas;
 m) įvertinama įmonės arba,
 konsoliduotųjų finansinių ataskaitų atveju,
 patronuojančiosios įmonės vidaus kontrolės sistema,
 įskaitant per teisės aktų nustatytą auditą nustatytus
 reikšmingus vidaus kontrolės trūkumus, taip pat buhalterinės ir
 finansinės apskaitos sistema;
 n) paaiškinama, kokia apimtimi teisės
 aktų nustatytas auditas buvo skirtas pažeidimams, įskaitant
 sukčiavimą, nustatyti;
 o) nurodomi ir paaiškinami visi apskaitos
 taisyklių, teisės aktų arba įstatų, apskaitos
 politikos sprendimų ir kitų įmonės valdymui svarbių
 nuostatų pažeidimai;
 p) patvirtinama, kad audito nuomonė
 atitinka audito komitetui skirtą 23 straipsnyje nurodytą
 papildomą ataskaitą;
 q) pareiškiama, kad 10 straipsnio 3 dalyje
 nurodytos ne audito paslaugos nebuvo teikiamos ir kad teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis (-ys) auditorius (-iai) arba audito
 įmonė (-ės) per auditą išliko visiškai nepriklausomi. Jei
 teisės aktų nustatytą auditą atliko audito įmonė,
 ataskaitoje nurodomas kiekvienas auditą atlikusios grupės narys ir
 pažymima, kad visi nariai išliko visiškai nepriklausomi ir audituojamoje
 įmonėje neturėjo nei tiesioginių, nei netiesioginių
 interesų;
 r) nurodomos 10 straipsnio 3 dalies b
 punkto i ir ii papunkčiuose minėtos ne audito paslaugos, kurias
 audito komitetas leido teisės aktų nustatytą auditą
 atliekančiam auditoriui ar audito įmonei teikti audituojamai
 įmonei;
 s) nurodomos 10 straipsnio 3 dalies b
 punkto iii ir iv papunkčiuose minėtos ne audito paslaugos, kurias 35
 straipsnio 1 dalyje nurodyta kompetentinga institucija leido teisės
 aktų nustatytą auditą atliekančiam auditoriui ar audito
 įmonei teikti audituojamai įmonei;
 t) pateikiama nuomonė, kurioje aiškiai
 nurodoma teisės aktų nustatytą auditą atliekančio
 (-ių) auditoriaus (-ių) arba audito įmonės (-ių)
 nuomonė, ar metinės finansinės ataskaitos arba konsoliduotosios
 finansinės ataskaitos parodo tikrą ir teisingą vaizdą, ar
 buvo parengtos pagal atitinkamą finansinės atskaitomybės
 tvarką ir, jei reikia, ar tos metinės finansinės ataskaitos arba
 konsoliduotosios finansinės ataskaitos atitinka teisės aktų
 nustatytus reikalavimus; audito nuomonė turi būti besąlyginė,
 sąlyginė, neigiama arba, jei teisės aktų nustatytą
 auditą atliekantis (-ys) auditorius (-iai) arba audito įmonė
 (-ės) negali pareikšti nuomonės, nuomonę pateikti atsisakoma.
 Jei nuomonė sąlyginė, neigiama arba nuomonę pateikti
 atsisakoma, išvadoje paaiškinamos tokio sprendimo priežastys;
 u) nurodomi visi aspektai, kuriuos
 teisės aktų nustatytą auditą atliekantis (-ys) auditorius
 (-iai) arba audito įmonė (-ės) pabrėžia, atkreipdami į
 juos dėmesį, nors pateikia besąlyginę ataskaitą;
 v) pateikiama nuomonė dėl
 metinės ataskaitos ar kito dokumento nuoseklaus derėjimo su tų
 pačių fiskalinių metų metinėmis finansinėmis
 ataskaitomis;
 w) nurodoma, kur įsteigtas (-i)
 teisės aktų nustatytą auditą atliekantis (-ys) auditorius
 (-iai) arba audito įmonė (-ės).
 3. Jei viešojo intereso
 įmonės teisės aktų nustatytam auditui atlikti paskirtas
 daugiau negu vienas teisės aktų nustatytą auditą
 atliekantis auditorius arba audito įmonė, jie susitaria dėl
 teisės aktų nustatyto audito rezultatų ir pateikia bendrą
 išvadą ir nuomonę. Jei nesutariama, kiekvienas teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
 pateikia savo nuomonę atskirai. Jei vienas teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
 pateikia sąlyginę, neigiamą nuomonę arba atsisako pateikti
 nuomonę, tariama, kad bendra nuomonė yra sąlyginė, neigiama
 arba ją pateikti atsisakyta. Atskiroje pastraipoje kiekvienas teisės
 aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito
 įmonė nurodo nesutarimo priežastis.
 4. Audito išvada negali
 būti ilgesnė kaip keturių lapų arba 10 000 simbolių
 (be tarpų). Joje negalima pateikti jokių kryžminių nuorodų
 į audito komitetui skirtą 23 straipsnyje nurodytą
 papildomą ataskaitą.
 5. Teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis (-ys) auditorius (-iai) pasirašo audito
 išvadą ir nurodo datą. Kai audito įmonė atlieka teisės
 aktų nustatytą auditą, audito ataskaitą pasirašo bent jau
 teisės aktų nustatytą auditą atliekantis (-ys) auditorius
 (-iai), atliekantis (-ys) auditą audito įmonės vardu.
 6. Direktyvos [XXX] dėl tam
 tikro pobūdžio įmonių metinių finansinių
 ataskaitų, konsoliduotųjų finansinių ataskaitų ir
 susijusių ataskaitų 35 straipsnis netaikomas viešojo intereso
 įmonių audito išvadoms.
 7. Teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
 negali naudotis jokios kompetentingos institucijos vardu tokiu būdu,
 kuriuo būtų nurodoma arba daroma užuomina, kad ta institucija
 pritarė audito išvadai arba ją patvirtino.
 23 straipsnis
 Papildoma ataskaita audito komitetui
 1. Teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis (-ys) auditorius (-iai) arba audito
 įmonė (-ės), kuris (-ie) atlieka viešojo intereso
 įmonių teisės aktų nustatytą auditą, audituojamos
 įmonės audito komitetui pateikia papildomą ataskaitą.
 Jeigu audituojama įmonė neturi audito
 komiteto, papildoma ataskaita pateikiama organui, kuris audituojamoje
 įmonėje vykdo lygiavertes funkcijas.
 Audito komitetui arba lygiavertes funkcijas
 vykdančiam organui leidžiama papildomą ataskaitą perduoti
 audituojamos įmonės valdymo, administraciniam arba priežiūros
 organui.
 Papildoma ataskaita pateikiama audituojamos
 įmonės visuotiniam susirinkimui, jeigu audituojamos įmonės
 valdymo arba administracinis organas taip nusprendžia.
 2. Papildoma ataskaita audito
 komitetui rengiama raštu. Joje išsamiai ir nuodugniai paaiškinami atlikto
 teisės aktų nustatyto audito rezultatai ir pateikiama bent ši
 informacija:
 a) pateikiamas nepriklausomumo pareiškimas,
 kaip nurodyta 22 straipsnio 2 dalies q punkte;
 b) nurodomos susitikimų su audituojamos
 įmonės audito komitetu arba lygiavertes funkcijas vykdančiu
 organu datos;
 c) nurodomos susitikimų (jei jie
 rengti) su audituojamos įmonės valdymo, administraciniu arba
 priežiūros organu datos;
 d) apibūdinama paskyrimo
 procedūra;
 e) apibūdinama, kaip paskirstomos
 funkcijos tarp teisės aktų nustatytą auditą
 atliekančio (-ių) auditoriaus (-ių) ir (arba) audito
 įmonės (-ių);
 f) pateikiami ir paaiškinami argumentai
 dėl reikšmingo netikrumo, dėl kurio gali kilti abejonių dėl
 įmonės gebėjimo tęsti veiklą;
 g) išsamiai nurodoma, ar buhalterinė,
 finansinė apskaita, visi audituoti dokumentai, metinės
 finansinės ataskaitos arba konsoliduotosios finansinės ataskaitos ir
 galimos papildomos ataskaitos yra tinkamos;
 h) nurodomi ir išsamiai paaiškinami visi
 atvejai, kai nesilaikyta nustatytų reikalavimų, įskaitant
 nereikšmingus atvejus, jeigu manoma, kad audito komitetui tai svarbu, kad jis
 galėtų vykdyti savo užduotis;
 i) įvertinami įvairiems
 metinių finansinių ataskaitų arba konsoliduotųjų
 finansinių ataskaitų straipsniams taikyti vertinimo metodai,
 įskaitant bet kokį tokių metodų pakeitimų poveikį;
 j) pateikiami išsamūs duomenys apie
 visas garantijas, patvirtinimo raštus, viešąsias intervencijas ir kitas
 paramos priemones, į kurias atsižvelgta vertinant veiklos
 tęstinumą;
 k) patvirtinamas dalyvavimas atliekant
 inventorizaciją, taip pat kitais fizinio patikrinimo atvejais, jeigu tokia
 inventorizacija arba patikrinimas vykdytas;
 l) kai atliekamas konsoliduotųjų
 finansinių ataskaitų teisės aktų nustatytas auditas,
 nurodomi ir paaiškinami konsolidavimo principai;
 m) kai atliekamas konsoliduotųjų finansinių
 ataskaitų teisės aktų nustatytas auditas, nurodoma, kokį
 audito darbą atliko trečiosios šalies auditorius (-iai), teisės
 aktų nustatytą auditą atliekantis (-ys) auditorius (-iai),
 trečiosios šalies audito subjektas (-ai) arba audito įmonė
 (-ės);
 n) nurodoma, ar audituojama įmonė
 pateikė visus prašytus paaiškinimus ir dokumentus.
 3. Jeigu paskirti teisės
 aktų nustatytą auditą atliekantys auditoriai arba audito
 įmonės nesutaria dėl audito procedūrų, apskaitos
 taisyklių arba kitų teisės aktų nustatyto audito atlikimo
 aspektų, tokio nesutarimo priežastys paaiškinamos papildomoje ataskaitoje
 audito komitetui.
 4. Teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis (-ys) auditorius (-iai) arba audito
 įmonė (-ės) pasirašo papildomą ataskaitą audito
 komitetui ir nurodo datą. Jeigu teisės aktų nustatytą
 auditą atlieka audito įmonė, papildomą ataskaitą
 audito komitetui pasirašo bent teisės aktų nustatytą auditą
 atliekantis (-ys) auditorius (-iai), kuris (-ie) atlieka teisės aktų
 nustatytą auditą audito įmonės vardu.
 5. Paprašytas (-i) teisės
 aktų nustatytą auditą atliekantis (-ys) auditorius (-iai) arba
 audito įmonė (-ės) papildomą ataskaitą nedelsdamas
 (-i) pateikia kompetentingoms institucijoms.
 24 straipsnis
 Audito komiteto atliekama teisės
 aktų nustatyto audito priežiūra
 Viešojo intereso įmonės audito
 komitetas stebi teisės aktų nustatytą auditą
 atliekančio (-ių) auditoriaus (-ių) arba audito įmonės
 (-ių), kuris (-ie) atlieka teisės aktų nustatytą
 auditą, darbą.
 Teisės aktų nustatytą
 auditą atliekantis (-ys) auditorius (-iai) arba audito įmonė
 (-ės) praneša audito komitetui apie pagrindinius faktus, kurie
 paaiškėja per teisės aktų nustatytą auditą, ypač
 apie reikšmingus finansinės atskaitomybės proceso vidaus kontrolės
 trūkumus. Bet kuriai šaliai paprašius, teisės aktų nustatytą
 auditą atliekantis (-ys) auditorius (-iai) arba audito įmonė
 (-ės) šiuos faktus aptaria su audito komitetu.
 Audito komitetas informuoja audituojamos
 įmonės administracinį arba priežiūros organą apie
 teisės aktų nustatyto audito rezultatus. Audito komitetas paaiškina,
 kaip teisės aktų nustatytas auditas prisidėjo prie
 finansinės atskaitomybės vientisumo ir koks buvo jo vaidmuo šiame
 procese.
 Jeigu audituojama įmonė yra atleista
 nuo prievolės įsteigti audito komitetą, ji nusprendžia, kuri
 įmonės struktūra arba organas bendrauja su teisės aktų
 nustatytą auditą atliekančiu auditoriumi arba audito įmone,
 kad įvykdytų šiame straipsnyje nustatytas prievoles.
 25 straipsnis
 Ataskaita viešojo intereso įmonių
 priežiūros institucijoms
 1. Nepažeidžiant Direktyvos
 2004/39/EB 55 straipsnio, Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/48/EB[34]
 53 straipsnio, Direktyvos 2007/64/EB 15 straipsnio 4 dalies, Direktyvos
 2009/65/EB 106 straipsnio, Direktyvos 2009/110/EB 3 straipsnio pirmos
 pastraipos ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/138/EB[35]
 72 straipsnio, teisės aktų nustatytą auditą atliekantis
 auditorius arba audito įmonė, kuris (-i) atlieka viešojo intereso
 įmonės teisės aktų nustatytą auditą, privalo
 nedelsdamas (-a) pranešti kompetentingoms viešojo intereso įmonių
 priežiūros institucijoms apie visus faktus arba sprendimus dėl
 viešojo intereso įmonės, apie kuriuos jis (ji) sužino atlikdamas (-a)
 teisės aktų nustatytą auditą ir dėl kurių gali būti:
 a) iš esmės pažeisti įstatymai ir
 kiti teisės aktai, kuriuose atitinkamai nustatomos leidimus
 reglamentuojančios sąlygos arba kuriais konkrečiai
 reglamentuojama tokių viešojo intereso įmonių veikla;
 b) pakenkta viešojo intereso
 įmonės veiklos tęstinumui;
 c) atsisakyta pareikšti nuomonę apie
 finansines ataskaitas arba nuspręsta pareikšti sąlyginę
 nuomonę.
 Teisės aktų nustatytą auditą
 atliekantis auditorius arba audito įmonė taip pat privalo pranešti
 apie visus faktus ir sprendimus, apie kuriuos sužino atlikdamas (-a)
 įmonės, glaudžiai susijusios su viešojo intereso įmone, kurios
 teisės aktų nustatytą auditą jis (ji) taip pat atlieka,
 teisės aktų nustatytą auditą.
 2. Kredito įstaigas ir
 draudimo įmones prižiūrinčios kompetentingos institucijos
 užmezga reguliarų dialogą su tų įstaigų ir
 įmonių teisės aktų nustatytą auditą
 atliekančiais auditoriais ir audito įmonėmis.
 Kad pirmoje pastraipoje nurodytas užduotis
 būtų lengviau atlikti, EBI ir EDPPI atitinkamai pagal Reglamento (ES)
 Nr. 1093/2010 16 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1094/2010 16
 straipsnį parengia kredito įstaigas ir draudimo įmones
 prižiūrinčioms kompetentingoms institucijoms skirtas gaires.
 3. Tai, kad teisės
 aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito
 įmonė gera valia praneša kompetentingoms institucijoms apie visus 1
 dalyje nurodytus faktus arba sprendimus arba visus faktus vykstant 2 dalyje
 numatytam dialogui, nėra sutartinių arba teisinių
 apribojimų atskleisti informaciją pažeidimas ir tokiems asmenims už
 tai netaikoma jokia atsakomybė.
 V SKYRIUS
 TEISĖS AKTŲ NUSTATYTĄ
 AUDITĄ ATLIEKANČIŲ AUDITORIŲ IR AUDITO ĮMONIŲ
 SKAIDRUMO PRANEŠIMAI IR DUOMENŲ SAUGOJIMAS
 26 straipsnis
 Finansinės informacijos atskleidimas
 1. Audito įmonė, kuri
 atlieka viešojo intereso įmonių teisės aktų nustatytą
 auditą, savo metines finansines ataskaitas, kaip apibrėžta Direktyvos
 2004/109/EB 4 straipsnio 2 dalyje, viešai paskelbia ne vėliau kaip per
 keturis mėnesius nuo kiekvienų finansinių metų pabaigos.
 Teisės aktų nustatytą auditą
 atliekantys auditoriai, kurie atlieka viešojo intereso įmonių
 teisės aktų nustatytą auditą, skelbia savo metinę
 pajamų ataskaitą.
 2. Metinėje
 finansinėje ataskaitoje ir metinėje pajamų ataskaitoje nurodoma
 bendra apyvarta pagal mokesčius, gautus už viešojo intereso
 įmonių ir įmonių, priklausančių grupei,
 kurių patronuojančioji įmonė yra viešojo intereso
 įmonė, metinių finansinių ataskaitų ir
 konsoliduotųjų finansinių ataskaitų teisės aktų
 nustatytą auditą, mokesčius, gautus už kitų
 įmonių metinių finansinių ataskaitų ir
 konsoliduotųjų finansinių ataskaitų teisės aktų
 nustatytą auditą, ir mokesčius, gautus už susijusias finansines
 audito paslaugas, kaip apibrėžta 10 straipsnio 2 dalyje.
