type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 9.3.2017
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 C 73/20
 Ação intentada em 17 de novembro de 2016 pela DB Schenker contra o Órgão de Fiscalização da EFTA
 (Processo E-14/11 — Despesas)
 (2017/C 73/10)
 Em 17 de novembro de 2016 foi intentada no Tribunal da EFTA uma ação contra o Órgão de Fiscalização da EFTA pela Schenker North AB, pela Schenker Privpak AB e pela Schenker Privpak AS (a seguir coletivamente designadas «DB Schenker»), representadas por Jon Midthjell, advogado do escritório de advogados Advokatfirmaet Midthjell AS, Grev Wedels plass 5, NO-0151 Oslo, Noruega.
 A requerente pede que o Tribunal decida que:
 1.
 O montante total das despesas remanescentes a pagar pelo Órgão de Fiscalização da EFTA à Schenker North AB, Schenker Privpak AB e Schenker Privpak AS seja fixado em 183 951 EUR.
 2.
 Esse montante seja acrescido de juros de mora a contar da data em que a presente decisão for notificada às partes e até à data do pagamento efetivo. A taxa de juro a aplicar é calculada com base na taxa aplicada pelo Banco Central Europeu às suas principais operações de refinanciamento em vigor no primeiro dia de calendário do mês de vencimento, majorada de três pontos e meio.
 Matéria de facto e de direito e fundamentos invocados:
 —
 As requerentes, a seguir coletivamente designadas «DB Schenker», realizam operações comerciais por via terrestre, marítima e ferroviária na Noruega, na Suécia e na Dinamarca. A DB Schenker foi requerente no processo E-14/11 contra o Órgão de Fiscalização da EFTA perante o Tribunal da EFTA.
 —
 O artigo 70.o, n.o 1, do Regulamento Interno do Tribunal da EFTA afirma:
 «Em caso de divergência sobre as despesas a suportar, o Tribunal decide por despacho, a pedido da parte interessada e depois de ouvida a parte contrária.»
 —
 No acórdão do processo E-14/11, o Tribunal da EFTA condenou o Órgão de Fiscalização da EFTA ao pagamento das despesas efetuadas pela requerente.


type: legislation

text:
 Avis juridique important
 |
 52000PC0684
 Förslag till Rådets beslut om bidrag från gemenskapen till vissa av medlemsstaternas utgifter för att genomföra systemen för kontroll, inspektion och övervakning inom den gemensamma fiskeripolitiken /* KOM/2000/0684 slutlig - CNS 2000/0273 */
 Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 062 E , 27/02/2001 s. 0276 - 0287
 Förslag till RÅDETS BESLUT om bidrag från gemenskapen till vissa av medlemsstaternas utgifter för att genomföra systemen för kontroll, inspektion och övervakning inom den gemensamma fiskeripolitiken(framlagt av kommissionen)MOTIVERINGFiskekontrollen är en grundläggande del av den gemensamma fiskeripolitiken. De debatter som rådet och Europaparlamentet har fört i frågan visar att alla är överens om att framsteg inom detta område är en nödvändighet. Detta förslag behandlar de ekonomiska aspekterna av det övergripande angreppssätt som beskrivs i andra dokument.Medlemsstaterna ansvarar för genomförande av kontrollerna. Det krävs dock ekonomiskt stöd från gemenskapen för att främja samordningen mellan medlemsstaterna, för att på vissa områden ge impulser och skapa en innovativ och dynamisk atmosfär, samt för att undvika eventuella svagheter i kontrollen i en medlemsstat som kan påverka andra, särskilt när det gäller det stora antal fisken som berör flera medlemsstater. I samband med detta stöd bör man bland annat ta hänsyn till de betydande kostnaderna för fiskekontrollen, som främst uppstår i samband med kontroller till havs. Genom två rådsbeslut ges möjligheter till gemenskapsbidrag till medlemsstaternas kontrollutgifter: beslut 89/631/EEG för perioden 1991-1995 och beslut 95/527/EG för perioden 1996-2000. En analys av dessa beslut visar klart att medfinansieringen har haft en mycket positiv inverkan på medlemstaternas kontrollsystem. Behovet av ekonomiskt stöd från gemenskapen kvarstår emellertid. Det krävs således ett nytt rådsbeslut.Man kan dock inte fortsätta i de gamla hjulspåren, eftersom förutsättningarna har förändrats. Behoven och prioriteringarna är inte längre desamma. Tillämpningen av de tidigare bestämmelserna har visat på svagheter som måste avhjälpas. För närvarande pågår en översyn, dels när det gäller den allmänna utvecklingen av den gemensamma fiskeripolitiken, som kommissionen skall lägga fram för rådet och Europaparlamentet före utgången av 2002, och dels i fråga om hur uppgifterna skall fördelas mellan nationella myndigheter och gemenskapsinstanserna när det gäller fiskekontrollen. Det måste således upprättas en grund för hur gemenskapsstödet skall kunna fortsätta att ges, utan att för den sakens skull föregripa slutsatserna av den pågående översynen och eventuella kommande reformer, och samtidigt anpassa stödet till de nuvarande förhållandena samt förbättra bestämmelserna. Riktlinjerna i detta utkast bygger på tre konstateranden:1/ Beslutet föreslås gälla i tre år och inte längre i fem år som de tidigare besluten. Detta gör det möjligt att både behålla kontinuiteten, eftersom stödet endast är effektivt om det ges en viss varaktighet, och fylla de omedelbara behoven, men samtidigt ge en lämplig förberedelsetid för de debatter som kommer att följa.2/ Prioriteringar och belopp fastställs ånyo.För de tidigare besluten har den största utgiftsposten motsvarat investeringsutgifter för kontroller till havs. Denna post kommer även i fortsättningen att vara viktig, men inte i lika hög grad som tidigare, eftersom det har skapats goda möjligheter att komma ifatt på detta område. I framtiden kommer det huvudsakligen att vara fråga om modernisering och kompletteringar, och inte längre nyinköp. Utgifterna bör i större utsträckning gälla krav som har stor och avgörande betydelse för gemenskapen eller som syftar till att kompensera existerande obalanser.När det gäller främjande av ny teknik bör de bidrag som finansieras genom gemenskapens budget fortsätta att spela en viktig roll när det gäller att stimulera nyskapande. Man bör dock göra skillnad mellan olika budgetposter. När det gäller utbyte av information på elektronisk väg mellan nationella administrationer och/eller kommissionen bör stora ansträngningar göras för att alla möjligheter som erbjuds genom datanäten skall kunna börja användas så snart som möjligt. Det är också viktigt att utnyttja möjligheten att följa fiskefartyg genom satellitövervakning (VMS, Vessel Monitoring System). Genom det tidigare beslutet fanns det möjlighet till delfinansiering av gemenskapen för detta på över 50 %, eftersom det var nödvändigt att snabbt lägga grunderna till ett fullt fungerande gemenskapssystem. Målet har i allt väsentligt uppnåtts, och därför bör möjligheten till en delfinansiering på över 50 % endast användas i fråga om eventuella förstärkningar av satellitövervakningssystemet.I förslaget föreskrivs inte någon förlängning av de tidigare bidragen för driften eftersom motiveringarna inte längre är aktuella. Däremot finns det enligt förslaget möjlighet till delfinansiering av utgifter i samband med utbildning av inspektörer och utbyte av personal mellan medlemsstaterna. På detta område finns det stora brister som det ligger i gemenskapens intresse att åtgärda. - Det föreskrivs också bidrag till utgifter i