 Metinės finansinės ataskaitos arba
 metinės pajamų ataskaitos auditas atliekamas pagal šio reglamento
 nuostatas.
 3. Jeigu teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
 priklauso tinklui, teisės aktų nustatytą auditą atliekantis
 auditorius arba audito įmonė metinėje finansinėje
 ataskaitoje arba metinės pajamų ataskaitos priede pateikia šią
 papildomą informaciją:
 a) kiekvieno tinklui priklausančio
 teisės aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus
 vardą, pavardę arba audito įmonės pavadinimą;
 b) šalį (-is), kurioje (-iose)
 kiekvienas tinklui priklausantis teisės aktų nustatytą
 auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė turi teisę
 atlikti teisės aktų nustatytą auditą arba kurioje (-iose)
 yra jų registruotoji būstinė, centrinė administracija arba
 pagrindinė verslo vieta;
 c) tinklui priklausančių
 teisės aktų nustatytą auditą atliekančių
 auditorių ir audito įmonių bendrą apyvartą iš metinių
 finansinių ataskaitų ir konsoliduotųjų finansinių
 ataskaitų teisės aktų nustatyto audito;
 d) tinklo audituotas konsoliduotąsias
 finansines ataskaitas ir, jei yra juridinis asmuo, kuris valdo tą
 tinklą, tokio juridinio asmens audituotas finansines ataskaitas, parengtas
 pagal Direktyvos 2004/109/EB 4 straipsnio 3 dalį.
 Nukrypstant nuo pirmos pastraipos, teisės
 aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito
 įmonė gali neteikti papildomos informacijos, jeigu ją
 atskleidžia tinklą valdantis juridinis asmuo arba kitas tinklo atstovas.
 Tokiu atveju teisės aktų nustatytą auditą atliekantis
 auditorius arba audito įmonė metinės pajamų ataskaitos arba
 metinės finansinės ataskaitos priede nurodo, kur rasti tą
 informaciją.
 4. Metinė finansinė
 ataskaita arba metinė pajamų ataskaita skelbiama teisės
 aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus arba audito
 įmonės interneto svetainėje, o su ja susipažinti toje interneto
 svetainėje turi būti galima ne trumpiau kaip penkerius metus.
 Teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantys auditoriai arba audito įmonės
 kompetentingas institucijas informuoja, kad metinė pajamų ataskaita
 arba metinė finansinė ataskaita buvo paskelbta teisės aktų
 nustatytą auditą atliekančio auditoriaus arba audito
 įmonės interneto svetainėse.
 27 straipsnis
 Skaidrumo pranešimas
 1. Teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė,
 kuris (-i) atlieka viešojo intereso įmonių teisės aktų
 nustatytą auditą, ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo kiekvienų
 finansinių metų pabaigos paskelbia metinį skaidrumo
 pranešimą. Metinis skaidrumo pranešimas skelbiamas teisės aktų
 nustatytą auditą atliekančio auditoriaus arba audito
 įmonės interneto svetainėje, o su juo susipažinti toje interneto
 svetainėje turi būti galima ne trumpiau kaip penkerius metus.
 Teisės aktų nustatytą auditą
 atliekančiam auditoriui arba audito įmonei paskelbtą metinį
 skaidrumo pranešimą leidžiama atnaujinti. Tokiu atveju teisės
 aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito
 įmonė nurodo, kad tai atnaujinta pranešimo redakcija, o interneto
 svetainėje ir toliau turi būti galima susipažinti su pradine
 pranešimo redakcija.
 Teisės aktų nustatytą auditą
 atliekantys auditoriai ir audito įmonės EVPRI ir kompetentingas
 institucijas informuoja, kad skaidrumo pranešimas buvo paskelbtas teisės
 aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus arba audito
 įmonės interneto svetainėje arba atitinkamais atvejais –
 kad jis buvo atnaujintas.
 2. Metiniame skaidrumo pranešime
 pateikiama bent ši informacija:
 a) audito įmonės teisinės
 struktūros ir nuosavybės aprašas;
 b) jeigu teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
 priklauso tinklui, tinklo ir tinklo teisinių bei struktūrinių
 aspektų aprašas;
 c) audito įmonės valdymo
 struktūros aprašas;
 d) audito įmonės vidaus
 kokybės kontrolės sistemos aprašas ir administracinio ar valdymo
 organo pareiškimas dėl tos sistemos veikimo efektyvumo;
 e) nurodoma, kada paskutinį kartą
 atlikta 40 straipsnyje nurodyta kokybės užtikrinimo peržiūra;
 f) viešojo intereso įmonių,
 kurių teisės aktų nustatytą auditą praėjusiais
 finansiniais metais atliko teisės aktų nustatytą auditą
 atliekantis auditorius arba audito įmonė, sąrašas ir
 įmonių, iš kurių teisės aktų nustatytą
 auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė gauna daugiau
 kaip 5 proc. savo metinių pajamų, sąrašas;
 g) pareiškimas dėl teisės
 aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus arba audito
 įmonės nepriklausomumo praktikos, kuriame taip pat patvirtinama, kad
 buvo atlikta atitikties nepriklausomumo reikalavimams vidaus peržiūra;
 h) pareiškimas dėl teisės
 aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus arba audito
 įmonės politikos dėl Direktyvos 2006/43/EB 13 straipsnyje
 nurodyto teisės aktų nustatytą auditą atliekančių
 auditorių tęstinio mokymo;
 i) informacija apie atlygio mokėjimo
 partneriams pagrindą audito įmonėse;
 j) pagrindinių audito partnerių
 ir darbuotojų rotacijos pagal 33 straipsnio 5 dalį politikos aprašas;
 k) jei reikia, įmonės valdymo
 pareiškimas.
 Teisės aktų nustatytą auditą
 atliekantis auditorius arba audito įmonė išimtinėmis
 aplinkybėmis gali nuspręsti neatskleisti pirmos pastraipos f punkte
 reikalaujamos informacijos, jeigu tai būtina norint sumažinti
 tiesioginę reikšmingą grėsmę kurio nors asmens asmeniniam
 saugumui. Teisės aktų nustatytą auditą atliekantis
 auditorius arba audito įmonė kompetentingoms institucijoms taip pat
 turi gebėti įrodyti, kad tokios grėsmės esama.
 3. Skaidrumo pranešimą
 pasirašo teisės aktų nustatytą auditą atliekantis
 auditorius arba audito įmonė.
 28 straipsnis
 Įmonės valdymo pareiškimas
 1. Jeigu audito įmonė
 daugiau kaip vieną trečdalį metinių audito pajamų
 gauna iš didelių viešojo intereso įmonių, ji skelbia
 įmonės valdymo pareiškimą. Tas pareiškimas pateikiamas
 specialiame skaidrumo pranešimo skyriuje.
 2. Įmonės valdymo
 pareiškime pateikiama bent ši informacija:
 a) nuoroda į bent vieną iš
 šių dalykų:
 i) audito įmonei taikomą
 įmonės valdymo kodeksą;
 ii) įmonės valdymo kodeksą,
 kurį audito įmonė nusprendė taikyti savanoriškai;
 iii) visą reikalingą
 informaciją apie įmonės valdymo praktiką, taikytą
 papildant nacionalinės teisės reikalavimus.
 Jeigu pateikiama i ir ii papunkčiuose
 nurodyta informacija, audito įmonė taip pat nurodo, kur galima rasti
 viešai paskelbtus atitinkamus tekstus. Jeigu pateikiama iii papunktyje nurodyta
 informacija, audito įmonė viešai paskelbia informaciją apie
 taikomą įmonės valdymo praktiką.
 Jeigu audito įmonei netaikomas joks
 įmonės valdymo kodeksas ir ji jokio įmonės valdymo kodekso
 netaiko savanoriškai, audito įmonė tai nurodo;
 b) jeigu audito įmonė, laikydamasi
 nacionalinių teisės aktų, nukrypsta nuo a punkto i arba ii
 papunktyje nurodyto įmonės valdymo kodekso, audito įmonės
 paaiškinimas, nuo kurių įmonės valdymo kodekso dalių ji
 nukrypsta ir kodėl. Jeigu audito įmonė nusprendžia netaikyti
 jokių a punkto i arba ii papunktyje nurodyto įmonės valdymo
 kodekso nuostatų, ji paaiškina tokio sprendimo priežastis;
 c) su finansinės atskaitomybės
 procesu susijusių įmonės vidaus kontrolės ir rizikos
 valdymo sistemų pagrindinių požymių aprašas;
 d) ši informacija:
 i) reikšmingos tiesiogiai arba
 netiesiogiai valdomos balsavimo teisės, sudarančios 5 proc. arba
 daugiau visų audito įmonės balsavimo teisių, įskaitant
 netiesiogiai valdomas balsavimo teises per piramidines struktūras ir
 kryžminiu būdu valdomas balsavimo teises;
 ii) visų specialių kontrolės
 teisių turėtojų tapatybė ir tų teisių aprašas
 nepaisant to, ar tokios teisės įgytos dėl valdomų
 vertybinių popierių, pagal sutartį ar kitu būdu;
 iii) visi balsavimo teisių apribojimai,
 įskaitant tam tikros balsų procentinės dalies arba
 skaičiaus turėtojų balsavimo teisių apribojimą, taip
 pat naudojimosi balsavimo teisėmis terminai;
 iv) valdybos narių paskyrimo ir
 pakeitimo bei įstatų pakeitimo taisyklės;
 v) valdybos narių įgaliojimai;
 e) akcininkų arba balsavimo teisių
 turėtojų susirinkimo veikla ir pagrindiniai įgaliojimai,
 akcininkų arba balsavimo teisių turėtojų teisių
 aprašas ir apibūdinimas, kaip jomis galima pasinaudoti, jeigu visa ši
 informacija nėra numatyta nacionaliniuose teisės aktuose arba
 reglamentuose;
 f) administracinio, valdymo ir
 priežiūros organų, jų komitetų sudėtis ir veikimas.
 29 straipsnis
 Informacija kompetentingoms institucijoms
 Teisės aktų nustatytą
 auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė savo
 kompetentingai institucijai kasmet pateikia audituojamų viešojo intereso
 įmonių sąrašą pagal iš jų gaunamas pajamas.
 30 straipsnis
 Duomenų saugojimas
 Teisės aktų nustatytą
 auditą atliekantys auditoriai ir audito įmonės 6 straipsnio 1
 dalyje, 9 straipsnio 3 dalyje, 11 straipsnio 3 ir 4 dalyse, 16 straipsnio 2–6
 dalyse, 17 straipsnio 1 ir 2 dalyse, 18 straipsnio 1 ir 3 dalyse, 19 straipsnio
 3–6 dalyse, 22, 23 ir 24 straipsniuose, 25 straipsnio 1 ir 2 dalyse, 29
 straipsnyje, 32 straipsnio 2, 3, 5 ir 6 dalyse, 33 straipsnio 6 dalyje ir 43
 straipsnio 4 dalyje nurodytus dokumentus ir informaciją saugo penkerius
 metus nuo tokių dokumentų arba informacijos parengimo.
 Valstybės narės gali reikalauti, kad
 teisės aktų nustatytą auditą atliekantys auditoriai arba
 audito įmonės pirmoje pastraipoje nurodytus dokumentus ir
 informaciją saugotų ilgiau pagal jų asmens duomenų apsaugos
 taisykles ir administracinio bei teismo proceso procedūras.
 III antraštinė dalis
 Viešojo intereso įmonių teisės
 aktų nustatytą auditą atliekančių auditorių arba
 audito įmonių paskyrimas
 31 straipsnis
 Audito komitetas
 1. Kiekviena viešojo intereso
 įmonė turi audito komitetą. Audito komitetas sudaromas iš
 audituojamos įmonės administracinio organo nevykdomųjų
 narių ir (arba) priežiūros organo narių, ir (arba) iš audituojamos
 įmonės visuotinio akcininkų susirinkimo arba, jei
 įmonė akcininkų neturi, lygiaverčio organo paskirtų
 narių.
 Bent vienas audito komiteto narys turi būti
 kompetentingas audito srityje, o dar vienas narys – apskaitos ir (arba) audito
 srityje. Komiteto nariai, kaip visuma, turi turėti reikiamą
 kompetenciją tame sektoriuje, kuriame veikia audituojama įmonė.
 Audito komiteto narių dauguma yra
 nepriklausomi. Audito komiteto pirmininką paskiria jo nariai ir jis yra
 nepriklausomas.
 2. Nukrypstant nuo šio
 straipsnio 1 dalies, viešojo intereso įmonėse, kurios atitinka
 Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2003/71/EB[36]
 2 straipsnio 1 dalies f ir t punktų kriterijus, nustatytas audito komiteto
 funkcijas gali vykdyti administracinis arba priežiūros organas kaip
 visuma, tačiau bent nustatoma, kad jei tokio organo pirmininkas yra
 vykdomasis narys, jis negali būti audito komiteto pirmininku.
 3. Nukrypstant nuo 1 dalies,
 toliau išvardytos viešojo intereso įmonės gali nuspręsti audito
 komiteto nesudaryti:
 a) bet kuri viešojo intereso
 įmonė, kuri yra patronuojamoji įmonė, apibrėžta
 Direktyvos 83/349/EEB 1 straipsnyje, jei įmonė grupės lygmeniu
 atitinka to straipsnio 1–4 dalyse nustatytus reikalavimus;
 b) bet kuri viešojo intereso
 įmonė, kuri yra kolektyvinio investavimo į perleidžiamus
 vertybinius popierius subjektas (KIPVPS), apibrėžtas Direktyvos 2009/65/EB
 1 straipsnio 2 dalyje, arba alternatyvaus investavimo fondas (AIF),
 apibrėžtas Direktyvos 2011/61/ES 4 straipsnio 1 dalies a punkte;
 c) bet kuri viešojo intereso
 įmonė, kurios vienintelė veikla – būti turtu
 garantuotų vertybinių popierių, kaip apibrėžta Komisijos
 reglamento (EB) Nr. 809/2004[37] 2 straipsnio 5 dalyje,
 emitentu;
 d) bet kuri kredito įstaiga,
 apibrėžta Direktyvos 2006/48/EB 1 straipsnio 1 dalyje, kurios akcijomis
 neleidžiama prekiauti valstybės narės reguliuojamoje rinkoje, kaip
 apibrėžta Direktyvos 2004/39/EB 4 straipsnio 1 dalies 14 punkte, ir kuri
 nuolat leidžia ar yra ne kartą išleidusi tik skolos vertybinius popierius,
 kuriais leidžiama prekiauti reguliuojamoje rinkoje, jeigu bendra nominali
 visų tokių skolos vertybinių popierių vertė neviršija
 100 000 000 EUR ir jeigu ji nėra paskelbusi prospekto pagal
 Direktyvą 2003/71/EB.
 Viešojo intereso įmonės, nurodytos b ir
 c punktuose, visuomenei paaiškina priežastis, dėl kurių mano, kad
 turėti audito komitetą arba administraciniam ar priežiūros
 organui pavesti audito komiteto funkcijas nėra tikslinga.
 4. Nukrypstant nuo 1 dalies,
 viešojo intereso įmonė, kuri turi audito komiteto funkcijoms
 lygiavertes funkcijas vykdantį organą, įsteigtą ir
 veikiantį pagal valstybėje narėje, kurioje įregistruota
 audituojama įmonė, galiojančias nuostatas, gali nuspręsti
 neturėti audito komiteto. Tokiu atveju ta įmonė nurodo, koks
 organas vykdo tas funkcijas ir kaip jis yra sudarytas.
 5. Nepažeisdamas administracinio,
 valdymo arba priežiūros organo narių arba kitų narių,
 kuriuos paskyrė audituojamos įmonės visuotinis akcininkų
 susirinkimas, atsakomybės, audito komitetas, inter alia:
 a) stebi finansinės atskaitomybės
 procesą ir teikia rekomendacijas arba pasiūlymus jo vientisumui
 užtikrinti;
 b) stebi įmonės vidaus
 kontrolės ir, kai tinka, vidaus audito bei rizikos valdymo sistemų
 veiksmingumą;
 c) stebi metinių finansinių
 ataskaitų ir konsoliduotųjų finansinių ataskaitų
 teisės aktų nustatytą auditą ir prižiūri, kad audito
 išvadų ir ataskaitų projektai pagal 22–23 straipsnius būtų
 išsamūs ir vientisi;
 d) peržiūri ir stebi teisės
 aktų nustatytą auditą atliekančių auditorių ar
 audito įmonių nepriklausomumą pagal 5–11 straipsnius, visų
 pirma papildomų paslaugų teikimą audituojamai įmonei pagal
 10 straipsnį;
 e) atsako už teisės aktų
 nustatytą auditą atliekančio (-ių) auditoriaus (-ių)
 arba audito įmonės (-ių) atrankos procedūrą ir
 rekomenduoja, kurį (-iuos) teisės aktų nustatytą auditą
 atliekantį (-čius) auditorių (-ius) arba audito įmonę
 (-es) paskirti pagal 32 straipsnį;
 f) atsižvelgdamas į kiekvieną
 konkretų atvejį leidžia teisės aktų nustatytą
 auditą atliekančiam auditoriui arba audito įmonei teikti
 audituojamai įmonei paslaugas, nurodytas šio reglamento 10 straipsnio 3
 dalies b punkto i ir ii papunkčiuose.