samband med de regionala fiskeorganisationernas verksamhet. Ett liknande bidrag finns sedan många år inom ramen för NAFO (Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del). I ett av kommissionens meddelanden om regionala fiskeorganisationer "Europeiska gemenskapens deltagande i regionala fiskeorganisationer" (KOM(1999) 613, 08.12.1999) förespråkas stadgar som skall gälla för alla regionala fiskeorganisationer. Dessa stadgar skulle begränsa gemenskapens finansieringar till en övergångsperiod, för genomförandet av åtgärder, för att underlätta de svårigheter som medlemsstaterna skulle kunna råka ut för när de snabbt vill verkställa nya bestämmelser. Syftet med de särskilda bestämmelserna för de regionala fiskeorganisationerna i detta utkast är att förtydliga de rättsliga grunderna, utan att ge några lösningar på medellång och lång sikt, med tanke på att bestämmelsernas giltighet är begränsad till tre år. En djupare debatt kan följa under dessa år.En kombination av minskade bidrag till vissa typer av åtgärder och ökade bidrag av andra slag kräver en justering av budgeten som genom det tidigare beslutet låg på i genomsnitt 41 miljoner euro per år. Det årsbelopp som föreslås för åren 2001-2003 är 35 miljoner euro.3/ Ökade garantier för samordning, relevans och öppenhet.Effekterna av de tidigare ekonomiska besluten och utvecklingen av kontrollerna inom den gemensamma fiskeripolitiken bekräftar behovet av bättre garantier när det gäller relevans och ett effektivt utnyttjande av gemenskapsstödet. Det föreskrivs att årsbesluten skall ingå i en flerårig ram för att prioritera utgifter som är direkt kopplade till frågor av intresse för gemenskapen. Detta gäller i första hand medel för åtgärder inom ramen för de regionala fiskeorganisationerna, för främjande av ett övergripande angreppssätt som bl.a. innefattar personalutbildning. När det gäller öppenheten föreslås det att det skall gå att se vad gemenskapens ekonomiska bidrag är avsett för, hur det skall användas och vilka konsekvenser det får.Kommissionen föreslår följaktligen att rådet antar detta förslag så snart som möjligt.2000/0273 (CNS)Förslag till RÅDETS BESLUT om bidrag från gemenskapen till vissa av medlemsstaternas utgifter för att genomföra systemen för kontroll, inspektion och övervakning inom den gemensamma fiskeripolitikenEUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUTmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 37 i detta,med beaktande av kommissionens förslag [1],[1] EGT Cmed beaktande av Europaparlamentets yttrande [2], och[2] EGT Cav följande skäl:(1) Den gemensamma fiskeripolitiken, som säkrar överlevnaden för havets resurser och därmed sysselsättningen inom denna näringsgren, kan endast nå sitt mål om dess regler följs och kontrolleras på ett effektivt sätt.(2) Dessa mål och regler fastställs främst i rådets förordning (EEG) nr 3760/92 av den 20 december 1992 om ett gemenskapssystem för fiske och vattenbruk [3] samt i rådets förordning (EEG) nr 2847/93 av den 12 oktober 1993 om införande av ett kontrollsystem för den gemensamma fiskeripolitiken [4].[3] EGT L 389, 31.12.1992, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 1181/98 (EGT L 164, 9.6.1998, s. 1).[4] EGT L 261, 20.10.1993, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 2846/98 (EGT L 358, 31.12.1998, s. 5).(3) Genom att säkerställa att det kontrollsystem som gäller den gemensamma fiskeripolitiken införs, fullgör medlemsstaterna en skyldighet av intresse för gemenskapen.(4) För vissa medlemsstater är kontrollverksamhetens omfattning särskilt stor och kan i vissa fall innebära en oproportionerligt stor börda.(5) Det bör därför införas bestämmelser om bidrag från gemenskapen till vissa medlemsstaters utgifter för kontroll, inspektion och övervakning.(6) Med tanke på de generellt positiva effekterna av gemenskapens ekonomiska bidrag enligt rådets beslut 89/631/EEG [5] för perioden 1991-1995 och rådets beslut 95/527/EG [6] för perioden 1996-2000 bör bidrag fortsätta att betalas, om än i annan form. Vissa utgifter bör minskas för att det skall gå att satsa mer aktivt på andra områden.[5] EGT L 364, 14.12.1989, s. 64. Beslutet senast ändrat genom beslut 95/52/EG (EGT L 301, 14.12.1995, s. 35).[6] EGT L 301, 14.12.1995, s. 30.(7) Det är tillräckligt med en period på tre år, från 2001 till 2003, för gemenskapens bidrag, och detta kommer inte att påverka de ändringar av den gemensamma fiskeripolitiken som kan komma att beslutas i enlighet med artikel 14 i rådets förordning (EEG) nr 3760/92.(8) De ekonomiska medlen kommer att föras in under de årliga anslagen i Europeiska gemenskapernas allmänna budget.(9) Ett villkor för gemenskapens ekonomiska bidrag bör vara att de medlemsstater som mottar stöd utövar en tillfredsställande kontroll, såväl på land som till sjöss.(10) De medlemsstater som mottar bidrag bör utvärdera målen för och effekterna av deras utgifter inom ramen för kontrollprogrammen, både årligen och i slutet av hela treårsperioden (2001-2003).HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1På de villkor som fastställs i detta beslut får gemenskapen bevilja ett bidrag till medlemsstaternas program för genomförande av de system för kontroll, inspektion och övervakning som är tillämpliga på den gemensamma fiskeripolitiken enligt rådets förordning (EEG) nr 2847/93.I dessa kontrollprogrammen skall målen, kontrollverktygen samt förväntade utgifter specificeras, särskilt när det gäller åtgärderna i artikel 2.Artikel 2Det ekonomiska bidrag som avses i artikel 1 (i fortsättningen kallat "det ekonomiska bidraget") kan beviljas för vissa utgifter som avses i kontrollprogrammen och som syftar till att bidra till följande åtgärder:a. Installerande av den datautrustning och de datanät som behövs för utbyte av kontrolluppgifter.b. Utprovning och genomförande av ny teknik för att förbättra fiskekontrollen.c. Utbildning av kontrollpersonal.d. Genomförande av nya inspektions- och övervakningsprogram inom ramen för de regionala fiskeriorganisationer (Organisations Régionales de Pêche "ORP") till vilka Europeiska gemenskapen är avtalsslutande part.e. Förvärv eller modernisering av kontroll- och inspektionsutrustning.För a, b, d och e skall det ekonomiska bidraget begränsas till belopp på över 13 200 euro.Artikel 3Med "stödberättigande utgifter" avses sådana kostnader enligt artikel 2 som uppstått genom rättsliga och ekonomiska åtaganden av medlemsstaternas behöriga myndigheter under detta besluts tillämpningsperiod och som inte omfattas av några andra ekonomiska stöd från gemenskapen. Mervärdesskatt skall inte berättiga till stöd.De skall vara stödberättigande i den mån som de faktiskt avser genomförandet av kontrollprogrammen.Artikel 41. Det ekonomiska bidraget skall avse medlemsstaternas stödberättigande utgifter som uppstått den 1 januari 2001 - 31 december 2003.2. Budgetmyndigheten skall bestämma vilka anslag som är tillgängliga för varje budgetår. Det ekonomiska bidraget skall beviljas inom ramen för de anslag som i Euroepiska gemenskapernas allmänna budget avsatts för detta ändamål.3. Om anslagen i Europeiska gemenskapernas allmänna budget inte gör det möjligt att bevilja ekonomiskt bidrag till en medlemsstats samtliga planerade stödberättigande åtgärder skall det ekonomiska bidraget i första hand betalas för utgifter som avser kontrollåtgärder enligt gemenskapens lagstiftning.Artikel 51. Det ekonomiska bidraget till de utgifter som avses i artikel 2 a skall omfatta stödberättigande utgifter för inrättande av system för registrering, administration och överföring av kontrolluppgifter, inbegripet datatillämpningar och mjukvara.2. Det ekonomiska bidraget skall, per medlemsstat och år, högst uppgå till 75 % av de stödberättigande utgifterna.Artikel 61. Det ekonomiska bidraget till de utgifter som avses i artikel 2 b skall omfatta stödberättigande utgifter för utprovning och införande av ny teknik i syfte att förbättra fiskekontrollen och tillhörande verksamhet.2. Det ekonomiska bidraget skall, per medlemsstat och år, högst uppgå till 50% av de stödberättigande utgifterna.3. Kommissionen får besluta om en högre stödsats än den som avses i punkt 2 till stödberättigande utgifter som avser en utvidgning av det satellitövervakningssystem som avses i artikel 3 i förordning (EEG) nr 2847/93 till andra fartyg än de som avses i artikel 3.2 i den förordningen, och till andra uppgifter än uppgifter om position samt till införandet av elektroniska loggböcker.Artikel 71. Det ekonomiska bidraget till de utgifter som avses i artikel 2 c skall, i enlighet med föreskrifterna i bilaga I, omfatta stödberättigande utgifter för utbildning i form av seminarier och kurser under minst en dag av nationella tjänstemän inom kontrollverksamheten eller utbyte mellan medlemsstaterna av personal, särskilt om verksamheten försiggår i en annan medlemsstat än den där tjänstemännen är anställda.2. Det ekonomiska bidraget skall, per medlemsstat och år, högst uppgå till 50 % av de stödberättigande utgifterna.Artikel 81. Det ekonomiska bidraget till de utgifter som avses i artikel 2 d skall omfatta stödberättigande utgifter för införande av nya inspektions- och övervakningsprogram som antagits inom ramen för de regionala fiskeorganisationerna till vilka Europeiska gemenskapen är avtalsslutande part, inbegripet driftskostnader.2. Det ekonomiska bidraget skall, per medlemsstat och år, högst uppgå till 50 % av de stödberättigande utgifterna.Artikel 91. Det ekonomiska bidraget till de utgifter som avses i artikel 2 e skall omfatta de investeringskostnader som rör förvärv eller modernisering av fartyg och luftfartyg som faktiskt används för att säkerställa inspektion, övervakning och kontroll av fiskeverksamhet,2. Det ekonomiska bidraget skall, per medlemsstat och år, högst uppgå till 30 % av de stödberättigande utgifterna.3. Kommissionen får besluta om en högre stödsats än den som avses i punkt 2 och som kan uppgå till högst 50 % av de stödberättigande utgifterna i följande fall:a) Till förmån för medlemsstater som kontrollerar en vidsträckt exklusiv ekonomisk zon eller kontinentalsockel och som kan visa att de medel som finns tillgängliga för detta ändamål inte räcker för att genomföra en tillräckligt effektiv kontroll.b) Till förmån för medlemsstater som varje år under perioden 2001-2003, anslår medel till kontroll av det område som regleras av en regional fiskeorganisation eller där fartyg som för denna medlemsstats flagg bedriver fiske.De närmare villkoren för tillämpningen av första stycket b skall fastställas av kommissionen i samråd med de berörda medlemsstaterna.Artikel 10Ett särskilt ekonomiskt bidrag som, per medlemsstat och år, inte får överstiga 50 % av de stödberättigande utgifterna får beviljas för införandet av ett system för utvärdering av utgifter för kontroll av den gemensamma fiskeripolitiken. Detta bidrag skall avse stödberättigande utgifter som gäller genomförandet och driften av ett utvärderingssystem, inbegripet upprättandet av ett analytiskt bokföringssystem som gör det möjligt för medlemsstaternas behöriga myndigheter att beräkna kostnaderna för de olika kontrollåtgärder som de handhar.Artikel 11Den årliga tilldelningen i budgeten till åtgärder med en stödsats på mer än 50 % som begränsas till 20 % av budgetanslaget.Artikel 121. De medlemsstater som önskar bidrag skall senast den 31 mars 2001 till kommissionen överlämna ett program med sina förväntade årliga utgifter för åren 2001, 2002 och 2003, och för vilka de vill ha ett ekonomiskt bidrag åtföljt av ett treårsprogram som beskriver de kontroller som de har för avsikt att genomföra under dessa år.I kontrollprogrammet skall målen för kontroll- och inspektionsverksamheten anges, liksom de planerade aktiva åtgärderna och de förväntade resultaten, och programmet skall omfatta alla områden som berör medlemsstaterna när det gäller fiskekontrollen.Program som tas emot efter den 31 mars 2001 skall inte beaktas utom i undantagsfall som skall vara väl motiverade av den berörda medlemsstaten.2. Programmen skall innehålla de uppgifter som anges i punkterna 1 och 2 i bilaga II del A.Artikel 13På grundval av uppgifter från medlemsstaterna skall kommissionen, med beaktande av kriterierna i punkt 3 i bilaga II del A, före den 30 juni varje år och i enlighet med förfarandet i artikel 18 i förordning (EEG) nr 3760/92 fatta beslut oma) huruvida de planerade utgifterna för det löpande budgetåret är stödberättigande,b) stödsatsen för det ekonomiska bidraget,c) de eventuella villkor som skall gälla för det ekonomiska bidraget.Artikel 141. På en motiverad begäran från en medlemsstat får kommissionen bevilja förskott på upp till 50 % av gemenskapens årliga bidrag. Detta förskott skall avräknas från det slutliga ekonomiska bidraget till berättigande utgifter som faktiskt uppkommit.2. Medlemsstaterna skall göra sitt rättsliga och ekonomiska åtagande senast inom ett år efter det att det beslut som avses i artikel 13 har delgivits. Medlemsstaterna skall verkställa sina planerade utgifter inom ett år efter det att detta rättsliga och ekonomiska åtagande gjorts. Om det ekonomiska och rättsliga åtagandet inte har fullgjorts inom den utsatta tiden, skall eventuella förskott betalas tillbaka utan dröjsmål.Artikel 15Om en medlemsstat beslutar att inte verkställa en del eller samtliga av de stödberättigande utgifter för vilka ett ekonomiskt bidrag har beviljats, skall den utan dröjsmål underrätta kommissionen om detta samt om hur detta påverkar dess kontrollprogram.Artikel 161. Medlemsstaterna skall lämna in sina ansökningar om ersättning för utgifter senast den 31 maj det år som följer på det år som utgifterna uppkom.2. När ansökan om ersättning för utgifter lämnas in skall medlemsstaterna kontrollera och intyga att utgifterna har verkställts i enlighet med de villkor som fastställs i detta beslut samt i direktiven om samordning av förfarandena vid offentliga upphandlingar av bygg- och anläggningsarbeten, varor och tjänster, enligt punkt 4 i bilaga II del A.3. Om en ansökan tyder på att de villkor som fastställs i punkt 2 inte har uppfyllts skall kommissionen göra en grundlig utredning av fallet och begära att medlemsstaten lägger fram sina synpunkter. Om utredningen bekräftar att villkoren inte uppfyllts skall kommissionen fastställa en tidsfrist så att medlemsstaten kan göra detta. Om medlemsstaten, när tidsfristen har löpt ut, inte har följt rekommendationerna, får kommissionen minska, tillfälligt avbryta eller upphäva det ekonomiska bidraget på åtgärdsområdet i