 32 straipsnis
 Teisės aktų nustatytą
 auditą atliekančių auditorių arba audito įmonių
 paskyrimas
 1. Kai taikomas Direktyvos
 2006/43/EB 37 straipsnis, viešojo intereso įmonėms skiriant
 teisės aktų nustatytą auditą atliekančius auditorius
 arba audito įmones, taikomos šio straipsnio 2–5 dalių sąlygos.
 Kai taikoma Direktyvos 2006/43/EB 37 straipsnio 2
 dalis, viešojo intereso įmonė informuoja kompetentingą
 instituciją apie tai, kad naudoja tame straipsnyje nurodytas alternatyvias
 sistemas arba būdus.
 2. Audito komitetas teikia
 rekomendaciją audituojamos įmonės administraciniam arba
 priežiūros organui dėl teisės aktų nustatytą
 auditą atliekančių auditorių arba audito įmonių
 paskyrimo. Audito komitetas pagrindžia teikiamą rekomendaciją.
 Jei rekomendacija nėra susijusi su audito
 užduoties laikotarpio pratęsimu pagal 33 straipsnio 1 dalies antrą
 pastraipą, rekomendacijoje pasiūlomos bent dvi alternatyvos dėl
 audito užduoties, o audito komitetas pateikia deramai pagrįstą nuomonę,
 kuri alternatyva priimtinesnė.
 Jei rekomendacija susijusi su audito užduoties
 laikotarpio pratęsimu pagal 33 straipsnio 1 dalies antrą
 pastraipą, audito komitetas, rengdamas savo rekomendaciją,
 atsižvelgia į visus nustatytus faktus ir išvadas dėl rekomenduojamo
 teisės aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus
 arba audito įmonės, nurodytus 40 straipsnio 6 dalyje ir
 kompetentingos institucijos skelbiamus pagal 44 straipsnio d punktą.
 Savo rekomendacijoje audito komitetas nurodo, kad
 jo rekomendacijai jokia trečioji šalis nepadarė jokios įtakos ir
 kad jai netaikoma jokia 7 dalyje nurodyta sutartinė nuostata.
 3. Jei rekomendacija nėra
 susijusi su audito užduoties laikotarpio pratęsimu pagal 33 straipsnio 1
 dalies antrą pastraipą, šio straipsnio 2 dalyje nurodyta audito
 komiteto rekomendacija parengiama po atrankos procedūros, kurią
 audituojama įmonė organizuoja laikydamasi šių kriterijų:
 a) audituojama įmonė gali kviesti
 bet kuriuos teisės aktų nustatytą auditą atliekančius
 auditorius arba audito įmones teikti pasiūlymus dėl teisės
 aktų nustatyto audito paslaugų teikimo, jeigu laikomasi 33 straipsnio
 2 dalies ir jei bent vienas iš kviečiamų auditorių arba
 įmonių nėra auditorius arba įmonė, per praėjusius
 kalendorinius metus iš atitinkamos valstybės narės didelių
 viešojo intereso įmonių gavusi daugiau kaip 15 proc. visos
 audito mokesčių sumos;
 b) audituojama įmonė gali laisvai
 pasirinkti, kokiu būdu susisiekti su kviečiamu (-ais) teisės
 aktų nustatytą auditą atliekančiu (-iais) auditoriumi
 (-iais) arba audito įmone (-ėmis), o kvietimo dalyvauti konkurse ji
 neprivalo skelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir
 (arba) nacionaliniuose leidiniuose ar laikraščiuose;
 c) audituojama įmonė parengia
 konkurso dokumentus, skirtus kviečiamam (-iems) teisės aktų
 nustatytą auditą atliekančiam (-tiems) auditoriui (-iams) arba
 audito įmonei (-ėms). Iš tų konkurso dokumentų jie turi
 suprasti, kokia veikla verčiasi audituojama įmonė ir kokio
 pobūdžio teisės aktų nustatytas auditas turi būti atliktas.
 Konkurso dokumentuose pateikiami skaidrūs ir nediskriminaciniai atrankos
 kriterijai, kuriuos audituojama įmonė taikys teisės aktų
 nustatytą auditą atliekančių auditorių arba audito
 įmonių pateiktiems pasiūlymams vertinti;
 d) audituojama įmonė gali laisvai
 apibrėžti atrankos procedūrą ir per procedūrą vesti
 tiesiogines derybas su susidomėjusiais konkurso dalyviais;
 e) jeigu pagal nacionalinius arba Sąjungos teisės aktus 35
 straipsnyje nurodytos kompetentingos institucijos reikalauja, kad teisės
 aktų nustatytą auditą atliekantys auditoriai arba audito
 įmonės laikytųsi tam tikrų kokybės standartų, tie
 kokybės standartai pateikiami konkurso dokumentuose;
 f) audituojama įmonė vertina
 teisės aktų nustatytą auditą atliekančių
 auditorių arba audito įmonių pasiūlymus, vadovaudamasi
 konkurso dokumentuose iš anksto nustatytais atrankos kriterijais. Audituojama
 įmonė parengia ataskaitą apie atrankos procedūros išvadas,
 kurią patvirtina audito komitetas. Audituojama įmonė ir audito
 komitetas atsižvelgia į visas pasiūlymą teikiančio teisės
 aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus arba audito
 įmonės patikrinimo ataskaitas, nurodytas 40 straipsnio 6 dalyje ir
 kompetentingos institucijos skelbiamas pagal 44 straipsnio d punktą;
 g) audituojama įmonė turi
 gebėti 35 straipsnyje nurodytai kompetentingai institucijai įrodyti,
 kad atrankos procedūra atlikta sąžiningai.
 Audito komitetas yra atsakingas už pirmoje
 pastraipoje nurodytą atrankos procedūrą.
 Pagal pirmos pastraipos a punktą
 kompetentinga institucija, nurodyta 35 straipsnio 1 dalyje, skelbia ir kasmet
 atnaujina atitinkamų auditorių ir audito įmonių
 sąrašą. Kompetentinga institucija, atlikdama reikiamus
 skaičiavimus, naudoja teisės aktų nustatytą auditą
 atliekančių auditorių ir audito įmonių pagal 28
 straipsnį pateiktą informaciją.
 4. Viešojo intereso
 įmonės, kurios atitinka Direktyvos 2003/71/EB 2 straipsnio 1 dalies f
 ir t punktuose nustatytus kriterijus, neprivalo taikyti 4 dalyje nurodytos
 atrankos procedūros.
 5. Administracinio arba
 priežiūros organo pasiūlyme audituojamos įmonės visuotiniam
 akcininkų arba narių susirinkimui dėl teisės aktų
 nustatytą auditą atliekančių auditorių arba audito
 įmonių paskyrimo pateikiama audito komiteto rekomendacija.
 Jeigu administracinio arba priežiūros organo
 pasiūlyme nesilaikoma audito komiteto rekomendacijos, pasiūlyme
 nurodomos priežastys, dėl kurių audito komiteto rekomendacijos
 nesilaikoma.
 6. Kredito įstaigos arba
 draudimo įmonės atveju administracinis arba priežiūros organas
 pasiūlymo projektą pateikia 35 straipsnio 2 dalyje nurodytai kompetentingai
 institucijai. 35 straipsnio 2 dalyje nurodyta kompetentinga institucija turi
 teisę vetuoti rekomendacijoje siūlomą alternatyvą. Bet koks
 prieštaravimas deramai pagrindžiamas.
 Jeigu per nustatytą laikotarpį po audito
 komiteto rekomendacijos pateikimo kompetentingos institucijos atsakymas
 negaunamas, laikoma, kad rekomendacijai pritarta.
 7. Bet kokia viešojo intereso
 įmonės ir trečiosios šalies sutarties nuostata, kuria apribojama
 tos įmonės visuotinio akcininkų arba narių susirinkimo
 pasirinkimo galimybė pagal Direktyvos 2006/43/EB 37 straipsnį ir tos
 įmonės teisės aktų nustatytam auditui atlikti leidžiama
 rinktis tik iš tam tikrų teisės aktų nustatytą auditą
 atliekančių auditorių arba audito įmonių
 kategorijų arba sąrašų, laikoma negaliojančia.
 Viešojo intereso įmonė informuoja 35
 straipsnyje nurodytas kompetentingas institucijas apie visus trečiosios
 šalies bandymus taikyti tokią sutarties nuostatą arba kitaip paveikti
 visuotinio akcininkų susirinkimo sprendimą dėl teisės
 aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus arba audito
 įmonės pasirinkimo.
 8. Jeigu audituojama
 įmonė yra atleista nuo prievolės sudaryti audito komitetą,
 audituojama įmonė nusprendžia, kuri įmonės struktūra
 arba organas vykdo audito komiteto funkcijas, kad būtų vykdomos šiame
 straipsnyje nustatytos prievolės.
 9. Valstybės narės
 gali nuspręsti, kad viešojo intereso įmonės tam tikromis
 aplinkybėmis turi paskirti minimalų teisės aktų
 nustatytą auditą atliekančių auditorių arba audito
 įmonių skaičių ir nustatyti sąlygas, kuriomis
 reglamentuojami paskirtų auditorių arba įmonių ryšiai.
 Jeigu valstybė narė nustato tokį
 reikalavimą, apie tai ji praneša Komisijai ir EVPRI.
 10. Siekiant palengvinti
 audituojamos įmonės užduotį organizuoti atrankos
 procedūrą teisės aktų nustatytą auditą atliekančiam
 auditoriui arba audito įmonei paskirti, EBI, EDPPI ir EVPRI atitinkamai
 pagal Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 16 straipsnį, Reglamento (ES)
 Nr. 1094/2010 16 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 16
 straipsnį parengia viešojo intereso įmonėms skirtas
 rekomendacijas dėl 3 dalyje nurodytų atrankos procedūros
 kriterijų.
 33 straipsnis
 Audito užduoties trukmė
 1. Viešojo intereso
 įmonė paskiria teisės aktų nustatytą auditą
 atliekantį auditorių arba audito įmonę pradiniam užduoties
 laikotarpiui, kuris yra ne trumpesnis nei dveji metai.
 Viešojo intereso įmonė šį užduoties
 laikotarpį gali pratęsti tik kartą.
 Ilgiausia dviejų užduočių
 trukmė kartu negali viršyti 6 metų.
 Kai per nepertraukiamą 6 metų užduoties
 laikotarpį paskiriami du teisės aktų nustatytą auditą
 atliekantys auditoriai ar audito įmonės, ilgiausia kiekvieno
 teisės aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus
 ar audito įmonės užduoties trukmė neviršija 9 metų.
 2. Pasibaigus ilgiausiam
 užduoties laikotarpiui, nurodytam 1 dalyje, teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius ar audito įmonė
 arba bet kokie jų tinklo nariai Sąjungoje, kai taikoma, negali
 atitinkamos viešojo intereso įmonės teisės aktų nustatyto
 audito imtis anksčiau negu po ketverių metų.
 3. Nukrypstant nuo 1 ir 2
 dalių, išimtiniais atvejais viešojo intereso įmonė gali prašyti
 35 straipsnio 1 dalyje nurodytos kompetentingos institucijos leisti teisės
 aktų nustatytą auditą atliekantį auditorių arba audito
 įmonę paskirti pakartotinai papildomam užduoties laikotarpiui. Jei paskiriami
 du teisės aktų nustatytą auditą atliekantys auditoriai arba
 audito įmonės, šis trečiasis užduoties laikotarpis neviršija
 trejų metų. Jei paskiriamas vienas teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė,
 šis trečiasis užduoties laikotarpis neviršija dvejų metų.
 4. Pagrindinis (-iai) audito
 partneris (-iai), atsakingas (-i) už teisės aktų nustatyto audito
 atlikimą, praėjus septyneriems metams nuo paskyrimo datos sustabdo
 dalyvavimą atliekant audituojamos įmonės teisės aktų
 nustatytą auditą. Jis (jie) gali vėl dalyvauti atliekant
 audituojamos įmonės teisės aktų nustatytą auditą
 praėjus ne mažiau negu trejiems metams.
 Teisės aktų nustatytą auditą
 atliekantis auditorius arba audito įmonė įdiegia tinkamą
 aukščiausio rango darbuotojų, dalyvaujančių atliekant
 teisės aktų nustatytą auditą, įskaitant bent tuos
 asmenis, kurie yra registruoti kaip teisės aktų nustatytą
 auditą atliekantys auditoriai, laipsniškos rotacijos mechanizmą.
 Laipsniškos rotacijos mechanizmas taikomas etapais asmenims, o ne visai grupei.
 Jis yra proporcingas teisės aktų nustatytą auditą
 atliekančio auditoriaus arba audito įmonės veiklos mastui ir
 apimčiai.
 Teisės aktų nustatytą auditą
 atliekantis auditorius arba audito įmonė kompetentingai institucijai
 turi gebėti įrodyti, kad toks mechanizmas veiksmingai taikomas ir yra
 pritaikytas pagal teisės aktų nustatytą auditą
 atliekančio auditoriaus arba audito įmonės veiklos mastą ir
 apimtį.
 5. Jei teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
 pakeičiami kitu teisės aktų nustatytą auditą
 atliekančiu auditoriumi arba audito įmone, auditą atlikęs
 auditorius arba audito įmonė turi pateikti naujam auditoriui arba
 audito įmonei perdavimo bylą. Tokioje byloje pateikiama svarbi
 informacija apie audituojamą įmonę, kuri yra pagrįstai
 reikalinga tam, kad būtų galima suprasti audituojamos
 įmonės veiklos pobūdį ir vidaus organizacinę
 struktūrą ir užtikrinti teisės aktų nustatyto audito tęstinumą
 bei palyginamumą su ankstesniais metais atliktais auditais.
 Ankstesnis teisės aktų nustatytą
 auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė naujam
 teisės aktų nustatytą auditą atliekančiam auditoriui
 arba audito įmonei taip pat suteikia galimybę susipažinti su 23
 straipsnyje nurodytomis ankstesnių metų papildomomis ataskaitomis
 audito komitetui ir visa pagal 25 ir 27 straipsnius kompetentingoms
 institucijoms perduota informacija.
 Ankstesnis teisės aktų nustatytą
 auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė kompetentingai
 institucijai turi gebėti įrodyti, kad tokia informacija naujam
 teisės aktų nustatytą auditą atliekančiam auditoriui
 arba audito įmonei buvo pateikta.
 6. EVPRI parengia techninių
 reguliavimo standartų projektus, kuriuose nustato 6 dalyje nurodytos
 perdavimo bylos turinio techninius reikalavimus.
 Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti 6
 dalyje nurodytus techninius reguliavimo standartus pagal Reglamento (ES)
 Nr. 1095/2010 10 straipsnį.
 34 straipsnis
 Teisės aktų nustatytą
 auditą atliekančių auditorių ar audito įmonių
 atleidimas ir atsistatydinimas
 1. Nepažeidžiant Direktyvos
 2006/43/EB 38 straipsnio 1 dalies, audituojama įmonė ir teisės
 aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito
 įmonė informuoja kompetentingą instituciją apie teisės
 aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus arba audito
 įmonės atleidimą arba atsistatydinimą per paskyrimo
 laikotarpį ir tinkamai paaiškina priežastis.
 Jeigu valstybė narė, taikydama šio
 reglamento III antraštinę dalį, pagal 35 straipsnio 2 dalį
 paskyrė kitas kompetentingas institucijas, tokios kompetentingos institucijos
 šią informaciją perduoda 35 straipsnio 1 dalyje nurodytai
 kompetentingai institucijai.
 2. Audito komitetas, vienas arba
 keli akcininkai, 35 straipsnio 1 arba 2 dalyje nurodytos kompetentingos
 institucijos gali kreiptis į nacionalinį teismą su ieškiniu
 dėl teisės aktų nustatytą auditą atliekančio
 (-ių) auditoriaus (-ių) ar audito įmonės (-ių)
 atleidimo, jeigu tam yra tinkamas pagrindas.
 Jeigu taikoma Direktyvos 2007/36/EB 6 straipsnio 2
 dalyje nustatyta sąlyga, ji taip pat taikoma akcininkams, kurie naudojasi
 pirmoje pastraipoje apibūdintu įgaliojimu.
 Jeigu audituojama įmonė yra atleista nuo
 prievolės sudaryti audito komitetą, audituojama įmonė
 nusprendžia, kuri įmonės struktūra arba organas vykdo audito
 komiteto funkcijas šios dalies tikslais.
 IV antraštinė dalis
 Viešojo intereso įmonių teisės
 aktų nustatytą auditą atliekančių auditorių ir
 audito įmonių veiklos priežiūra
 I SKYRIUS
 KOMPETENTINGOS INSTITUCIJOS
 35 straipsnis
 Kompetentingų institucijų
 paskyrimas
 1. Kiekviena valstybė
 narė paskiria kompetentingą instituciją, atsakingą už šiame
 reglamente nustatytų užduočių vykdymą ir užtikrinimą,
 kad būtų taikomos šio reglamento nuostatos.