fråga. Belopp som har tagits emot orättmätigt och som skall återkrävas skall betalas tillbaka till kommissionen, med dröjsmålsränta.4. Medlemsstaterna skall spara alla styrkande underlag under en treårsperiod från och med den dag då kommissionen ersätter utgifterna.Artikel 17Medlemsstaterna skall använda euro i utgiftsprogrammet till kommissionen, liksom i ansökningar om ersättning för utgifter och förskottsbetalningar. Utgiftsprogram som inte uttrycks i euro skall inte prövas.De medlemsstater som inte deltar i den tredje fasen av den ekonomiska och monetära unionen skall ange vilken växelkurs som används.Artikel 18Medlemsstaterna skall förse kommissionen med alla uppgifter som denna kan begära för att utföra sina uppgifter enligt detta beslut.Medlemsstaterna skall förse kommissionen med alla uppgifter som gör det möjligt att kontrollera användningen av de medel för kontroll, inspektion och övervakning för vilka ekonomiskt bidrag har beviljats enligt detta beslut. Dessa uppgifter skall hållas tillgängliga för kommissionen i minst tre år från det att kommissionen har ersatt de verkställda utgifterna.Om kommissionen anser att medlen inte används för det avsedda ändamålet eller enligt villkoren i detta beslut skall den underrätta den berörda medlemsstaten om detta som skall inleda en administrativ undersökning i vilken kommissionens tjänstemän får delta. Medlemsstaten skall underrätta kommissionen om utvecklingen och resultaten av denna undersökning, och utan dröjsmål förse kommissionen med ett exemplar av undersökningsrapporten, och de viktigaste uppgifterna som använts vid utarbetandet av denna. Kommissionen får i förekommande fall besluta att återkräva belopp som betalats ut på felaktiga grunder, med dröjsmålsränta.Artikel 19Kommissionen får genomföra de kontroller som den bedömer som nödvändiga för att försäkra sig om att de villkor uppfyllts och de uppgifter utförs som detta beslut ålägger medlemsstaterna, vilka skall bistå de tjänstemän som kommissionen utsett för detta ändamål.Bestämmelserna i första stycket skall inte påverka tillämpningen av artikel 29 i förordning (EEG) nr 2847/93.Artikel 201. Medlemsstaterna skall före den 30 april varje år och i enlighet med innehållsförteckningen i bilaga III till kommissionen överlämna en preliminär utvärderingsrapport om föregående års bidragsberättigande utgifter samt ange vilka framsteg som har gjorts jämfört med prognoserna och vilka verkningar som utgifterna har haft på kontrollprogrammen, samt eventuella behov av att ändra programmen.2. Medlemsstaterna skall före den 31 maj 2004 och i enlighet med innehållsförteckningen i bilaga III, till kommissionen överlämna en sammanfattande utvärderingsrapport om vilka verkningar som det ekonomiska bidraget har haft på hela det treåriga kontrollprogrammet.3. De uppgifter som avses i punkt 1 och 2 skall göra det möjligt för kommissionen att på ett tillfredsställande sätt övervaka hur det ekonomiska bidraget används.Artikel 21På grundval av medlemsstaternas uppgifter enligt artikel 20.1 skall kommissionen senast den 31 december 2003 till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport om tillämpningen av detta beslut, i förekommande fall åtföljd av lämpliga förslag till ytterligare åtgärder.Artikel 22Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.Utfärdat i Bryssel denPå rådets vägnarOrdförandeBILAGA IFÖRESKRIFTER AVSEENDE UTGIFTER FÖR UTBILDNING AV KONTROLLPERSONAL1. Kostnaderna kan inbegripa anordnadet av kurser och seminarier, lokalhyra, inköp eller hyra av undervisningsmaterial och arvoden till kursledare, som inte får vara anställda vid någon nationell förvaltning eller gemenskapsförvaltning, samt kostnader för resa och uppehälle för både nationella tjänstemän som deltar i kurser och seminarier och kursledarna.2. Utgifterna för utbyte av nationella tjänstemän mellan medlemsstaterna får också omfatta utgifterna för de berörda nationella tjänstemännens resor och uppehälle.3. Utgifterna för resor motsvarar en resa tur och retur med offentliga transportmedel mellan hemorten och bestämmelseorten.4. Kostnaderna för uppehälle täcker kostnaderna för kost och logi samt lokala transporter.5. Kostnaderna för resa och uppehälle skall fastställas enligt nationella bestämmelser om ersättning för utlägg.BILAGA IIDEL A1. I det årliga utgiftsprogram som avses i artikel 12 förtecknas de utgifter som planeras för åren 2001, 2002 och 2003. Följande skall särskilt anges:- tidsplanen för de planerade utgifterna,- aspekter, kostnader och mål när det gäller kontrollen av ny teknik och datanät,- aspekter, varaktighet, antal deltagare, kostnader och mål för utbildning av kontrollpersonal,- tekniska aspekter, kostnader, planerat betalningssätt, kontrollmål och planerad användning, inbegripet första datum för användning av inspektions- och kontrollutrustning.2. Medlemsstaterna skall till kommissionen översända all relevant information beträffande följande punkter:- de mål som eftersträvas inom ramen för de utgifter som de vill verkställa,- de resultat som förväntas i samband med att utgifterna verkställs,- när det gäller utgifter som är vikta för förvärv och modernisering av fartyg och luftfartyg, en bedömning av under hur lång tid dessa används för fiskeinspektion och övervakningen,- utnyttjandet per medlemsstat, under tidigare år, av det ekonomiska bidrag som beviljats inom ramen för beslut 95/527/EG,- den förbättring av effektiviteten av fiskekontrollen till sjöss och på land som har gjorts av den berörda medlemsstaten under den tid som föregår ansökan, samt den förbättring som bör följa av de planerade utgifterna.Dessutom skall medlemsstaterna tillsända kommissionen de formulär vilkas förlagor finns i del B, korrekt ifyllda.3. Aspekter som skall tas i beaktande vid beslut om delfinansiering:- hur omfattande och effektiva de mänskliga och materiella resurser är som medlemsstaten faktiskt ägnar åt fiskekontrollen,- i vilken utsträckning medlemsstaten vid fiskekontrollen samarbetar med andra medlemsstater och kommissionen,- medlemsstatens bidrag till fiskekontrollen och uppfyllande av de skyldigheter som följer av inspektions- och observatörsplanen och som upprättats inom ramen för de regionala fiskeorganisationerna där gemenskapen ingår,- medlemsstatens kontrollinsatser av dess fartygs fiskeaktiviteter på öppet hav,- hur diversifierade fiskeaktiviteterna i medlemsstatens fiskezon är,- om de fångstdata som medlemsstaten överlämnar till kommissionen är tillförlitliga, och om medlemsstaten kan förhindra att dess fiskekvoter överskrids,- graden av medlemsstatens utnyttjande av stödberättigande utgifter för vilka gemenskapen beviljat ekonomiskt bidrag i enlighet med rådets beslut 95/527/EG eller i enlighet med detta beslut,- i vilken utsträckning överträdelser av bestämmelserna inom den gemensamma fiskeripolitiken förebyggs, upptäcks och beivras,- om det i den nationella lagstiftningen och i praxis förekommer påföljder som står i proportion till hur allvarliga överträdelserna är och som effektivt avskräcker från fortsatta överträdelser av samma slag,- om medlemsstaten meddelar kommissionen beteenden som utgör allvarliga överträdelser av den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1447/1999.4. Betalningsbevisen, korrekt ifyllda, skall