 Kompetentinga institucija yra viena iš šių
 institucijų:
 a) Direktyvos 2004/109/EB 24 straipsnio 1
 dalyje nurodyta kompetentinga institucija;
 b) Direktyvos 2004/109/EB 24 straipsnio 4
 dalies h punkte nurodyta kompetentinga institucija;
 c) Direktyvos 2006/43/EB 32 straipsnyje
 nurodyta kompetentinga institucija.
 2. Nukrypstant
 nuo 1 dalies, valstybės narės gali nuspręsti, jog
 atsakomybė už tai, kad būtų užtikrintas visų arba dalies
 šio reglamento III antraštinės dalies nuostatų taikymas,
 būtų patikėta atitinkamoms kompetentingoms institucijoms,
 nurodytoms:
 a) Direktyvos 2004/109/EB 24 straipsnio 1
 dalyje;
 b) Direktyvos 2004/109/EB 24 straipsnio 4
 dalies h punkte;
 c) Direktyvos 2006/48/EB 40 straipsnyje;
 d) Direktyvos 2009/138/EB 30 straipsnyje;
 e) Direktyvos 2007/64/EB 20 straipsnyje;
 f) Direktyvos 2009/110/EB 3 straipsnio 1
 dalyje;
 g) Direktyvos 2004/39/EB 48 straipsnyje;
 h) Direktyvos 2009/110/EB 97 straipsnyje;
 h) Direktyvos 2011/61/ES 44 straipsnyje.
 3. Jeigu pagal 1 ir 2 dalis
 paskiriama daugiau negu viena kompetentinga institucija, tų
 institucijų veikla organizuojama taip, kad jų užduotys būtų
 aiškiai paskirstytos.
 4. 1, 2 ir 3 dalys taikomos
 nepažeidžiant valstybės narės galimybės Europos užjūrio
 teritorijoms, už kurių išorės santykius atsakinga ta valstybė
 narė, nustatyti atskirą teisinę ir administracinę tvarką.
 5. Kompetentingos institucijos
 turi turėti pakankamai gebėjimų ir patirties turinčių
 darbuotojų ir pakankamai išteklių, kad galėtų vykdyti šiame
 reglamente nustatytas užduotis.
 6. Valstybės narės
 informuoja viena kitą, EBI, EDPPI ir EVPRI pagal atitinkamas
 reglamentų (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 1094/2010 ir (ES)
 Nr. 1095/2010 nuostatas ir informuoja Komisiją apie
 kompetentingų institucijų paskyrimą šio reglamento tikslais.
 EVPRI šią informaciją apibendrina ir
 paskelbia viešai.
 36 straipsnis
 Nepriklausomumo sąlygos
 Kompetentingos institucijos ir bet kokia institucija,
 kuriai 35 straipsnio 1 dalyje nurodyta kompetentinga institucija perdavė
 užduotis, turi būti nepriklausomos nuo teisės aktų
 nustatytą auditą atliekančių auditorių ir audito
 įmonių.
 Asmuo negali dalyvauti valdant tas
 institucijas, jei per trejus praėjusius metus jis (ji):
 a) atliko viešojo intereso
 įmonių teisės aktų nustatytą auditą;
 b) turėjo balsavimo teisių
 audito įmonėje;
 c) buvo audito įmonės
 administracinio, valdymo arba priežiūros organo narys;
 d) buvo audito įmonės
 darbuotojas arba buvo kitaip susijęs su audito įmone.
 Tų institucijų finansavimas turi
 būti apsaugotas ir nepriklausomas nuo bet kokios netinkamos teisės
 aktų nustatytą auditą atliekančių auditorių ar
 audito įmonių įtakos.
 37 straipsnis
 Profesinė paslaptis
 Profesinės paslapties saugojimo pareiga
 taikoma visiems asmenims, dirbantiems arba dirbusiems kompetentingose
 institucijose arba institucijose, kurioms 35 straipsnio 1 dalyje nurodyta
 institucija perdavė užduotis, įskaitant tokių institucijų
 samdomus ekspertus. Profesine paslaptimi laikomos informacijos negalima
 atskleisti jokiam kitam asmeniui arba valdžios institucijai, išskyrus tuos
 atvejus, kai to reikia šiame reglamente arba valstybės narės
 įstatymuose ar kituose teisės aktuose nustatytiems įpareigojimams
 įvykdyti.
 38 straipsnis
 Kompetentingų institucijų
 įgaliojimai
 1. Nepažeidžiant 40 ir 41
 straipsnių, atlikdamos savo užduotis pagal šį reglamentą,
 kompetentingos institucijos arba kitos valstybės narės valdžios
 institucijos negali daryti poveikio audito išvadų turiniui.
 2. Kad kompetentingos
 institucijos galėtų atlikti savo užduotis pagal šį
 reglamentą, joms, laikantis nacionalinės teisės, suteikiami visi
 priežiūros ir tyrimo įgaliojimai, būtini jų funkcijoms
 vykdyti. Savo įgaliojimais jos naudojasi šiais būdais:
 a) tiesiogiai;
 b) bendradarbiaudamos su kitomis
 institucijomis;
 c) savo atsakomybe įgaliodamos
 subjektus, kuriems perduotos užduotys pagal 35 straipsnio 1 dalį;
 d) kreipdamosi į kompetentingas
 teismines institucijas.
 3. Kad kompetentingos
 institucijos galėtų atlikti savo užduotis pagal šį
 reglamentą, joms, laikantis nacionalinės teisės, suteikiami
 įgaliojimai vykdant priežiūros funkcijas:
 a) susipažinti su bet kokiu dokumentu bet
 kokia forma, kuris yra svarbus jų užduotims atlikti, ir gauti arba
 pasidaryti jo kopiją;
 b) reikalauti iš bet kokio asmens suteikti
 informaciją ir prireikus iškviesti ir apklausti asmenį, siekiant
 gauti informacijos;
 c) atlikti patikrinimus vietoje apie juos
 pranešus arba nepranešus;
 d) reikalauti telefono skambučių
 ir duomenų, kuriuos tvarkė teisės aktų nustatytą
 auditą atliekantys auditoriai ir audito įmonės, srauto
 išklotinių;
 e) perduoti spręsti klausimus
 patraukiant baudžiamojon atsakomybėn;
 f) prašyti ekspertų atlikti patikras
 arba tyrimus;
 g) imtis 61 straipsnyje nurodytų
 administracinių priemonių ir sankcijų.
 Kompetentingos institucijos gali naudotis pirmoje
 pastraipoje nurodytais įgaliojimais tik viešojo intereso įmonių
 teisės aktų nustatytą auditą atliekančių
 auditorių ir audito įmonių, asmenų, dalyvaujančių
 viešojo intereso įmonių teisės aktų nustatytą
 auditą atliekančių auditorių ir audito įmonių
 veikloje, audituojamų įmonių, susijusių įmonių ir
 susijusių trečiųjų šalių, trečiųjų
 šalių, kurioms viešojo intereso įmonių teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantys auditoriai ir audito įmonės
 perduoda tam tikras funkcijas arba veiklą, ir asmenų, kurie yra
 kitaip susiję su viešojo intereso įmonių teisės aktų
 nustatytą auditą atliekančiais auditoriais ir audito
 įmonėmis, atžvilgiu.
 4.
 Prašant 3 dalies d punkte nurodytų telefono
 skambučių arba duomenų srauto išklotinių, reikia
 turėti teisminės institucijos leidimą.
 5. Kai kooperatyvas, kaip
 apibrėžta Direktyvos 2006/43/EB 2 straipsnio 14 punkte, arba panašus
 subjektas, kaip nurodyta Direktyvos 86/635/EEB 45 straipsnyje, pagal
 nacionalinės teisės nuostatas privalo arba jam leidžiama tapti pelno
 nesiekiančio auditą atliekančio subjekto nariu, 35 straipsnio 1
 dalyje nurodyta kompetentinga institucija gali nuspręsti, kad tam tikros
 šio reglamento nuostatos netaikomos tokio subjekto teisės aktų nustatytam
 auditui, jei teisės aktų nustatytą auditą atliekantis
 auditorius ir asmenys, kurie gali turėti galimybę daryti
 įtaką teisės aktų nustatytam auditui, laikosi šio
 reglamento I skyriuje nustatyto nepriklausomumo principo. Siekdama priimti
 sprendimą dėl tokių išimtinių aplinkybių, kuriomis
 netaikomos tam tikros šio reglamento nuostatos, 35 straipsnio 1 dalyje nurodyta
 kompetentinga institucija tam tikrais atvejais konsultuojasi su kooperatyvo ar
 panašaus subjekto priežiūros institucija.
 35 straipsnio 1 dalyje
 nurodyta kompetentinga institucija informuoja EVPRI apie tokias išimtines
 aplinkybes, kuriomis netaikomos tam tikros šio reglamento nuostatos. Ji
 pateikia EVPRI šio reglamento nuostatų, kurios netaikytos 5 dalyje
 nurodytų subjektų teisės aktų nustatytam auditui,
 sąrašą ir priežastis, dėl kurių padaryta tokia išimtis.
 6. Naudojantis priežiūros
 ir tyrimo įgaliojimais pagal šį straipsnį, asmens duomenys
 tvarkomi pagal Direktyvą 95/46/EB.
 39 straipsnis
 Nacionalinio lygmens bendradarbiavimas su
 kitomis kompetentingomis institucijomis
 Pagal 35 straipsnio 1 dalį paskirta
 kompetentinga institucija ir tam tikrais atvejais bet kokia institucija, kuriai
 ta kompetentinga institucija perduoda užduotis, nacionaliniu lygmeniu
 bendradarbiauja su:
 a) kompetentingomis institucijomis,
 kurios yra atsakingos už teisės aktų nustatytą auditą
 atliekančių auditorių ir audito įmonių
 patvirtinimą ir registraciją pagal Direktyvą 2006/43/EB;
 b) 35 straipsnio 2 dalyje nurodytomis
 institucijomis, nepaisant to, ar jos paskirtos kaip kompetentingos institucijos
 pagal šį reglamentą;
 c) finansinės žvalgybos
 padaliniais ir kompetentingomis institucijomis, nurodytais Direktyvos
 2005/60/EB 21 ir 37 straipsniuose.
 II SKYRIUS
 KOKYBĖS UŽTIKRINIMAS, TYRIMAS, RINKOS
 STEBĖSENA, NENUMATYTŲ ATVEJŲ PLANAI IR KOMPETENTINGŲ
 INSTITUCIJŲ VEIKLOS SKAIDRUMAS
 40 straipsnis
 Kokybės užtikrinimas
 1. Šiame straipsnyje:
 a) patikrinimai – teisės aktų
 nustatytą auditą atliekančių auditorių ir audito
 įmonių kokybės užtikrinimo peržiūros, kurioms vadovauja
 tikrintojas ir kurios nėra tyrimas, apibrėžtas 41 straipsnyje;
 b) tikrintojas – peržiūros vykdytojas,
 kuris atitinka šio straipsnio 3 dalies antros pastraipos a punkto reikalavimus
 ir dirba kompetentingoje institucijoje;
 c) ekspertas – fizinis asmuo, kuris turi konkrečios
 patirties finansų rinkų, finansinės atskaitomybės, audito
 arba kitose su patikrinimais susijusiose srityse, įskaitant
 praktikuojančius teisės aktų nustatytą auditą
 atliekančius auditorius.
 2. 35 straipsnio 1 dalyje
 nurodytos kompetentingos institucijos įdiegia veiksmingą audito
 kokybės užtikrinimo sistemą.
 Kompetentinga institucija viešojo intereso
 įmonių teisės aktų nustatytą auditą
 atliekančių auditorių ir audito įmonių kokybės
 užtikrinimo peržiūras atlieka ne rečiau kaip kartą per trejus
 metus.
 3. Kompetentinga institucija yra
 atsakinga už kokybės užtikrinimo sistemą ir ją organizuoja taip,
 kad ji būtų nepriklausoma nuo tikrinamų teisės aktų
 nustatytą auditą atliekančių auditorių ir audito
 įmonių.
 Kompetentingos institucijos atsakomybė,
 kurios negalima perduoti jokiai asociacijai ar organui, susijusiam su apskaitos
 ar audito profesija:
 a) patikrinimo metodikų, įskaitant
 tikrinimo ir tolesnių priemonių įgyvendinimo vadovus,
 ataskaitų teikimo metodus ir periodinio tikrinimo programas, patvirtinimas
 ir keitimas;
 b) patikrinimo ataskaitų ir
 tolesnių priemonių įgyvendinimo ataskaitų tvirtinimas ir
 keitimas;
 c) kiekvieno patikrinimo tikrintojų
 patvirtinimas ir paskyrimas.
 Kompetentinga institucija kokybės užtikrinimo
 sistemai skiria pakankamai išteklių.
 4. Kompetentinga institucija
 užtikrina, kad būtų įdiegta tinkama darbuotojų,
 įskaitant tikrintojus, ir patikrinimo sistemos valdymo nepriklausomumo ir
 objektyvumo politika ir procedūros.
 Kompetentinga institucija, skirdama tikrintojus,
 laikosi šių kriterijų:
 a) tikrintojai turi turėti
 reikiamą profesinį išsilavinimą ir atitinkamos patirties
 teisės aktų nustatyto audito ir finansinės atskaitomybės
 srityse bei specialų parengimą atlikti kokybės užtikrinimo peržiūras;
 b) asmeniui, kuris yra praktikuojantis
 teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius, yra
 samdomas teisės aktų nustatytą auditą atliekančio
 auditoriaus ar audito įmonės arba yra kitaip su jais susijęs,
 neleidžiama dirbti tikrintoju;
 c) asmeniui neleidžiama dirbti tikrintoju
 per teisės aktų nustatytą auditą atliekančio
 auditoriaus arba audito įmonės patikrinimus bent dvejus metus nuo
 tada, kai tas darbuotojas nustojo būti atitinkamo auditoriaus arba audito
 įmonės partneriu ar darbuotoju arba nutraukė kitokio
 pobūdžio ryšius su jais;
 d) tikrintojai patvirtina, kad tarp jų
 ir teisės aktų nustatytą auditą atliekančio
 auditoriaus ir audito įmonės, kurie bus tikrinami, nėra
 interesų konfliktų.
 Kompetentinga institucija gali samdyti ekspertus,
 kad šie atliktų konkrečius patikrinimus, jeigu institucija neturi
 pakankamai tikrintojų. Kompetentingai institucijai ekspertai taip pat gali
 talkinti, kai tai būtina, kad patikrinimas būtų atliktas
 tinkamai. Tokiais atvejais kompetentingos institucijos ir ekspertai laikosi
 šioje dalyje nustatytų reikalavimų. Ekspertai yra nepriklausomi nuo
 profesinių asociacijų ir įstaigų.
 5. Per patikrinimus:
 a) vertinama audito įmonės arba
 teisės aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus
 vidaus kokybės kontrolės sistemos struktūra;
 b) atliekamas tinkamas procedūrų
 atitikties reikalavimams tikrinimas ir viešojo intereso įmonių audito
 bylų peržiūra, siekiant patikrinti vidaus kokybės kontrolės
 sistemos veiksmingumą;
 c) atsižvelgiant į patikrinimų
 metu nustatytus faktus pagal šios dalies a ir b punktus, vertinamas teisės
 aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus arba audito
 įmonės pagal 27 straipsnį paskelbto naujausio metinio skaidrumo
 pranešimo turinys.
 Peržiūrima bent ši teisės aktų
 nustatytą auditą atliekančio auditoriaus arba audito
 įmonės vidaus kontrolės politika ir procedūros:
 a) teisės aktų nustatytą
 auditą atliekančio auditoriaus arba audito įmonės atitiktis
 taikomiems audito ir kokybės kontrolės standartams, etikos ir
 nepriklausomumo reikalavimams, įskaitant su Direktyvos 2006/43/EB IV
 skyriumi ir šio reglamento 5–10 straipsniais susijusius reikalavimus, taip pat
 atitinkamos valstybės narės įstatymams ir kitiems teisės
 aktams;
 b) naudojamų išteklių kiekis ir
 kokybė, įskaitant tai, ar laikomasi tęstinio mokymo
 reikalavimų, kaip nustatyta Direktyvos 2006/43/EB 13 straipsnyje;
 c) atitiktis 9 straipsnyje nustatytiems
 reikalavimams dėl taikomų audito mokesčių.
 Tikrinant atitiktį atrenkama pakankamai
 didelė audito bylų dalis, atsižvelgiant į rizikos, kad
 teisės aktų nustatytas auditas gali būti atliktas netinkamai, analizę.
 Kompetentingos institucijos taip pat reguliariai
 peržiūri teisės aktų nustatytą auditą
 atliekančių auditorių ir audito įmonių naudojamas
 teisės aktų nustatyto audito atlikimo metodikas.
 Patikrinimai turi būti tinkami ir
 proporcingi, atsižvelgiant į tikrinamos audito įmonės arba
 teisės aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus
 veiklos mastą ir sudėtingumą.