innehålla en hänvisning till de tillkännagivanden om ingångna offentliga kontrakt som offentliggjorts i Europeiska gemenskapens officiella tidning. I de fall dessa tillkännagivande inte offentliggjorts i Europeiska gemenskapens officiella tidning skall kontraktsinnehavaren intyga att de offentliga kontrakten ingåtts i enlighet med gemenskapslagstiftningen.Kommissionen kan kräva att få alla slags upplysningar som den anser nödvändiga för att kunna bedöma om gemenskapslagstiftningen om offentliga kontrakt följts.Ersättning utbetalas under förutsättning att bestyrkande handlingar i dubbla exemplar lämnas. Dessa skall minst omfatta de viktigaste delarna i avtalet mellan medlemsstaten och tjänsteleverantören samt motsvarande betalningsbevis. För att komma i fråga för ersättning måste varje utgift återges i en sammanställning där det tydligt framgår syftet med varje utbetalning, sambandet med det föreslagna programmet och nettobeloppet exklusive mervärdesskatt.DEL B1. Förteckning av fartyg/luftfartyg:>Plats för tabell>Anmärkningarnamn/beskrivning - Om möjligt, skall fartygets namn anges. Om fartyget inte har något namn skall det beskrivas kortfattat, t.ex. märke och modell. Om myndigheten har mer än ett fartyg av samma märke och modell bör fartyget tilldelas ett nummer. Samma metod som den som används här för att beskriva ett fartyg bör användas i all registrering och brevväxling om fartyget i fråga.a. - namn på tillsynsmyndighet/statlig myndighet som driver fartygetb. - fartygets ålder uttryckt i årb. - fartygets förväntade livslängd då det var nytt, uttryckt i ård. - fartygets återstående livslängd, uttryckt i år (c - b)e. - andel av driftstid som ägnas åt kontrollverksamheter, uttryckt i procentf. - sammanlagt antal artyg < 10 m eller landfordon som används av varje tillsynsmyndighetg. - heltidsekvivalent (procent av driftstid som använts för kontrollverksamhet x 1) heltidsekivalenten bör vara lägre än 1Totalt - summan av samtliga heltidsekvivalenter vilket ger det verkliga totala antalet fartyg/luftfartyg/fordon som används i kontrollverksamhet. Summan bör inte överstiga det antal fartyg/luftfartyg/fordon som används i samband med kontroll och övervakning.fartyg < 10 m - antal fartyg < 10 m som används av varje tillsynsmyndighetlandfordon - det antal landfordon som används av varje tillsynsmyndighet2. Förteckning över personal:>Plats för tabell>Kommentarera. - namn på tillsynsmyndighet/statlig myndighetb. - arbetsuppgifter som kontrollpersonalen utförc. - antalet personer, uttryckt i heltidsekvivalenter, som är anställda på varje tillsynsmyndighet som inspektörer till havs eller i luften eller som landbaserad personal - inspektörer och övrigad. - procent av total tid som inspektörer (till havs, i luften och på land) samt övrig landbaserad personal ägnar åt kontrollere. - kontrollpersonal, uttryckt i heltidsekvivalenter (d x c). Bör inte vara högre än antalet anställda uttryckt i heltidsekvivalenter (c).3. Typ av fartyg/luftfartyg>Plats för tabell>Anmärkningara. - namn på tillsynsmyndighet/statlig myndighetb. - fartyg/luftfartyg som använts i kontrollverksamhet (fartyg < 10 m, fartyg > 10 m, flygplan, helikopter)c. - sammanlagt antal fartyg/luftfartyg som använts i kontrollverksamhet (från tabellerna över fartyg/luftfartyg)d. - antal fartyg/luftfartyg, uttryckt i heltidsekvivalenter, som använts för kontrollverksamhet (från tabellerna över fartyg/luftfartyg)e. - sammanlagt antal dagar som samtliga fartyg tillbringat till havs för kontrollverksamhetf. - antal dagar i kontrollverksamhet per fartyg (c / b)g. - sammanlagt antal dagar i kontrollverksamhet för samtliga flygplan och helikoptrarh. - antal timmar i kontrollverksamhet per fartyg/luftfartyg (e / b)4. Budget>Plats för tabell>Anmärkningara. - namn på tillsynsmyndighet/statlig myndighet med skyldighet att genomföra fiskekontrollb. - sammanlagd budget för varje myndighet med skyldighet att genomföra fiskekontrollc. - budget som varje myndighet med skyldighet att genomföra fiskekontroll använt för detta ändamålc < eller = b5. Inspektioner*>Plats för tabell>Anmärkningara. - antal inspektioner från luften, till havs och från landa1. - antal visuella inspektionera2. - antal övriga genomförda inspektioner, bordning av fartyg, kontroll av loggbok, etc.b. antal upptäckta överträdelsertyp av inspektion - antal inspektioner till havs, från luften och i hamnarDet inspekterade fartygets nationalitet - antal inspektioner av fartyg från den egna medlemsstaten, från övriga medlemsstater och från tredje landInspekterat ICES-område (till havs) - antal inspektioner som genomförts i varje ICES-område av fartyg som används för kontrollInspekterat ICES-område (från luften) - antal inspektioner som genomförts i varje ICES-område av flygplan/helikoptrar som används för kontroll6. Ansträngning/Fysiska egenskaperMEDLEMSSTAT: // DATUM:// AntalKustlängd (km) //Exklusiv ekonomisk zon (km2) //Antal landningshamnar //Fartygsflotta //Fartyg: < 10m //fartyg: > 10m //Totalt //Landningar efter fartygets nationalitet // TonFartyg från den egna medlemsstaten //Fartyg från annan medlemsstat //Fartyg från tredje land //Totalt //Landningar per ICES-område (fartyg från den egna medlemsstaten) // TonII //III //IVa //IVb //V //VIa //VIb //VIIa //VIIb-k //VIII //IX //X //Medelhavet //Övriga //Totalt //AnmärkningarFlottstorlek - antal egna fartyg av båda storlekarna (< 10 m och > 10 m)Landningar efter fartygets nationalitet - landningar till den egna medlemsstaten av egna fartyg, fartyg från övriga medlemsstater respektive från tredje land, i tonLandningar per ICES-område (fartyg från den egna medlemsstaten) - landningar till den egna medlemsstaten av egna fartyg per fångstområdeBILAGA III UTVÄRDERINGSRAPPORTENS INNEHÅLLProgrammets mål.Medel för genomförande.Faktiska utgifter.Programmets resultat.Programmets inverkan.Utgifternas kostnadseffektivitet.Effekterna av gemenskapens ekonomiska bidragFINANSIERINGSÖVERSIKT1. ÅTGÄRDENS BETECKNINGGemenskapens bidrag till kontroll-, inspektions- och övervakningsoperationer2. BERÖRDA BUDGETPOSTERB2-9013. RÄTTSLIG GRUNDArtikel 37 i fördraget4. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN4.1 MålSå snart den gemensamma fiskeripolitiken införts inställde sig behovet av ekonomisk solidaritet för att stödja medlemsstaternas kontrollansträngningar. Detta gemenskapsstöd har organiserats på grundval av beslut 89/631/EEG för perioden 1991-1995 och på 110 miljoner euro, samt på beslut 95/527/EG för perioden 1996-2000 och på 205 miljoner euro.Med tanke på den på det hela taget positiva effekten av dessa besluts tillämpning, är det nödvändigt att godkänna beslut 95/527/EG.Åtgärden kan dock inte fortsätta på exakt samma sätt. Vissa utgifter bör minskas för att möjliggöra ökad aktivitet på andra områden. Därför föreslås ett minskat gemenskapsstöd till tyngre kontrollmedel (fartyg, luftfarkost) samt en övergång från ett koncept byggt på basutrustning till ett förnyelse- och moderniseringskoncept. Till följd av denna minskning kan större anslag gå till andra åtgärder som- datanät,- ny teknik (annan än datanät),- utbildning av kontrolltjänstemän,- fiskerikontroll inom ramen för de regionala fiskeriorganisationerna.4.2 Period som omfattas av åtgärden och bestämmelser om förlängningFör det nya beslutet är det befogat med en kortare tillämpningsperiod än för tidigare program, i syfte att förhindra att det får negativa effekter för den analys av den gemensamma fiskeripolitikens allmänna utveckling som kommissionens skall lägga fram för rådet och Europaparlamentet före utgången av år 2002. Därför föreskrivs en treårig tillämpningsperiod (2001-2003).5. KLASSIFICERING AV UTGIFTER OCH INKOMSTER5.1 Obligatoriska/icke-obligatoriska utgifter5.2 Differentierade/Icke-differentierade anslag5.3 Inga inkomster6. TYP AV UTGIFTER OCH INKOMSTER- bidrag till finansiering tillsammans med andra källor inom den offentliga eller privata sektorn.Bidrag i form av återbetalning. Möjlighet att bevilja förskott.7. BUDGETKONSEKVENSER7.1 Metod för att beräkna åtgärdens totala kostnad (samband mellan de enskilda kostnaderna och den totala kostnaden)Det ekonomiska bidraget till de utgifter som medlemsstaterna beviljat för fiskerikontroll skall gälla följande:- Införande av regler och datanät som krävs för informationsutbyte vid kontroller. Det ekonomiska bidraget får uppgå till högst 75 %.- Försök med och införande av ny teknik för att förbättra kontrollen av fiskeverksamheten. Det ekonomiska bidraget är begränsat till 50 % (hittills har det kunnat överskrida 50 %), eftersom de utgifter som avsatts för genomförandet av VMS-systemet huvudsakligen täckts av beslut 95/527/EG. Det är dock lämpligt att föreskriva ett mer omfattande deltagande från gemenskapen när det rör sig om att utöka satellitkontrollen också till kortare fartyg (tröskeln ligger för närvarande på 24 meter totalt) eller att utvidga den till andra parametrar (fartygens hastighet), inklusive den elektroniska loggboken.- Utbildning av nationella tjänstemän för kontrollverksamheten. Ett ekonomiskt bidrag på högst 50 % har därför föreskrivits för utbildningsutgifter, särskilt om det rör sig om en annan medlemsstat än den där de är stationerade.- Införande av nya inspektions- och observationsscheman inom ramen för de regionala fiskeriorganisationerna. Det ekonomiska bidraget begränsas till högst 50 %.- Förvärv eller modernisering av inspektions- och kontrollutrustning. Det ekonomiska bidraget begränsas hädanefter till högst 30 % (enligt beslut 95/527/EG låg bidraget mellan 35 % och 50 %). Eftersom gemenskapen under 1996-2000 huvudsakligen bidragit till finansieringen av tung kontrollutrustning till havs betraktas medlemsstaternas behov av sådana som i stort sett täckt. Det är dock nödvändigt att ge ett visst bidrag till medlemsstater som har ett särskilt omfattande område att patrullera eller som under en viss del av året avsätter kontrollmedel för ett regleringsområde som tillhör de regionala fiskeriorganisationer som är knutna till dessa medlemsstater och som gemenskapen har avtal med.Ett särskilt ekonomiskt bidrag om högst 50 % föreskrivs för att medlemsstaterna skall kunna införa ett system för utvärdering av de utgifter som godkänts för fiskerikontroll.7.2 Kostnadernas fördelning mellan åtgärdens olika delarÅtagandebemyndiganden i miljoner euro (löpande priser)>Plats för tabell>Fördelningen av utgifterna kan inte kalkyleras mer exakt eftersom det är medlemsstaterna som tar initiativ till ansökningarna. Det är dock önskvärt att förtur ges för datanät och annan ny teknik.7.3 Driftskostnader för studier, experter m.m. ingår i del B i budgetenDenna post är utformad så att driftskostnader av denna typ är uteslutna.7.4 Översikt för åtagande- och betalningsbemyndigandenÅtagandebemyndiganden i miljoner euro>Plats för tabell>8. BESTÄMMELSER OM BEDRÄGERIBEKÄMPNINGEnligt åtgärden skall kommissionen varje år fatta ett beslut om gemenskapens bidrag till de utgifter som godkänts av medlemsstaterna. Först görs en förhandsbedömning av de förslag som lämnats av medlemsstaterna. Kommissionen fastställer om ansökningarna är bidragsberättigande på grundval av medlemsstaternas programförslag för de sammanlagda utgifterna för år 2001, 2002 och 2003. De förslag som väljs ut blir varje år, efter ett internt samråd föremål för ett möte i Förvaltningskommittén för fiske och vattenbruk. Sedan beslutar kommissionen om bidragsberättigandet samt omfattningen av gemenskapens bidrag.Utbetalningarna av gemenskapens bidrag skall ske mot uppvisande av vederbörligen attesterade fakturor gällande bidragsberättigande och godkända utgifter samt mot uppvisande av ett vederbörligen ifyllt "marknadsundersökningsformulär".För att stöd som beviljats ur gemenskapens budget skall utnyttjas på bästa sätt skall medlemsstaterna dels se till att alla kontroll- och sanktionssystem de inför är effektiva, dels att det finns fullständig öppenhet och insyn.Det bör understrykas att de inspektionsbesök i medlemsstaterna som görs av tjänstemän på kommissionens uppdrag är till stor nytta. De gör det möjligt att se till att utrustningen överensstämmer med de administrativa handlingar som myndigheterna i medlemsstaterna är skyldiga att skicka till kommissionen samt att alla de utgifter som medfinansieras av gemenskapen utnyttjas effektivt. Under hela den tid som omfattas av åtgärden kommer sådana inspektionsbesök att göras i flera medlemsstater.Allt detta gör det möjligt för kommissionen att utvärdera den faktiska tillämpningen av det beslut som kommer att följa på beslut 95/527/EG.9. ANALYS AV KOSTNADSEFFEKTIVITET9.1 Specifika kvantifierbara mål; målgrupper- Specifika mål: samband med det övergripande målet- Att införa de regler och datanät som krävs för informationsutbyte vid kontroller.- Att främja ny teknik (annan än datanät).- Att utbilda kontrolltjänstemän.- Att införa av nya inspektions- och observationsscheman inom ramen för de regionala fiskeriorganisationerna.- Att förse inspektionsenheterna med effektiv och modern utrustning.- Målgrupp: skall eventuellt utses per mål. Slutmottagarna av gemenskapens budgettilldelning skall anges tillsammans med de förmedlare som använts.De direkta målgrupperna utgörs av de nationella myndigheter som ansvarar för fiskekontrollen. De som kommer att ha nytta av en effektiv fiskekontroll är alla de ekonomiska aktörer som är knutna till fisket och därmed förbunden verksamhet, som ofta är förlagd till regioner där andra ekonomiska alternativ är få. Det handlar här om mer än fiskets ekonomi. De ekologiska följderna av dåligt kontrollerat fiske drabbar hela unionen, liksom de negativa diplomatiska konsekvenserna om det visar sig att det finns brister i fiskekontrollen i internationella vatten eller i tredje lands vatten.9.2 Skäl för åtgärden- Nödvändigheten av anslag ur gemenskapens budget, särskilt med hänsyn till subsidiaritetsprincipen.Lösningen på bristerna i fiskekontrollen innebär en politisk, lagstiftande och budgetinsats från kommissionens sida. Inget får saknas i denna treenighet. Delarna är under alla omständigheter beroende av varandra. Framsteg har gjorts i fråga om lagregler, huvudsakligen på kommissionens initiativ. Motsvarande politiska beslut kommer att få ekonomiska konsekvenser som gemenskapen inte kan frånsäga sig.Eftersom det finns en gemensam fiskeripolitik är fiskekontrollen i grunden en gemenskapsfråga. Dessutom vandrar fiskarna, vilket gör fisket i de olika medlemsstaterna beroende av vartannat. Analysen av kontrollernas kostnadseffektivitet går inte att begränsa till en medlemsstat. Det är därför nödvändigt med ekonomisk solidaritet från gemenskapen och den budgetpost som medger stöd till de utgifter som godkänts av medlemsstaterna är ett uttryck samt ett medel för detta.