 6. Patikrinimų metu
 nustatyti faktai ir išvados, kuriais grindžiamos rekomendacijos, taip pat su
 skaidrumo pranešimu susiję nustatyti faktai ir išvados tinkamai perduodami
 patikrintam teisės aktų nustatytą auditą atliekančiam
 auditoriui arba audito įmonei ir su jais aptariami iki galutinės
 patikrinimo ataskaitos parengimo.
 Patikrintas teisės aktų nustatytą
 auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė patikrinimų
 rekomendacijas įgyvendina per pagrįstą kompetentingos
 institucijos nustatytą laikotarpį. Jeigu rekomendacijos pateikiamos
 dėl audito įmonės vidaus kokybės kontrolės sistemos,
 toks laikotarpis negali būti ilgesnis nei 12 mėnesių.
 7. Atlikus patikrinimą
 parengiama ataskaita, kurioje išdėstomos pagrindinės kokybės
 užtikrinimo peržiūros išvados.
 41 straipsnis
 Tyrimas
 35 straipsnio 1 dalyje nurodytos
 kompetentingos institucijos nustato veiksmingas tyrimo sistemas, kad
 būtų galima aptikti netinkamai atlikto viešojo intereso
 įmonių teisės aktų nustatyto audito atvejus, juos ištaisyti
 ir užkirsti tokiems atvejams kelią.
 Jeigu kompetentinga institucija tam tikroms
 užduotims atlikti samdo ekspertus, ta institucija užtikrina, kad tarp tų
 ekspertų ir tikrinamo teisės aktų nustatytą auditą
 atliekančio auditoriaus arba audito įmonės nebūtų
 interesų konfliktų.
 42 straipsnis
 Rinkos stebėsena
 1. 35 straipsnio 1 dalyje
 nurodytos kompetentingos institucijos vykdo nuolatinę viešojo intereso
 įmonių teisės aktų nustatyto audito paslaugų rinkos
 pokyčių stebėseną.
 Kompetentingos institucijos visų pirma vertina:
 a) riziką, kuri kyla dėl
 didelės koncentracijos, taip pat dėl reikšmingą rinkos dalį
 užimančių audito įmonių žlugimo, teisės aktų
 nustatyto audito paslaugų teikimo sutrikimo konkrečiame sektoriuje
 arba keliuose sektoriuose, tolesnį rizikos didėjimą rinkoje ir
 poveikį bendrajam finansų sektoriaus stabilumui;
 b) poreikį imtis priemonių tai
 rizikai sumažinti.
 2. Iki 20XX X X [2 metai po
 reglamento įsigaliojimo] ir vėliau bent kas dvejus metus
 kiekviena kompetentinga institucija parengia ir EVPRI, EBI bei EDPPI pateikia
 ataskaitą šiuo klausimu.
 EVPRI, EBI ir EDPPI, naudodamosi tomis
 ataskaitomis, parengia bendrą ataskaitą apie padėtį
 Sąjungos mastu. Ataskaita pateikiama Komisijai, Europos Centriniam Bankui
 ir Europos sisteminės rizikos valdybai.
 43 straipsnis
 Nenumatytų atvejų planai
 1. Nepažeidžiant 52 straipsnio,
 pagal 35 straipsnio 1 dalį paskirtos kompetentingos institucijos
 reikalauja, kad kiekvienoje valstybėje narėje bent šešios didžiausios
 (pagal viešojo intereso įmonių teisės aktų nustatyto audito
 paslaugas) audito įmonės parengtų nenumatytų atvejų
 planus, kuriuose būtų numatyta, kaip elgtis įvykus įvykiui,
 keliančiam grėsmę atitinkamos įmonės veiklos
 tęstinumui.
 Kompetentinga institucija viešai skelbia ir kasmet
 atnaujina įmonių, kurioms taikoma pirma pastraipa, sąrašą.
 Kompetentinga institucija, vertindama, kurios šešios audito įmonės
 yra didžiausios, naudoja teisės aktų nustatytą auditą
 atliekančių auditorių ir audito įmonių pagal 28
 straipsnį pateiktą informaciją.
 2. Nenumatytų atvejų
 planuose nustatomos priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti, kad
 nesutriktų teisės aktų nustatyto audito paslaugų teikimas
 viešojo intereso įmonėms, išvengti užkrečiamojo poveikio kitoms
 tam pačiam tinklui priklausančioms arba nepriklausančioms audito
 įmonėms dėl rizikos jų įsipareigojimams arba
 reputacijai ir išvengti tolesnio struktūrinio rizikos didėjimo
 rinkoje.
 Nenumatytų atvejų planuose nurodoma:
 a) kiekvieno partnerio audito
 įmonėje atsakomybės lygis;
 b) tai, kiek teisinė atsakomybė
 gali pereiti kitoms tam pačiam tinklui priklausančioms audito
 įmonėms nacionaliniu, Sąjungos ir tarptautiniu mastu.
 3. Nepažeisdamos taikomų
 nacionalinių nemokumo įstatymų, kompetentingos institucijos gali
 konkrečiai reikalauti, kad nenumatytų atvejų planuose
 būtų numatytos priemonės, skirtos metodiškam atitinkamos
 įmonės veiklos nutraukimui parengti.
 4. Atitinkamos audito
 įmonės pateikia savo nenumatytų atvejų planus
 kompetentingoms institucijoms per kompetentingų institucijų
 nustatytą laikotarpį. Nenumatytų atvejų planai atitinkamai
 atnaujinami.
 Kompetentingos institucijos oficialiai netvirtina
 nenumatytų atvejų planų ar jiems nepritaria. Tačiau jos
 gali pateikti nuomonę dėl nenumatytų atvejų planų arba
 nenumatytų atvejų planų projektų, jeigu audito
 įmonės su jomis iš anksto konsultuojasi.
 44 straipsnis
 Kompetentingų institucijų
 skaidrumas
 Kompetentingos institucijos veikia skaidriai
 ir skelbia bent šią informaciją:
 a) metines veiklos ataskaitas dėl
 šiame reglamente numatytų užduočių;
 b) metines darbo programas dėl
 šiame reglamente numatytų užduočių;
 c) kasmetinę bendrų
 kokybės užtikrinimo sistemos rezultatų ataskaitą. Ataskaitoje
 pateikiama informacija apie pateiktas rekomendacijas, pagal tas rekomendacijas
 taikytas priemones, taikytas priežiūros priemones ir skirtas sankcijas.
 Joje taip pat pateikiama kiekybinė informacija ir kita pagrindinė
 veiklos informacija apie finansinius išteklius ir darbuotojus, kokybės užtikrinimo
 sistemos veiksmingumą ir efektyvumą;
 d) per patikrinimus nustatytus faktus
 ir padarytas išvadas, nurodytus 40 straipsnio 6 dalyje.
 III SKYRIUS
 KOMPETENTINGŲ INSTITUCIJŲ
 TARPUSAVIO BENDRADARBIAVIMAS IR RYŠIAI SU EUROPOS PRIEŽIŪROS
 INSTITUCIJOMIS
 45 straipsnis
 Įpareigojimas bendradarbiauti
 Valstybių narių kompetentingos
 institucijos tarpusavyje bendradarbiauja, jeigu tai būtina siekiant šio
 reglamento tikslų, įskaitant atvejus, kai tiriama veikla nėra
 atitinkamos valstybės narės galiojančių teisės
 aktų ar reguliavimo nuostatų pažeidimas.
 46 straipsnis
 EVPRI
 1. Kompetentingų
 institucijų bendradarbiavimą organizuoja EVPRI.
 EVPRI šiuo tikslu pagal Reglamento (ES)
 Nr. 1095/2010 41 straipsnį įsteigia nuolatinį vidaus
 komitetą. Tokį vidaus komitetą sudaro bent šio reglamento 35
 straipsnio 1 dalyje nurodytos kompetentingos institucijos. Direktyvos
 2006/43/EB 32 straipsnyje nurodytos kompetentingos institucijos kviečiamos
 dalyvauti šio vidaus komiteto posėdžiuose klausimais, susijusiais su
 teisės aktų nustatytą auditą atliekančių
 auditorių ir audito įmonių patvirtinimu ir registracija, taip
 pat santykiais su trečiosiomis šalimis, jeigu tai svarbu viešojo intereso
 įmonių teisės aktų nustatytam auditui.
 EVPRI bendradarbiauja su EBI ir EDPPI Europos
 priežiūros institucijų jungtiniame komitete, įsteigtame pagal
 Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 54 straipsnį.
 EVPRI atitinkamai perima visas esamas ir vykdomas
 užduotis iš Europos auditorių priežiūros institucijų
 grupės, sudarytos Sprendimu 2005/909/EB.
 2. EVPRI šiame reglamente
 numatytais atvejais teikia konsultacijas kompetentingoms institucijoms.
 Kompetentingos institucijos atsižvelgia į šias konsultacijas prieš
 priimdamos bet kokį galutinį sprendimą pagal šį
 reglamentą.
 3. Kas būtų sudarytos
 palankesnės sąlygos atlikti šiame reglamente numatytas užduotis,
 EVPRI pagal Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 16 straipsnį paskelbia
 atitinkamas gaires dėl:
 a) bendrų 22 straipsnyje nurodytos
 išvados turinio ir pateikimo standartų;
 b) bendrų 23 straipsnyje nurodytos
 ataskaitos turinio ir pateikimo standartų;
 c) bendrų 24 straipsnyje nurodyto
 audito komiteto priežiūros veiklos standartų;
 d) bendrų 27 straipsnyje nurodyto
 pranešimo, taip pat 28 straipsnyje nurodyto pareiškimo turinio ir pateikimo
 standartų ir geriausios patirties;
 e) bendrų 33 straipsnyje nurodyto
 laipsniškos rotacijos mechanizmo standartų ir geriausios patirties;
 f) bendrų auditorių atleidimo,
 ypač tinkamo pagrindo tai padaryti, kaip nurodyta 34 straipsnyje,
 standartų ir geriausios patirties;
 g) vykdymo užtikrinimo praktikos ir veiklos,
 kurią kompetentingos institucijos turi vykdyti pagal šį
 reglamentą;
 h) bendrų 40 straipsnyje numatytų
 kokybės užtikrinimo peržiūrų atlikimo standartų ir
 geriausios patirties, visų pirma atsižvelgiant į:
 i) skirtingą teisės aktų
 nustatytą auditą atliekančių auditorių ar audito
 įmonių veiklos mastą, apimtį ir politiką,
 ii) kokybės standartų, politikos
 ir procedūrų, kurių laikosi teisės aktų nustatytą
 auditą atliekančių auditorių ir audito įmonių
 tinklo nariai, bendrumą;
 i) bendrų 41 straipsnyje nurodytų
 tyrimų atlikimo standartų ir geriausios patirties;
 j) 48 straipsnyje numatyto keitimosi
 informacija procedūrų;
 k) 49 straipsnyje numatyto bendradarbiavimo
 kokybės užtikrinimo peržiūrų srityje procedūrų ir
 sąlygų;
 l) 51 straipsnyje numatytų
 jungtinių tyrimų ir patikrinimų procedūrų ir
 sąlygų;
 m) 53 straipsnyje numatytų kolegijų
 veikimo, taip pat dėl narystės kolegijose nustatymo,
 koordinatorių atrankos, rašytinių susitarimų dėl
 kolegijų veikimo ir kolegijų veiklos koordinavimo susitarimų sąlygų.
 Prieš paskelbdama pirmoje pastraipoje nurodytas
 gaires EVPRI konsultuojasi su EBI ir EDPPI.
 4. Iki 20XX X X [ketveri
 metai po reglamento įsigaliojimo] ir vėliau bent kas dvejus metus
 EVPRI rengia šio reglamento taikymo ataskaitą.
 Prieš paskelbdama savo ataskaitą EVPRI konsultuojasi
 su EBI ir EDPPI.
 Ataskaitoje, kuri turi būti parengta iki 20XX
 X X [dveji metai po šio reglamento įsigaliojimo], EVPRI
 įvertina audito rinkos struktūros raidą.
 Šios ataskaitos tikslais EVPRI išnagrinėja
 valstybių narių teisės aktų nustatytą auditą
 atliekantiems auditoriams taikomų civilinės atsakomybės
 sistemų įtaką audito rinkos struktūrai.
 Ataskaitoje, kurią EVPRI turi parengti iki
 20XX X X [ketveri metai po reglamento įsigaliojimo],
 nagrinėjama, ar 35 straipsnio 1 dalyje nurodytos kompetentingos
 institucijos turi pakankamus įgaliojimus ir išteklius savo užduotims
 atlikti.
 Ataskaitoje, kurią EVPRI turi parengti iki
 20XX X X [šešeri metai nuo pereinamojo laikotarpio pabaigos],
 nagrinėjami šie klausimai:
 a) audito rinkos struktūros
 pokyčiai;
 b) tarpvalstybinės veiklos
 tendencijų pokyčiai, įskaitant pokyčius, kuriuos
 nulėmė Direktyva xxxx/xx/ES padaryti Direktyvos 2006/43/EB II
 skyriaus pakeitimai;
 c) tarpinis
 audito kokybės pagerėjimo ir šio reglamento poveikio mažosioms ir
 vidutinėms įmonėms, kurios yra viešojo intereso
 įmonės, vertinimas.
 Ataskaitoje, kuri turi būti parengta iki 20XX
 X X [dvylika metų po šio reglamento įsigaliojimo], EVPRI
 įvertina šio reglamento poveikį.
 5. Iki 20XX X X [treji metai
 po šio reglamento įsigaliojimo] Komisija, remdamasi EVPRI ataskaitomis
 ir kitais tinkamais įrodymais, parengia ataskaitą apie teisės
 aktų nustatytą auditą atliekantiems auditoriams taikomų
 nacionalinių atsakomybės taisyklių poveikį audito rinkos
 struktūrai. Atsižvelgdama į tą ataskaitą, Komisija imasi
 veiksmų, kuriuos, remdamasi savo nustatytais faktais, ji laiko tinkamais.
 47 straipsnis
 Buveinės valstybės narės
 principas
 1. Valstybės narės
 laikosi buveinės valstybės narės reguliavimo ir valstybės
 narės, kurioje teisės aktų nustatytą auditą atliekantis
 auditorius ar audito įmonė yra patvirtinti ir kurioje audituojama
 įmonė turi savo registruotąją būstinę,
 priežiūros principo.
 2. Kai atliekamas
 konsoliduotųjų finansinių ataskaitų teisės aktų
 nustatytas auditas, konsoliduotųjų finansinių ataskaitų
 teisės aktų nustatyto audito reikalaujanti valstybė narė
 teisės aktų nustatytą auditą atliekančiam auditoriui
 arba audito įmonei, atliekantiems patronuojamosios įmonės,
 įsteigtos kitoje valstybėje narėje, teisės aktų
 nustatytą auditą, negali nustatyti papildomų su teisės
 aktų nustatytu auditu susijusių reikalavimų dėl
 registravimo, kokybės užtikrinimo peržiūros, audito standartų,
 profesinės etikos ir nepriklausomumo.
 3. Tais atvejais, kai atliekamas
 įmonės, kurios vertybiniais popieriais prekiaujama reguliuojamoje
 kitos valstybės narės nei ta, kurioje įmonė turi savo
 registruotąją būstinę, rinkoje, auditas, valstybė
 narė, kurioje prekiaujama vertybiniais popieriais, teisės aktų
 nustatytą auditą atliekančiam auditoriui arba audito
 įmonei, atliekantiems įmonės metinių finansinių
 ataskaitų arba konsoliduotųjų finansinių ataskaitų
 teisės aktų nustatytą auditą, negali nustatyti jokių
 papildomų su teisės aktų nustatytu auditu susijusių reikalavimų
 dėl registravimo, kokybės užtikrinimo peržiūros, audito
 standartų, profesinės etikos ir nepriklausomumo.
 48 straipsnis
 Keitimasis informacija
 1. 35 straipsnyje nurodytos
 kompetentingos institucijos, nepagrįstai nedelsdamos, teikia viena kitai
 ir atitinkamoms Europos priežiūros institucijoms visą
 informaciją, kuri yra būtina jų užduotims pagal šį
 reglamentą atlikti.
 2. Kompetentinga institucija, iš
 kitos kompetentingos institucijos arba Europos priežiūros institucijos
 gavusi prašymą suteikti informaciją, nepagrįstai nedelsdama
 imasi būtinų priemonių, kad surinktų reikiamą informaciją.
 Jei prašymą gavusi kompetentinga institucija negali pateikti reikiamos
 informacijos nepagrįstai nedelsdama, ji informuoja
 prašančiąją kompetentingą instituciją apie priežastis.
 3. Kompetentinga institucija
 gali atsisakyti pateikti prašomą informaciją, jei yra
 susiklosčiusios kurios nors iš toliau išvardytų aplinkybių:
 a) informacijos perdavimas gali neigiamai
 paveikti prašymą gavusios valstybės narės suverenitetą,
 saugumą ar viešąją tvarką arba pažeisti nacionalines
 saugumo taisykles;
 b) jau pradėtas prašymą gavusios
 valstybės narės institucijų teismo procesas dėl tų
 pačių veiksmų ir prieš tuos pačius teisės aktų
 nustatytą auditą atliekančius auditorius ar audito įmones;
 c) prašymą gavusios valstybės
 narės kompetentingos institucijos dėl tų pačių veiksmų
 ir tų pačių teisės aktų nustatytą auditą
 atliekančių auditorių arba audito įmonių jau
 priėmė galutinį sprendimą.