- Val av interventionsmedel* fördelar i förhållande till alternativa åtgärder (komparativa fördelar)* analys av liknande åtgärder som eventuellt vidtagits på gemenskapsnivå eller på nationell nivå* avledda effekter samt förväntade multiplikatoreffekterDe budgetmedel som krävs för att införa effektiv kontroll är små i förhållande till fiskets ekonomiska vikt och i jämförelse med förlusterna till följd av bedrägerier. De är små i förhållande till de utgifter som beviljas för detta i andra länder.När det gäller kontrollutgifterna bör andelen ur gemenskapens budget förbli liten i förhållande till medlemsstaternas del, men gemenskapens insatser är avgörande för att projektet skall bli framgångsrikt.Fiskerikontrollens totala kostnad för gemenskapen uppskattas till 300 miljoner euro om året, varav omkring en tredjedel utgörs av investeringar och två tredjedelar av driftskostnader. Det ekonomiska bidrag från gemenskapen som krävs för att införa effektiv kontroll är i förhållande till fiskets ekonomiska vikt. Det är också litet i förhållande till de utgifter som beviljas för detta i andra länder. Under perioden 1996-2000 har medlemsstaternas behov av ekonomiskt bidrag vida överskridit tillgängliga medel.Mot bakgrund av medlemsstaternas relativt låga utnyttjande av gemenskapens ekonomiska bidrag under perioden 1996-2000 förefaller det lämpligt att minska anslagen för denna åtgärd med i genomsnitt 41 till 35 miljoner euro per år. Detta i syfte att uppnå ett bättre utnyttjande av anslagen än under tidigare år.Medlemsstaterna bör dessutom i högre grad följa med i den tekniska utvecklingen samt modernisera och investera i kontrollverktyg. Behoven ökar också inom tjänstesektorn, särskilt när det gäller förbättring av olika typer av utbildning samt av medlemsstaternas samarbetssätt i kontrollfrågor.- Huvudsakliga osäkerhetsfaktorer som kan påverka åtgärdens specifika resultat.Den första riskfaktorn är medlemsstaternas eventuella svårigheter att uppfylla sina åtaganden i fråga om medfinansiering samt att införa andra åtgärder (organisation, personal, sanktioner...).Frågor rörande driftsbudget, personal, organisering samt sanktioner åligger normalt medlemsstaterna. Om dessa inte inför nödvändiga bestämmelser kommer gemenskapsstödet inte att leda till att målen uppnås. Nationella myndigheter med god materiell utrustning kommer inte heller i fortsättningen att vara tillräckligt effektiva.9.3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden- Effektivitetsmått* Outputindikatorer (mätning av insatsen)* Indikatorer för effekten i förhållande till de uppställda målenDen största svårigheten består i att de organ som deltar i kontrollen av fiskeverksamheten ofta har flera uppgifter. Därför måste kostnaderna fördelas. Interventioner till havs är det tydligaste exemplet på detta. Om kontrollen sker med flottans hjälp, kan den få andra effekter (sjöräddning, ökad marin närvaro), även om uppdraget avser fiskekontroll.Oavsett vilka svårigheter det handlar om, måste man vidta bokföringsåtgärder som gör det möjligt att beräkna storleken på de utgifter som krävs för effektiv kontroll.De första indikatorerna avser mätning av insatserna: kontrollfartygens dagar till havs, luftfarkosternas flygtimmar, antal inspektioner till havs eller i land. Dessa sifferuppgifter mäter insatser men inte effektivitet.Den andra analysnivån avser antalet konstaterade överträdelser, tillsammans med påföljderna i form av sanktioner. Dessa uppgifter är, tillsammans med insatsindikatorerna ovan, nödvändiga för att bedöma hur strikta kontrollerna och sanktionerna varit.När det gäller politiken för bevarande av resurserna, bör den gemensamma fiskeripolitikens faktiska effektivitet mätas tillsammans med två grundläggande faktorer, nämligen dels begränsningarna för fiskeresursernas utnyttjande, dels skyddet av unga exemplar av marina organismer. För varje bestånd bör man därför jämföra de faktiska fångsterna med de tillåtna fångsterna och kvantifiera fångsterna av fisk under minsta tillåtna storlek. Paradoxalt nog är denna uppgift tekniskt sett lättare än vad det är att med rättsligt giltiga bevis påvisa enskilda överträdelser. När det gäller kontrollen gör en kvantifiering av bedrägeriet det möjligt att man direkt kan använda allmänna effektivitetsmått och då också kan styra kontrollen mot de största problemen. Det blir på så sätt möjligt att rationalisera kontrollinsatsen, så att de preventiva och avskräckande medlen och insamlandet av underlag för sanktioner koncentreras på de allvarligaste problemen. Denna rationalisering gör det inte bara möjligt att direkt förbättra kontrollernas effektivitet utan kommer också att ha stor betydelse för branschfolkets tilltro till kontrollerna, eftersom dessa ofta är väl informerade om omfattande och återkommande bedrägerier.- Föreskrifter samt tidsplan för utvärderingenDet är nödvändigt att från de stödmottagande medlemsstaterna få ökade garantier för effektivitet och öppenhet. Därför föreslås följande:- Medlemsstaternas programförslag med alla utgifter för åren 2001, 2002 och 2003 skall lämnas in till kommissionen i stället för de årliga programmen.- Medlemsstaterna skall göra utvärderingar på förhand, under genomförandet och i efterhand av målen samt av deras utgifters effekter på kontrollprogrammen, med möjlighet till ekonomiskt stöd för införandet av ett utvärderingssystem.- Medlemsstaternas programgenomförande skall avse högst ett år, från och med det juridiska och ekonomiska utgiftsåtagandet, som avser högst ett år efter det att det årliga beslutet har offentliggjorts i EGT.- Kommissionen skall ha möjlighet at återkräva medel som medlemsstaterna använt på ett felaktigt sätt.10. ADMINISTRATIVA UTGIFTER (DEL A I AVSNITT III I ALLMÄNNA BUDGETEN)Mobiliseringen av nödvändiga administrativa resurser följer av kommissionens årliga beslut om resurstilldelningen, särskilt med hänsyn till ytterligare personal och belopp som beviljats av budgetmyndigheten.10.1 Effekter på antalet anställda>Plats för tabell>10.2 Sammanlagda personalkostnader(euro)>Plats för tabell>Beloppen motsvarar den totala personalkostnaden för hela den tid åtgärden pågår.10.3 Andra driftskostnader för åtgärden, särskilt kostnader för kommittémöten och expertgrupper(euro)>Plats för tabell>


text:
 27.3.2010
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 C 80/7
 Az Elsőfokú Bíróság T-225/07. és T-364/07. sz., Thomson Sales Europe kontra Bizottság egyesített ügyekben 2009. szeptember 29-én hozott ítélete ellen a Thomson Sales Europe által 2009. december 3-án benyújtott fellebbezés
 (C-498/09. P. sz. ügy)
 2010/C 80/13
 Az eljárás nyelve: francia
 Felek
 Fellebbező: Thomson Sales Europe (képviselők: F. Goguel és F. Foucault ügyvédek)
 A másik fél az eljárásban: az Európai Bizottság
 A fellebbező kérelmei
 —
 a Bíróság helyezze hatályon kívül az Elsőfokú Bíróság 2009. szeptember 29-i ítéletét;
 —
 a Bíróság semmisítse meg a 2007. május 7-i REM 03/05 európai bizottsági határozatot;
 —
 a Bizottságot kötelezze a költségek viselésére.