 Nepažeisdamos įsipareigojimų, kurių
 jos yra saistomos teismo procese, kompetentingos institucijos arba Europos
 priežiūros institucijos, kurios gauna informaciją pagal 1 dalį,
 gali tą informaciją naudoti tik savo užduotims pagal šį
 reglamentą atlikti ir administracinio arba teismo proceso, konkrečiai
 susijusių su tų užduočių atlikimu, atvejais.
 4. Kompetentingos institucijos
 už viešojo intereso įmonių priežiūrą atsakingoms
 kompetentingoms institucijoms, centriniams bankams, Europos centrinių
 bankų sistemai ir Europos Centriniam Bankui, kurie veikia kaip pinigų
 politiką įgyvendinančios institucijos, ir Europos
 sisteminės rizikos valdybai gali pateikti jų užduotims atlikti
 reikalingą konfidencialią informaciją. Tokioms institucijoms
 arba įstaigoms nedraudžiama kompetentingoms institucijoms perduoti
 informacijos, kurios toms kompetentingoms institucijoms gali reikėti savo
 užduotims pagal šį reglamentą atlikti.
 49 straipsnis
 Bendradarbiavimas kokybės užtikrinimo
 peržiūrų srityje
 1. Kompetentingos institucijos
 imasi priemonių, kad užtikrintų veiksmingą bendradarbiavimą
 Sąjungos lygmeniu kokybės užtikrinimo peržiūrų srityje.
 2. Vienos valstybės
 narės kompetentinga institucija gali prašyti kitos valstybės
 narės kompetentingos institucijos pagalbos dėl teisės aktų
 nustatytą auditą atliekančių auditorių arba audito
 įmonių, kurie priklauso reikšmingą veiklos dalį toje
 valstybėje narėje vykdančiam tinklui, kokybės užtikrinimo
 peržiūros.
 Tokį prašymą pateikusi kompetentinga
 institucija apie tai informuoja EVPRI. Jeigu tyrimas arba patikrinimas turi
 tarpvalstybinį poveikį, kompetentingos institucijos gali prašyti
 EVPRI koordinuoti tyrimą arba patikrinimą.
 3. Jei kompetentinga institucija
 gauna kitos valstybės narės kompetentingos institucijos prašymą
 leisti dalyvauti teisės aktų nustatytą auditą
 atliekančio auditoriaus arba audito įmonės, kurie priklauso
 reikšmingą veiklos dalį toje valstybėje narėje
 vykdančiam tinklui, kokybės užtikrinimo peržiūroje, ji leidžia
 prašančiajai institucijai dalyvauti tokioje kokybės užtikrinimo
 peržiūroje.
 Prašančioji kompetentinga institucija neturi
 teisės susipažinti su informacija, kuri gali neigiamai paveikti
 prašymą gavusios valstybės narės suverenitetą, saugumą
 ar viešąją tvarką arba pažeisti nacionalines saugumo taisykles.
 50 straipsnis
 Europos kokybės sertifikatas
 1. EVPRI įdiegia
 teisės aktų nustatytą auditą atliekančių
 auditorių arba audito įmonių, kurie atlieka viešojo intereso
 įmonių teisės aktų nustatytą auditą, Europos
 kokybės sertifikatą.
 Europos kokybės sertifikatas atitinka šias
 sąlygas:
 a) Europos kokybės sertifikatą
 išduoda EVPRI, ir jis galioja visoje Sąjungoje;
 b) tam tikrus reikalavimus atitinkantys
 Sąjungos auditoriai ir audito įmonės turi teisę prašyti
 išduoti Europos kokybės sertifikatą;
 c) EVPRI skelbia Europos kokybės
 sertifikato išdavimo reikalavimus. Tokie reikalavimai grindžiami audito kokybe
 ir patirtimi Direktyvos 2006/43/EB 30 straipsnyje ir šio reglamento 40
 straipsnyje nurodytų kokybės užtikrinimo sistemų srityje;
 d) EVPRI mokesčius už Europos
 kokybės sertifikato išdavimą jo prašantiems teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantiems auditoriams ir audito
 įmonėms nustato pagal šio straipsnio 4 dalyje nurodytus
 deleguotuosius aktus. Iš šių mokesčių visiškai padengiamos EVPRI
 išlaidos, susijusios su sertifikatų išdavimu, ir visos sąnaudos,
 kurias kompetentingos institucijos gali patirti atlikdamos darbą pagal
 šį straipsnį;
 e) EVPRI nurodo priežastis, dėl kurių
 sertifikatas išduodamas arba prašymas atmetamas;
 f) teisės aktų nustatytą
 auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė visada atitinka
 pradinio sertifikato išdavimo sąlygas;
 g) EVPRI turi teisę kompetentingos
 institucijos prašymu arba savo iniciatyva iš naujo apsvarstyti bet kuriam
 teisės aktų nustatytą auditą atliekančiam auditoriui
 arba audito įmonei išduotą sertifikatą. Būtina atsižvelgti
 į kokybės užtikrinimo peržiūrų rezultatus;
 h) EVPRI turi teisę atšaukti Europos
 kokybės sertifikatą, jeigu teisės aktų nustatytą
 auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė nebeatitinka jo
 išdavimo sąlygų;
 i) EVPRI tvarko teisės aktų
 nustatytą auditą atliekančių auditorių ir audito
 įmonių, kuriems išduotas sertifikatas, registrą;
 j) Europos kokybės sertifikatas yra
 savanoriško pobūdžio, tai nėra sąlyga, kurią teisės
 aktų nustatytą auditą atliekantys auditoriai arba audito
 įmonės turi įvykdyti, kad galėtų atlikti viešojo
 intereso įmonių teisės aktų nustatytą auditą, kad
 būtų patvirtinti kitoje valstybėje narėje pagal Direktyvos
 2006/43/EB 14 straipsnį arba kad būtų pripažinti kitoje
 valstybėse narėje pagal tos direktyvos 3a straipsnį.
 2. EVPRI parengia techninių
 reguliavimo standartų projektus, kuriuose nurodo Europos kokybės
 sertifikato išdavimo viešojo intereso įmonių teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantiems auditoriams arba audito
 įmonėms tvarką. Techniniai reguliavimo standartai atitinka šiuos
 principus:
 a) prašymai teikiami EVPRI bet kuria
 valstybės narės, kurioje yra patvirtintas teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė,
 pripažįstama kalba arba tarptautinių finansų srityje
 įprasta kalba.
 Jeigu audito įmonių grupė prašo
 išduoti Europos kokybės sertifikatą, grupės nariai gali
 įgalioti vieną iš savo narių pateikti visus prašymus grupės
 vardu;
 b) EVPRI prašymo kopiją perduoda
 valstybės narės, su kuria tas prašymas susijęs, kompetentingoms
 institucijoms;
 c) valstybių narių, su kuriomis
 susijęs prašymas, kompetentingos institucijos kartu nagrinėja
 prašymą išduoti sertifikatą 53 straipsnyje nurodytoje
 kompetentingų institucijų kolegijoje. Analizuojama, ar prašymas yra
 išsamus ir ar jis atitinka sertifikato išdavimo sąlygas. Nagrinėjant
 remiamasi per konkretaus prašymo teikėjo kokybės užtikrinimo peržiūras
 gauta informacija;
 d) valstybių narių, su kuriomis
 susijęs prašymas, kompetentingos institucijos EVPRI pataria, ar prašymo
 teikėjas turi teisę gauti sertifikatą;
 e) EVPRI priima sprendimą dėl
 prašymo;
 f) EVPRI nustato išsamius
 procedūrinius etapus ir terminus.
 ii punkte nurodytos valstybės narės yra
 bent šios:
 –
 jeigu prašymą pateikia teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius, valstybė (-ės)
 narė (-ės), kurioje (-iose) teisės aktų nustatytą
 auditą atliekantis auditorius yra patvirtintas pagal Direktyvos 2006/43/EB
 3 straipsnį, ir, jei taikoma, valstybė (-ės) narė
 (-ės), kurioje (-iose) teisės aktų nustatytą auditą
 atliekantis auditorius yra patvirtintas pagal tos Direktyvos
 14 straipsnį, ir (arba) valstybė (-ės) narė
 (-ės), kurioje (-iose) teisės aktų nustatytą auditą
 atliekančiam auditoriui taikomas adaptacijos laikotarpis pagal Direktyvos
 2006/43/EB 14 straipsnį;
 –
 jeigu prašymą pateikia audito įmonė,
 valstybė (-ės) narė (-ės), kurioje (-iose) audito
 įmonė yra patvirtinta pagal Direktyvos 2006/43/EB 3 straipsnį,
 ir, jei taikoma, valstybė (-ės) narė (-ės), kurioje (-iose)
 audito įmonė yra pripažinta pagal tos Direktyvos 3a straipsnį,
 ir (arba) valstybė (-ės) narė (-ės), kurioje (-iose) audito
 įmonė turi kontroliuojamų įmonių, susijusių
 įmonių arba patronuojančiąją įmonę.
 3. EVPRI 2 dalyje nurodytų
 techninių reguliavimo standartų projektus pateikia Komisijai iki [3 metai
 po šio reglamento įsigaliojimo].
 Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti 2
 dalyje nurodytus techninius reguliavimo standartus pagal Reglamento (ES)
 Nr. 1095/2010 10 straipsnį.
 4. Komisijai suteikiami
 įgaliojimai pagal 68 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, siekiant
 nustatyti 1 dalies d punkte nurodytų mokesčių dydį.
 Deleguotaisiais aktais visų pirma nustatomi
 konkretūs mokesčių tipai, dalykai, už kuriuos mokėtini
 mokesčiai, mokesčių dydis, jų mokėjimo būdas ir
 tai, kaip EVPRI kompetentingoms institucijoms atlygina visas sąnaudas,
 kurias šios gali patirti atlikdamos darbą pagal šį straipsnį.
 Iš teisės aktų nustatytą
 auditą atliekančiam auditoriui arba audito įmonei nustatytos
 mokesčio sumos padengiamos visos administracinės sąnaudos.
 51 straipsnis
 Bendradarbiavimas tyrimų arba
 patikrinimų vietoje srityse
 1. Jei kompetentinga institucija
 padaro išvadą, kad kitos valstybės narės teritorijoje yra
 vykdomi arba buvo įvykdyti šio reglamento nuostatoms prieštaraujantys
 veiksmai, ji apie tai kuo konkrečiau informuoja tos valstybės
 narės kompetentingą instituciją. Tos kitos valstybės
 narės kompetentinga institucija imasi reikiamų priemonių. Ji
 informuoja pranešančiąją kompetentingą instituciją
 apie rezultatus ir, kiek tai įmanoma, apie reikšmingus tarpinius
 pasiekimus.
 2. Vienos valstybės
 narės kompetentinga institucija gali prašyti, kad kitos valstybės
 narės kompetentinga institucija savo teritorijoje atliktų
 tyrimą.
 Ji taip pat gali prašyti, kad kai kuriems jos
 darbuotojams būtų leista dalyvauti tos valstybės narės
 kompetentingos institucijos darbuotojams atliekant tyrimą bei patikrinimus
 vietoje.
 Tokį prašymą pateikusi kompetentinga
 institucija apie visus pirmoje ir antroje pastraipose nurodytus prašymus
 informuoja EVPRI.
 Visą tyrimą arba patikrinimą
 kontroliuoja ta valstybė narė, kurios teritorijoje jis atliekamas.
 Tačiau jeigu tyrimas arba patikrinimas turi tarpvalstybinį
 poveikį, kompetentingos institucijos gali prašyti, kad EVPRI
 koordinuotų tyrimą arba patikrinimą.
 3. Prašymą gavusi
 kompetentinga institucija gali atsisakyti atlikti prašomą tyrimą,
 kaip numatyta 2 dalies pirmoje pastraipoje, arba gali atmesti prašymą
 leisti, kad jų darbuotojus lydėtų kitos valstybės
 narės kompetentingos institucijos darbuotojai, kaip numatyta 2 dalies
 antroje pastraipoje, šiais atvejais:
 a) toks tyrimas arba patikrinimas vietoje
 galėtų nepalankiai paveikti prašymą gavusios valstybės
 narės suverenitetą, saugumą ar viešąją tvarką;
 b) prašymą gavusios valstybės
 narės institucijos jau yra pradėjusios teisminį
 nagrinėjimą dėl to paties veiksmo ar tų pačių
 asmenų;
 c) prašymą gavusios valstybės
 narės kompetentingos institucijos dėl tų asmenų ir dėl
 tų pačių veiksmų jau priėmė galutinį sprendimą.
 52 straipsnis
 Bendradarbiavimas dėl nenumatytų
 atvejų planų
 Jeigu audito įmonės, kurioms
 taikomas 43 straipsnio reikalavimas, priklauso bent Sąjungos lygmens
 tinklui, kompetentingos institucijos bendradarbiauja su EVPRI siekdamos
 užtikrinti, kad skirtingais nacionaliniais reikalavimais būtų
 atsižvelgta į tinklo aspektą.
 Kompetentinga institucija EVPRI ir kitoms
 kompetentingoms institucijoms perduoda pagal 43 straipsnio 4 dalį
 gautus nenumatytų atvejų planus.
 EVPRI oficialiai netvirtina nenumatytų atvejų
 planų ar jiems nepritaria, bet gali pateikti dėl jų savo
 nuomonę.
 53 straipsnis
 Kompetentingų institucijų
 kolegijos
 1. Siekiant sudaryti palankesnes
 sąlygas atlikti 40, 41, 50, 51, 52 ir 61 straipsniuose nurodytas užduotis,
 gali būti steigiamos kompetentingų institucijų kolegijos
 dėl konkrečių teisės aktų nustatytą auditą
 atliekančių auditorių, audito įmonių arba jų
 tinklų.
 2. Dėl konkrečių
 teisės aktų nustatytą auditą atliekančių
 auditorių arba audito įmonių kompetentingų institucijų
 kolegijas steigia buveinės valstybės narės kompetentingos
 institucijos.
 Kolegiją sudaro
 buveinės valstybės narės kompetentinga institucija ir kitų
 valstybių narių kompetentingos institucijos, jeigu:
 a) teisės aktų nustatytą
 auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė teikia
 teisės aktų nustatyto audito paslaugas jos jurisdikcijai
 priklausančioms viešojo intereso įmonėms; arba
 b) audito įmonės dalį
 sudarantis filialas yra įsteigtas jos jurisdikcijoje.
 Buveinės valstybės narės
 kompetentinga institucija veikia kaip koordinatorė.
 3. Konkrečių
 tinklų atveju kompetentingų institucijų kolegijas įsteigia
 EVPRI vienos arba kelių kompetentingų institucijų prašymu.
 Kolegijas sudaro valstybių narių,
 kuriose tinklas vykdo reikšmingą veiklos dalį, kompetentingos
 institucijos.
 4. Per 15 darbo dienų nuo
 kompetentingų institucijų kolegijos dėl konkretaus tinklo
 įsteigimo jos nariai išrenka koordinatorių. Jeigu nesusitariama,
 koordinatorių paskiria EVPRI.
 Kolegijos nariai peržiūri koordinatoriaus
 kandidatūrą ne rečiau kaip kas penkerius metus, taip siekdami
 užtikrinti, kad koordinatoriaus funkcijas vykdytų tinkamiausias
 kandidatas.
 5. Koordinatorius pirmininkauja
 kolegijos posėdžiams, koordinuoja kolegijos veiklą ir užtikrina
 veiksmingą kolegijos narių keitimąsi informacija.
 6. Per 10 darbo dienų nuo
 išrinkimo koordinatorius sudaro rašytinius koordinavimo susitarimus kolegijoje
 dėl:
 a) informacijos, kuria turi keistis
 kompetentingos institucijos;
 b) atvejų, kuriais kompetentingos
 institucijos privalo konsultuotis viena su kita;
 c) atvejų, kada kompetentingos
 institucijos gali perduoti priežiūros užduotis pagal 54 straipsnį.
 7. Jeigu nesutariama dėl
 rašytinių koordinavimo susitarimų pagal 6 dalį, bet kuris
 kolegijos narys klausimą gali perduoti EVPRI. Koordinatorius, prieš
 suderindamas galutinį rašytinių koordinavimo susitarimų
 tekstą, deramai atsižvelgia į visus EVPRI patarimus. Rašytiniai
 koordinavimo susitarimai išdėstomi viename dokumente, kuriame nurodomos
 visos priežastys, dėl kurių reikšmingai nukrypstama nuo EVPRI
 patarimų. Koordinatorius rašytinius koordinavimo susitarimus perduoda
 kolegijos nariams ir EVPRI.
 54 straipsnis
 Užduočių perdavimas
 Buveinės valstybės narės
 kompetentinga institucija gali perduoti bet kurias savo užduotis kitos
 valstybės narės kompetentingai institucijai, jeigu ta institucija su
 tuo sutinka. Užduočių perdavimas neturi poveikio užduotis
 perduodančios kompetentingos institucijos atsakomybei.
 55 straipsnis
 Su EVPRI susijęs konfidencialumas ir
 profesinė paslaptis
 1. Profesinės paslapties
 saugojimo pareiga taikoma visiems asmenims, kurie dirba ar dirbo EVPRI arba bet
 kuriam kitam asmeniui, kuriam EVPRI perdavė savo užduotis, įskaitant
 EVPRI samdomus ekspertus. Profesine paslaptimi laikoma informacija
 neatskleidžiama jokiam kitam asmeniui ar institucijai, nebent toks atskleidimas
 yra būtinas teismo procesui.
 2. Pagal šio straipsnio 1
 dalį ir 37 straipsnį EVPRI ir kompetentingoms institucijoms
 netrukdoma keistis konfidencialia informacija. Informacijai, kuria tokiu
 būdu apsikeista, taikoma profesinės paslapties saugojimo pareiga,
 kurios asmenys, dirbantys arba anksčiau dirbę kompetentingose
 institucijose, privalo laikytis.
 3. Visa informacija, kuria pagal
 šį reglamentą keičiasi EVPRI, kompetentingos institucijos ir
 kitos institucijos bei įstaigos, laikoma konfidencialia, išskyrus atvejus,
 kai EVPRI, kompetentinga institucija arba kita atitinkama institucija ar
 įstaiga perduodama informaciją nurodo, kad ją galima atskleisti,
 arba jei toks atskleidimas būtinas teismo procesui.
 56 straipsnis
 Asmens duomenų apsauga
 1. Valstybės narės,
 tvarkydamos asmens duomenis pagal šį reglamentą, taiko Direktyvą
 95/46/EB.
 2. Kai EVPRI, EBI ir EDPPI
 tvarko asmens duomenis pagal šį reglamentą, taikomas Reglamentas (EB)
 Nr. 45/2001.
 IV SKYRIUS
 BENDRADARBIAVIMAS SU TREČIOSIOS ŠALIES
 INSTITUCIJOMIS, TARPTAUTINĖMIS ORGANIZACIJOMIS IR ĮSTAIGOMIS
 57 straipsnis
 Susitarimas dėl keitimosi informacija
 1. Kompetentingos institucijos
 ir EVPRI gali sudaryti bendradarbiavimo susitarimus dėl keitimosi
 informacija su trečiųjų šalių kompetentingomis institucijomis
 tik jeigu atskleidžiamai informacijai atitinkamose trečiosiose šalyse
 taikomos profesinės paslapties saugojimo garantijos, kurios bent prilygsta
 37 ir 55 straipsniuose nustatytoms garantijoms.
 Informacija keičiamasi tam, kad tos
 kompetentingos institucijos galėtų atlikti savo užduotis.
 Jeigu taip keičiantis informacija
 trečiajai šaliai reikia perduoti asmens duomenis, valstybės
 narės laikosi Direktyvos 95/46/EB, o EVPRI laikosi Reglamento (EB)
 Nr. 45/2001.
 2. Kompetentingos institucijos
 bendradarbiauja su trečiųjų šalių kompetentingomis
 institucijomis arba kitomis atitinkamomis įstaigomis auditorių ir
 audito įmonių kokybės užtikrinimo peržiūrų ir
 tyrimų srityse. EVPRI prisideda prie šio bendradarbiavimo.
 EVPRI padeda užtikrinti priežiūros konvergenciją
 su trečiosiomis šalimis.
 3. Jeigu bendradarbiavimas arba
 keitimasis informacija yra susijęs su audito darbo dokumentais arba kitais
 teisės aktų nustatytą auditą atliekančių
 auditorių arba audito įmonių turimais dokumentais, taikomas
 Direktyvos 2006/43/EB 47 straipsnis.
 58 straipsnis
 Iš trečiųjų šalių
 gautos informacijos atskleidimas
 Valstybės narės kompetentinga
 institucija arba EVPRI gali atskleisti informaciją, gautą iš
 trečiųjų šalių kompetentingų institucijų, tik
 jeigu ji yra gavusi aiškų tą informaciją perdavusios
 kompetentingos institucijos sutikimą ir, jei reikia, informacija
 atskleidžiama tik tais tikslais, kuriems ta kompetentinga institucija yra
 davusi sutikimą, arba jei toks atskleidimas būtinas teismo procesui.
 59 straipsnis
 Trečiosioms šalims perduotos
 informacijos atskleidimas
 Valstybės narės kompetentinga
 institucija arba EVPRI reikalauja, kad trečiosios šalies kompetentinga
 institucija jų perduodamą informaciją trečiosioms šalims
 arba institucijoms atskleistų tik gavusi aiškų tą informaciją
 perdavusios kompetentingos institucijos sutikimą pagal jos nacionalinius
 teisės aktus ir su sąlyga, kad ta informacija būtų
 atskleidžiama tik tais tikslais, kuriems ta valstybės narės
 kompetentinga institucija arba EVPRI yra davusi sutikimą, arba jei toks
 atskleidimas būtinas teismo procesui.
 60 straipsnis
 Bendradarbiavimas su tarptautinėmis
 organizacijomis ir įstaigomis
 EVPRI bendradarbiauja su tarptautinius audito
 standartus rengiančiomis tarptautinėmis organizacijomis ir
 įstaigomis.
 V antraštinė dalis
 Administracinės sankcijos ir priemonės
 61 straipsnis
 Administracinės sankcijos ir
 priemonės
 1. Valstybės narės
 nustato administracinių sankcijų ir priemonių, taikomų už
 priede nurodytus šio reglamento pažeidimus asmenims, atsakingiems už tuos
 pažeidimus, taisykles ir imasi visų priemonių, būtinų
 jų įgyvendinimui užtikrinti. Numatytos sankcijos ir priemonės
 turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasios.
 2. Iki [24 mėnesiai po
 šio reglamento įsigaliojimo] valstybės narės praneša 1
 dalyje nurodytas taisykles Komisijai ir EVPRI. Jos nedelsdamos praneša
 Komisijai ir EVPRI apie visus vėlesnius jų pakeitimus.
 3. Šis straipsnis ir 62–66
 straipsniai taikomi nepažeidžiant nacionalinės baudžiamosios teisės
 nuostatų.
 62 straipsnis
 Įgaliojimai taikyti sankcijas
 1. Šis straipsnis taikomas
 priede nurodytiems šio reglamento nuostatų pažeidimams.
 2. Nepažeisdamos
 kompetentingų institucijų priežiūros įgaliojimų pagal
 38 straipsnį, 1 dalyje nurodyto pažeidimo atveju kompetentingos
 institucijos, laikydamosi nacionalinių teisės aktų, gali taikyti
 bent toliau išvardytas administracines priemones ir sankcijas:
 a) įsakymas už pažeidimą
 atsakingam asmeniui nutraukti pažeidimą ir vengti pakartotinio pažeidimo;
 b) viešas kompetentingų
 institucijų interneto svetainėje skelbiamas pareiškimas, kuriame
 nurodomas atsakingas asmuo ir pažeidimo pobūdis;
 c) laikinas draudimas teisės aktų
 nustatytą auditą atliekančiam auditoriui, audito įmonei
 arba pagrindiniam audito partneriui visoje Sąjungoje atlikti viešojo
 intereso įmonių teisės aktų nustatytą auditą ir
 (arba) pasirašyti 22 straipsnyje nurodytas audito išvadas, kol pažeidimas nebus
 nutrauktas;
 d) paskelbimas, kad audito išvada neatitinka
 22 straipsnio reikalavimų, kol pažeidimas bus nutrauktas;
 e) laikinas draudimas audito
 įmonės nariui arba viešojo intereso įmonės administraciniam
 arba valdymo organui vykdyti funkcijas audito įmonėse arba viešojo
 intereso įmonėse;
 f) administracinės piniginės
 sankcijos, kurių suma būtų iki dviejų kartų
 didesnė nei dėl pažeidimo gauto pelno ar išvengtų nuostolių
 suma, jeigu tokią naudą ar nuostolius galima nustatyti;
 g) fiziniam asmeniui – administracinės
 piniginės sankcijos, kurios sudarytų iki 5 000 000 EUR
 arba valstybėse narėse, kurių oficiali valiuta nėra euro,
 atitinkamą sumą nacionaline valiuta šio reglamento įsigaliojimo
 dieną;
 h) juridiniam asmeniui –
 administracinės piniginės sankcijos, kurios sudarytų iki
 10 proc. to juridinio asmens bendros metinės apyvartos
 praėjusiais veiklos metais; jeigu juridinis asmuo yra
 patronuojančiosios įmonės patronuojamoji įmonė, kaip
 nurodyta Direktyvos 83/349/EEB 1 ir 2 straipsniuose, atitinkama bendra metine
 apyvarta laikoma bendra metinė apyvarta, nurodyta pagrindinės
 patronuojančiosios įmonės praėjusių veiklos metų
 konsoliduotojoje finansinėje ataskaitoje.
 3. Valstybės narės
 gali kompetentingoms institucijoms suteikti kitus įgaliojimus taikyti
 sankcijas, be nurodytųjų 2 dalyje, ir gali numatyti didesnes
 administracines pinigines sankcijas, nei nustatytos toje dalyje.
 63 straipsnis
 Veiksmingas sankcijų taikymas
 1. Nustatydamos
 administracinių sankcijų ir priemonių rūšį
 kompetentingos institucijos atsižvelgia į visas svarbias aplinkybes, tarp
 jų:
 a) pažeidimo sunkumą ir trukmę;
 b) atsakingo asmens atsakomybės
 laipsnį;
 c) atsakingo asmens finansinį
 pajėgumą, kuris nustatomas pagal bendrą atsakingos
 įmonės apyvartą arba atsakingo fizinio asmens metines pajamas;
 d) atsakingo asmens gauto pelno arba
 išvengtų nuostolių, jei juos galima nustatyti, dydį;
 e) atsakingo asmens bendradarbiavimo su
 kompetentinga institucija lygį, nepažeidžiant poreikio užtikrinti, kad iš
 to asmens būtų išieškotas gautas pelnas arba išvengti nuostoliai;
 f) ankstesnius atsakingo asmens pažeidimus.
 Kompetentingos institucijos gali atsižvelgti
 į papildomus veiksnius, jeigu jie nustatyti nacionaliniuose teisės
 aktuose.
 2. EBI, EDPPI ir EVPRI kartu
 pagal Reglamento (ES) Nr. 1093/2010 16 straipsnį, Reglamento (ES)
 Nr. 1094/2010 16 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 16
 straipsnį kompetentingoms institucijoms parengia gaires dėl konkrečiais
 atvejais pagal nacionalinės teisės aktus taikytinų
 administracinių priemonių ir sankcijų rūšių ir
 dėl administracinių piniginių sankcijų dydžio.
 64 straipsnis
 Sankcijų ir priemonių skelbimas
 Apie kiekvieną už šio reglamento
 pažeidimą taikomą administracinę priemonę arba
 sankciją skelbiama nedelsiant, nurodant bent informaciją apie
 pažeidimo tipą ir pobūdį, taip pat už jį atsakingų
 asmenų tapatybę, nebent dėl tokio skelbimo kiltų didelis
 pavojus finansų rinkų stabilumui. Jei dėl paskelbimo susijusioms
 šalims būtų padaryta neproporcinga žala, kompetentingos institucijos
 informaciją apie priemones ir sankcijas skelbia anonimiškai.
 Kompetentingos institucijos nepagrįstai
 nedelsdamos informuoja EVPRI apie visas už šio reglamento pažeidimą
 taikytas sankcijas arba priemones.
 Skelbiant sankcijas paisoma pagrindinių
 teisių, nustatytų Europos Sąjungos pagrindinių teisių
 chartijoje, visų pirma teisės į privatų ir šeimos
 gyvenimą ir teisės į asmens duomenų apsaugą.
 65 straipsnis
 Skundas
 Valstybės narės užtikrina, kad kompetentingų
 institucijų pagal šį reglamentą priimtus sprendimus
 būtų galima apskųsti.
 66 straipsnis
 Pranešimas apie pažeidimus
 1. Valstybės narės
 įdiegia veiksmingus mechanizmus, kuriais skatina apie šio reglamento
 pažeidimus pranešti kompetentingoms institucijoms.
 2. Pagal 1 dalį taikomi
 bent šie mechanizmai:
 a) specialios pranešimų apie pažeidimus
 gavimo ir tolesnių veiksmų procedūros;
 b) atitinkama asmenų, kurie praneša
 apie galimus arba faktinius pažeidimus, apsauga;
 c) asmens, kuris praneša apie galimus arba
 faktinius pažeidimus, ir kaltinamo asmens duomenų apsauga pagal
 Direktyvoje 95/46/EB nustatytus principus;
 d) tinkamos procedūros, kuriomis
 užtikrinama kaltinamo asmens teisė į gynybą ir teisė
 būti išklausytam prieš priimant sprendimą dėl jo, taip pat
 teisė veiksmingai apskųsti teisme dėl jo priimtą
 sprendimą arba priemonę.
 3. Audito įmonės ir
 viešojo intereso įmonės įdiegia tinkamas procedūras, kad
 jų darbuotojai įmonės viduje specialiu kanalu galėtų
 pranešti apie galimus arba faktinius šio reglamento pažeidimus.
 67 straipsnis
 Keitimasis informacija su EVPRI
 1. Kompetentingos ir
 teisminės institucijos EVPRI kasmet pateikia apibendrintą
 informaciją apie visas administracines priemones, sankcijas ir baudas,
 taikytas pagal 61, 62, 63, 64, 65 ir 66 straipsnius. EVPRI šią
 informaciją skelbia metinėje ataskaitoje.
 2. Jeigu kompetentinga
 institucija viešai paskelbia apie administracines priemones, sankcijas ir
 baudas, ji kartu apie tai praneša EVPRI.
 VI antraštinė dalis
 Deleguotieji aktai, ataskaitos, pereinamojo
 laikotarpio ir baigiamosios nuostatos
 68 straipsnis
 Naudojimasis įgaliojimais
 1. Įgaliojimai priimti
 deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis
 sąlygomis.
 2. Įgaliojimai priimti 10
 straipsnio 6 dalyje ir 50 straipsnio 4 dalyje nurodytus deleguotuosius aktus
 Komisijai suteikiami neribotam laikui nuo [šio reglamento įsigaliojimo
 data].
 3. Europos Parlamentas arba
 Taryba gali bet kuriuo metu panaikinti 10 straipsnio 6 dalyje ir 50 straipsnio
 4 dalyje nurodytus įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų
 panaikinimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti
 deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo
 paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba
 vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis neturi poveikio jau
 galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui.
 4. Priėmusi
 deleguotąjį aktą, Komisija apie jį vienu metu praneša ir
 Europos Parlamentui, ir Tarybai.
 5. Pagal 10 straipsnio 6
 dalį ir 50 straipsnio 4 dalį priimtas deleguotasis aktas
 įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per [du mėnesius] nuo
 pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei
 Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar
 nepasibaigus šiam laikotarpiui tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba praneša
 Komisijai, kad neprieštaraus. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis
 laikotarpis pratęsiamas [dviem mėnesiais].
 69 straipsnis
 Ataskaita
 Iki 20XX X X [penkeri metai nuo pereinamojo
 laikotarpio pabaigos] Komisija parengia šio reglamento taikymo
 ataskaitą. Ataskaitoje deramai atsižvelgiama į 46 straipsnio 4 dalies
 ketvirtoje pastraipoje nurodytą EVPRI parengtą ataskaitą.
 70 straipsnis
 Pereinamojo laikotarpio nuostata
 1. Nukrypstant nuo 32 ir 33
 straipsnių, [šio reglamento įsigaliojimo data]
 galiojančioms sutartims dėl viešojo intereso įmonių
 teisės aktų nustatyto audito paslaugų teikimo taikomi šie
 reikalavimai:
 a) bet kuri audito sutartis, sudaryta iki
 XXXX XX XX [Komisijos pasiūlymo priėmimo data], kuri [šio
 reglamento įsigaliojimo data] dar galioja, taikoma ne ilgiau kaip
 ketverius finansinės apskaitos metus nuo [šio reglamento
 įsigaliojimo data];
 b) bet kuri audito sutartis, sudaryta po
 XXXX XX XX [Komisijos pasiūlymo priėmimo data], bet iki XXXX
 XX XX [šio reglamento įsigaliojimo data], kuri dar galioja, taikoma
 ne ilgiau kaip penkerius finansinės apskaitos metus nuo XXXX XX XX [šio
 reglamento įsigaliojimo data];
 c) jeigu šios dalies a arba b punkte
 nurodytos audito sutarties galiojimas baigiasi arba ji nutraukiama, viešojo
 intereso įmonė tokią sutartį su tuo pačiu teisės
 aktų nustatytą auditą atliekančiu auditoriumi arba audito
 įmone, netaikydama 31 straipsnio 3 dalies, gali atnaujinti tik vieną
 kartą. Tokiai atnaujintai sutarčiai taikomos šios nuostatos dėl
 ilgiausios trukmės:
 i) 1 metai, jeigu auditorius teikė
 paslaugas audituojamai įmonei ilgiau kaip 100 metų iš eilės;
 ii) 2 metai, jeigu auditorius teikė
 paslaugas audituojamai įmonei 51–100 metų iš eilės;
 iv) 3 metai, jeigu auditorius teikė
 paslaugas audituojamai įmonei 21–50 metų iš eilės;
 v) 4 metai, jeigu auditorius teikė
 paslaugas audituojamai įmonei 11–20 metų iš eilės;
 vi) 5 metai, jeigu auditorius teikė
 paslaugas audituojamai įmonei ne ilgiau kaip 10 metų iš eilės.
 Nukrypstant nuo c punkte nustatytų
 kriterijų, audito sutartis gali būti taikoma iki pirmų
 finansinės apskaitos metų, kurie baigiasi po [2 metai nuo šio
 reglamento įsigaliojimo datos], pabaigos.
 Nukrypstant nuo a–c punktų, kai
 nacionalinėse taisyklėse nustatyta ilgiausia teisės aktų
 nustatytą auditą atliekančio auditoriaus arba audito įmonės
 ir audituojamos įmonės sutartinių santykių trukmė yra
 ne ilgesnė kaip 9 metai ir pasibaigus tam ilgiausiam laikotarpiui iš
 audituojamos įmonės reikalaujama pasirinkti kitą teisės
 aktų nustatytą auditą atliekantį auditorių arba audito
 įmonę, audito sutartį dar galima taikyti iki to ilgiausio
 laikotarpio pabaigos.
 2. 33 straipsnis taikomas visoms
 audito sutartims, sudarytoms po [...] [šio reglamento įsigaliojimo data],
 bet iki [...] [2 metai nuo šio reglamento įsigaliojimo datos].
 32 straipsnio 3 dalis tokiai sutarčiai
 taikoma tik pasibaigus pirmam tos sutarties atnaujinimo laikotarpiui arba
 ją nutraukus.
 71 straipsnis
 Nacionalinės nuostatos
 Valstybės narės nustato tinkamas
 nuostatas, kad užtikrintų veiksmingą šio reglamento taikymą.
 72 straipsnis
 Įsigaliojimas
 Šis reglamentas įsigalioja kitą
 dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
 Jis taikomas nuo [2 metai nuo
 įsigaliojimo].
 Tačiau 32 straipsnio 7 dalis taikoma nuo
 [...] [reglamento įsigaliojimo data], o 10 straipsnio 5 dalis taikoma
 nuo [...] [3 metai nuo reglamento įsigaliojimo].
 Šis
 reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse
 narėse.
 Priimta Briuselyje
 Europos Parlamento vardu Tarybos
 vardu
 Pirmininkas Pirmininkas
 PRIEDAS
 I. Teisės aktų
 nustatytą auditą atliekančių auditorių, audito
 įmonių arba pagrindinių audito partnerių pažeidimai
 A. Pažeidimai, susiję su
 interesų konfliktais, organizaciniais arba veiklos reikalavimais
 1. Teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
 pažeidžia 6 straipsnio 1 dalį, jei neįdiegia tinkamos politikos ir
 procedūrų, kad užtikrintų būtiniausių 1 dalies a–k
 punktuose nustatytų organizacinių reikalavimų laikymąsi.
 2. Teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius arba pagrindinis audito
 partneris, kuris teisės aktų nustatytą auditą atlieka
 audito įmonės vardu, pažeidžia 8 straipsnio 1 dalies a punktą,
 jei užima pagrindines vadovaujamas pareigas audituojamoje įmonėje
 nepraėjus bent dvejiems metams po jo atsistatydinimo iš teisės
 aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus ar
 pagrindinio audito partnerio, vykdant šią audito užduotį,
 pareigų.
 3. Teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius arba pagrindinis audito
 partneris, kuris teisės aktų nustatytą auditą atlieka
 audito įmonės vardu, pažeidžia 8 straipsnio 1 dalies b punktą,
 jei tampa audituojamos įmonės audito komiteto arba lygiaverčio
 organo nariu nepraėjus bent dvejiems metams po jo atsistatydinimo iš
 teisės aktų nustatytą auditą atliekančio auditoriaus
 arba pagrindinio audito partnerio, vykdant šią audito užduotį,
 pareigų.
 4. Teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius arba pagrindinis audito
 partneris, kuris teisės aktų nustatytą auditą atlieka
 audito įmonės vardu, pažeidžia 8 straipsnio 1 dalies c punktą,
 jei tampa audituojamos įmonės administracinio organo nevykdomuoju
 nariu arba priežiūros organo nariu nepraėjus bent dvejiems metams po
 jo atsistatydinimo iš teisės aktų nustatytą auditą
 atliekančio auditoriaus arba pagrindinio audito partnerio, vykdant
 šią audito užduotį, pareigų.
 5. Teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
 pažeidžia 9 straipsnio 2 dalį, jei neužtikrina, kad mokesčiai už
 audituojamai įmonei teikiamas susijusias finansines audito paslaugas neviršytų
 10 proc. audituojamos įmonės už teisės aktų
 nustatytą auditą mokamų mokesčių sumos.
 6. Teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
 pažeidžia 10 straipsnį, jei audituojamai įmonei teikia kitas
 paslaugas, ne teisės aktų nustatyto audito arba susijusias finansines
 audito paslaugas.
 B. Pažeidimai, susiję su teisės
 aktų nustatyto audito atlikimu
 7. Teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
 pažeidžia 16 straipsnio 3 dalį, jei nesaugo duomenų apie tuos
 atvejus, kai jis (ji) arba jo (jos) darbuotojai nesilaikė šio reglamento
 nuostatų, arba neparengia metinės ataskaitos apie priemones,
 kurių ėmėsi, kad užtikrintų atitiktį toms nuostatoms.
 8. Teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
 pažeidžia 16 straipsnio 4 dalį, jei nesaugo duomenų apie
 klientą, tarp kurių būtų tos dalies a, b ir c punktuose
 nurodyti duomenys.
 9. Teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
 pažeidžia 16 straipsnio 5 dalį, jei nesudaro kiekvieno atlikto
 teisės aktų nustatyto audito bylos, kurioje būtų saugoma
 tos dalies a–j punktuose nurodyta informacija.
 10. Teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
 pažeidžia 17 straipsnio 1 dalies c punktą, jei 36 straipsnyje nurodytos
 kompetentingos institucijos neinformuoja apie incidentą, kuris turi arba
 gali turėti svarbių padarinių jo (jos) teisės aktų
 nustatytos veiklos sąžiningumui.
 11. Teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
 pažeidžia 17 straipsnio 2 dalį, jei neinformuoja viešojo intereso
 įmones prižiūrinčių kompetentingų institucijų
 apie visus sukčiavimo arba bandymo sukčiauti atvejus, susijusius su
 audituojamos įmonės finansinėmis ataskaitomis.
 12. Teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
 pažeidžia 19 straipsnį, jei neužtikrina, kad vidaus kokybės
 kontrolės peržiūra būtų atliekama pagal to straipsnio 2–6
 dalių reikalavimus.
 C. Su audito išvadų ir ataskaitų
 rengimu susiję pažeidimai
 13. Teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
 pažeidžia 22 straipsnį, jei nepateikia audito nuomonės, kuri
 būtų parengta laikantis to straipsnio 2, 3, 4, 5 ir 7 dalyse
 nustatytų reikalavimų.
 14. Teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
 pažeidžia 23 straipsnį, jei audituojamos įmonės audito
 komitetui nepateikia papildomos ataskaitos, kuri būtų parengta pagal
 to straipsnio 2–5 dalių reikalavimus.
 15. Teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
 pažeidžia 25 straipsnį, jei viešojo intereso įmones
 prižiūrinčioms kompetentingoms institucijoms nedelsdami nepraneša
 apie visus faktus arba sprendimus dėl viešojo intereso įmonės,
 apie kuriuos sužino atlikdami tos įmonės teisės aktų
 nustatytą auditą ir kurie gali būti susiję su bet kuriais
 kitais 25 straipsnio pirmos pastraipos a–c punktuose nurodytais pažeidimais.
 D. Nuostatų dėl informacijos
 atskleidimo pažeidimai
 16. Audito įmonė
 pažeidžia 26 straipsnio 1 dalies pirmą pastraipą ir 26 straipsnio
 4 dalį, jei per keturis mėnesius nuo kiekvienų
 finansinių metų pabaigos savo interneto svetainėje viešai
 nepaskelbia savo metinių finansinių ataskaitų,
 apibrėžtų Direktyvos 2004/109/EB 4 straipsnio 2 dalyje, ir
 neužtikrina, kad su jomis būtų galima susipažinti ne trumpiau kaip
 penkerius metus.
 17. Teisės aktų nustatytą
 auditą atliekantis auditorius pažeidžia 28 straipsnio 2 dalies antrą
 pastraipą ir 27 straipsnio 1 dalį, jei savo interneto svetainėje
 viešai nepaskelbia savo metinės pajamų ataskaitos ir neužtikrina, kad
 su ja būtų galima susipažinti ne trumpiau kaip penkerius metus.
 18. Teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
 pažeidžia 26 straipsnio 2 dalį, jei metinėje pajamų
 ataskaitoje arba metinėse finansinėse ataskaitose neparodo
 mokesčių, gautų už viešojo intereso įmonių ir
 įmonių, priklausančių grupei, kurių
 patronuojančioji įmonė yra viešojo intereso įmonė,
 metinių finansinių ataskaitų ir konsoliduotųjų
 finansinių ataskaitų teisės aktų nustatytą
 auditą, atskirai nuo mokesčių, gautų už kitų
 įmonių metinių finansinių ataskaitų ir konsoliduotųjų
 finansinių ataskaitų teisės aktų nustatytą
 auditą, ir mokesčių, gautų už susijusias finansines audito
 paslaugas, kaip apibrėžta 10 straipsnyje.
 19. Tinklui priklausantis
 teisės aktų nustatytą auditą atliekantis auditorius arba
 audito įmonė pažeidžia 26 straipsnio 3 dalį, jei pajamų
 ataskaitos arba metinės finansinės ataskaitos priede nepateikia 26
 straipsnio 3 dalies a–d punktuose nurodytos informacijos, išskyrus atvejus, kai
 taikoma tos dalies antros pastraipos išimtis.
 20. Teisės aktų nustatytą
 auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė pažeidžia
 27 straipsnį, jei nepaskelbia arba laiku nepaskelbia skaidrumo
 pranešimo, įskaitant to straipsnio 2 dalyje nurodytą informaciją
 ir, kai taikoma, 28 straipsnyje nurodytą informaciją.
 21. Teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
 pažeidžia 29 straipsnį, jei 35 straipsnio 1 dalyje nurodytai savo
 kompetentingai institucijai kasmet nepateikia audituojamų viešojo intereso
 įmonių sąrašo pagal iš tų įmonių gaunamas
 pajamas.
 22. Teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
 pažeidžia 30 straipsnio 1 dalį, jei nesaugo 30 straipsnio 1 dalyje
 nurodytų dokumentų ir informacijos.
 E. Pažeidimai, susiję su teisės
 aktų nustatytą auditą atliekančių auditorių arba
 audito įmonių paskyrimu viešojo intereso įmonėse
 23. Teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
 pažeidžia 33 straipsnio 2 dalį, jei imasi atlikti viešojo intereso
 įmonės teisės aktų nustatytą auditą pasibaigus
 dviem užduoties laikotarpiams iš eilės, kaip nurodyta 33 straipsnio 1
 dalyje, ir nepraėjus ketverių metų laikotarpiui.
 24. Teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
 pažeidžia 33 straipsnio 6 dalį, jei pasibaigus auditui naujam
 teisės aktų nustatytą auditą atliekančiam auditoriui
 arba audito įmonei nepateikia išsamios perdavimo bylos.
 F. Su kokybės užtikrinimu susiję
 pažeidimai
 25. Teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantis auditorius arba audito įmonė
 pažeidžia 40 straipsnio 6 dalį, jei per kompetentingos institucijos
 nustatytą laikotarpį neįgyvendina patikrinimo
 rekomendacijų.
 II. Viešojo intereso
 įmonių pažeidimai
 A. Pažeidimai, susiję su
 teisės aktų nustatytą auditą atliekančių
 auditorių ar audito įmonių paskyrimu
 1. Nepaisant 31 straipsnio 2, 3
 ir 4 dalių, viešojo intereso įmonė pažeidžia 31 straipsnio
 1 dalį, jei neįsteigia audito komiteto ir (arba) nepaskiria reikiamo
 skaičiaus nepriklausomų narių ir (arba) reikiamo skaičiaus
 konkrečios kompetencijos finansinės apskaitos ir (arba) audito srityse
 turinčių narių.
 2. Viešojo intereso
 įmonė pažeidžia 32 straipsnio 1 dalį, jei nepaskiria teisės
 aktų nustatytą auditą atliekančio (-ių) auditoriaus
 (-ių) arba audito įmonės (-ių) pagal 32 straipsnio 2–6
 dalyse nustatytas sąlygas.
 3. Viešojo intereso įmonė
 pažeidžia 33 straipsnį, jei tą patį teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantį auditorių arba audito
 įmonę samdo ilgesniam laikotarpiui, nei nurodyta 33 straipsnyje.
 4. Viešojo intereso
 įmonė pažeidžia 34 straipsnį, jei teisės aktų
 nustatytą auditą atliekantį auditorių arba audito
 įmonę atleidžia neturėdama tinkamo pagrindo.
 [1] Dideles patvirtintos paramos pagal schemas sumas galima
 paaiškinti tuo, kad kai kurios valstybės narės priėmė
 bendrąsias garantijų schemas, kuriomis dengiamos visos jų
 bankų skolos. Valstybės narės daugiausia rinkosi garantijų
 priemones. 546,08 mlrd. EUR (4,5 proc. BVP) buvo skirta rekapitalizavimo
 priemonėms, iš kurios 2009 m. valstybės narės panaudojo apie
 141,5 mlrd. EUR. Nuo 2008 m. spalio mėn. iki 2009 m. spalio
 mėn. Komisija patvirtino kovos su finansų krize priemones
 valstybės pagalbos srityje 22 valstybėse narėse: t. y.
 visose valstybėse narėse, išskyrus Bulgariją, Čekiją,
 Estiją, Maltą ir Rumuniją.
 [2] Europos Komisija, žalioji knyga „Audito politika. Per
 krizę įgyta patirtis“. COM(2010) 561, 2010 10 13.
 [3] http://ec.europa.eu/internal_market/accounting/conferenc_20110209_en.htm
 [4] http://www.europarl.europa.eu/oeil/FindByProcnum.do?lang=en&procnum=INI/2011/2037
 [5] COM(2010) 561 galutinis, OL C 248, 2011 8 25, p.
 92.
 [6] Išsamesnė informacija apie kiekvieno pasiūlymo
 taikymo sritį pateikta Pasiūlymo iš dalies pakeisti Direktyvą
 2006/43/EB aiškinamojo memorandumo 4.3 dalyje.
 [7] Laikantis atitinkamos perkėlimo į
 nacionalinę teisę tvarkos, kai ji nustatyta.
 [8] COM(2010) 716 galutinis.
 [9] COM(2009) 501 galutinis, COM(2009) 502
 galutinis, COM(2009) 503 galutinis.
 [10] OL C , , p.
 [11] EDAPP nuomonės pateikimo data.
 [12] OL L 372,
 1986 12 31, p. 1.
 [13] OL L 374,
 1991 12 31, p. 7.
 [14] OL L 390,
 2004 12 31, p. 38.
 [15] OL L 319,
 2007 12 5, p. 1.
 [16] OL L 302, 2009 11 17,
 p. 32.
 [17] OL L 267, 2009 10 10,
 p. 7.
 [18] OL L 174,
 2011 7 1, p. 1.
 [19] OL L 145, 2004 4 30,
 p. 1.
 [20] OL L 222,
 1978 8 14, p. 1.
 [21] OL L 193, 1983 7 18,
 p. 1.
 [22] OL L 157,
 2006 6 9, p. 87.
 [23] COM(2010) 561 galutinis.
 [24] OL L 281, 1995 11 23,
 p. 31.
 [25] OL L 8, 2001 1 12,
 p. 1.
 [26] OL L 52, 2005 2 25,
 p. 51.
 [27] OL L 309, 2005 11 25,
 p. 15.
 [28] OL L 120,
 2008 5 7, p. 20.
 [29] OL L 331,
 2010 12 15, p. 84.
 [30] OL L 331,
 2010 12 15, p. 12.
 [31] OL L 331,
 2010 12 15, p. 48.
 [32] COM(2010) 716 galutinis.
 [33] OL L 162, 2004 4 30, p. 70.
 [34] OL L 177, 2006 6 30, p. 1.
 [35] OL L 335, 2009 12 17, p. 1.
 [36] OL L 345, 2003 12 31, p. 64.
 [37] OL L 149,
 2004 4 30, p. 1.