 Jogalapok és fontosabb érvek
 A felperes keresete alátámasztására lényegében három jogalapra hivatkozik.
 Első jogalapja keretében a felperes arra hivatkozik, hogy az Elsőfokú Bíróság megsértette az EK 225. cikkben foglalt hatásköri szabályokat azáltal, hogy a Thaiföldön gyártott színestelevízió- vevőkészülékek behozatalára kivetett behozatali vámok utólagos elengedését meg nem erősítő 2007. július 20-i bizottsági levél megsemmisítése iránti felperesi kérelem tárgyában érdemi határozatot hozott, noha korábban ő maga ítélte elfogadhatatlannak az említett kérelmet azzal az indokkal, hogy a kérdéses levél nem alkalmas joghatások kiváltására.
 A második jogalappal a felperes azt állítja, hogy az Elsőfokú Bíróság megsértette a védelemhez való jogát és nyilvánvaló hibát követett el a tények jogi minősítése során azáltal, hogy egyrészt elutasította a felperes azon kérelmét, hogy bocsássa a felek rendelkezésére a teljes bizonyításfelajánlást, és másrészt, hogy a Thomson részéről súlyos hanyagságot állapított meg, mivel annak tapasztalt gazdasági szereplőként pontos információkat kellett volna kérnie a Bizottságtól a tekintetben, hogy a Thaiföldön gyártott színestelevízió- vevőkészüléket továbbra is thaiföldi eredetűként kell-e bejelenteni azt követően, hogy koreai és malajziai eredetű csöveket kezdett beszerezni.
 Két részből álló harmadik jogalapjával a Thomson azt kifogásolja, hogy az Elsőfokú Bíróság megsértette a vámkódexnek (1) a már megfizetett behozatali és kiviteli vámok teljes vagy részleges visszafizetésének lehetőségére vagy a vámtartozás összegének csökkentésére vonatkozó 239. cikkét. A felperes egyrészt arra hivatkozik, hogy az Elsőfokú Bíróság jogi hibát vétett, amennyiben keresetét kizárólag a megtévesztés vagy hanyagság hiányára vonatkozó feltétel értékelése alapján utasította el, anélkül, hogy előzetesen megvizsgálta volna a különleges helyzet fennállására vonatkozó feltételt.
 Egyrészt, az Elsőfokú Bíróság hibát követett el a tények jogi minősítése során, következésképpen jogi hibát vétett, amikor azt állapította meg, hogy a visszafizetésnek a vámkódex 239. cikke szerinti feltételei nem teljesültek. A felperes álláspontja szerint ugyanis teljesítette e rendelkezés követelményeit, mivel a jelen ügy körülményei különleges helyzetet eredményeztek, tekintettel arra, hogy a Bizottság megváltoztatta a releváns rendelkezések értelmezésére vonatkozó gyakorlatát, anélkül, hogy erről az érdekelt gazdasági szereplőket megfelelően tájékoztatta volna.
 A Thomson továbbá azt állítja, hogy nem volt kétséges számára ügyleteinek szabályszerűsége, mivel meg volt győződve arról, hogy gyártási tevékenységének egészére egyetlen, gyakorlatilag a Bizottsággal közös megegyezéssel megállapított dömpingellenes vám volt alkalmazandó. Ezért nem tekinthető hanyagnak.
 (1) A Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (HL L 302., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 2. fejezet, 4. kötet, 307. o.).


text:
 23.10.2010
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 C 288/57
 Recurso interposto em 27 de Agosto de 2010 — Vtesse Networks/Comissão
 (Processo T-362/10)
 ()
 (2010/C 288/106)
 Língua do processo: inglês
 Partes
 Recorrente: Vtesse Networks Ltd (Hertford, Reino Unido) (representante: H. Mercer QC, Barrister)
 Recorrida: Comissão Europeia
 Pedidos da recorrente
 —
 Declarar o recurso admissível.
 —
 Anular o n.o 72 da Decisão C(2010) 3204 da Comissão, proferida no processo relativo a auxílios de Estado N 461/2009 (JO 2010 C 162, p. 1), e
 —
 Condenar a recorrida nas despesas.
 Fundamentos e principais argumentos
 Com o seu recurso, a recorrente pretende obter, nos termos do artigo 263.o TFUE, a anulação da Decisão C (2010) 3204 da Comissão no processo relativo a auxílios de Estado N 461/2009 (JO 2010 C 162, p.1), que declarou compatível com o artigo 107.o, n.o 3, alínea c), TFUE a medida de auxílio «Cornwall & Isles of Scilly Next Generation Broadband» através da qual o Fundo Europeu de Desenvolvimento Regional concede ajuda para apoiar a disponibilização da próxima geração de redes de banda larga na região de Cornwall & Isles of Scilly.
 A recorrente invoca os seguintes fundamentos de recurso:
 Em primeiro lugar, a recorrente alega que a Comissão cometeu erros manifestos de apreciação dos factos, em especial ao concluir que:
 a)
 Houve um processo de concurso aberto, não discriminatório e concorrencial, quando devia ter concluído que não existiu concorrência no concurso.
 b)
 A infra-estrutura existente estava à disposição de todos os concorrentes que a solicitaram, quando o operador estabelecido reconheceu abertamente não ter utilizado a infra-estrutura que estava agrupada em produtos e à disposição de todos os concorrentes que a solicitassem.
 c)
 O efeito geral na concorrência foi positivo, quando as acções do operador estabelecido eliminaram a concorrência.
 Além disso, a recorrente alega que a Comissão não aplica e/ou viola o artigo 102.o TFUE, pelo que a apreciação do impacto da medida na concorrência levada a cabo na Decisão C (2010) 3204 da Comissão é inválida e, consequentemente, a referida decisão é ilegal e não está abrangida pelo âmbito de aplicação do artigo 107.o, n.o 3, alínea c), TFUE, sendo as violações relevantes do artigo 102.o TFUE as seguintes:
 a)
 Junção ilegal da infra-estrutura existente de fibra escura com elementos electrónicos activos.
 b)
 Recusa de acesso dos concorrentes à fibra e/ou condutas.
 c)
 Compressão das margens mediante a junção da fibra com elementos electrónicos activos para fabricar produtos que não permitem à recorrente ou a outros concorrentes competirem.
 Por último, a recorrente alega que a Comissão viola os seus direitos de defesa, incluindo, em particular, o facto de não iniciar uma investigação completa nos termos do procedimento previsto no artigo 108.o, n.o 2, TFUE, pelos seguintes fundamentos:
 a)
 À luz do primeiro e do segundo fundamentos, era ilegal terminar a investigação nos termos do artigo 108.o, n.o 3 TFUE e/ou não iniciar uma investigação completa ao abrigo do artigo 108.o, n.o 2, TFUE.
 b)
 A conclusão da investigação antes de uma investigação formal priva a recorrente dos seus direitos processuais.
 c)
 Violação dos direitos de defesa por não dar à recorrente a oportunidade de rebater as alegações e/ou as provas apresentadas pelas autoridades do Reino Unido.


type: contracts

text:
 Dôležité právne oznámenie
 |
 22000D0210(11)
 Úradný vestník L 035 , 10/02/2000 S. 0042 - 0042
 Rozhodnutie Spoločného výboru EHPč. 11/1999z 29. januára 1999,ktorým sa mení a dopĺňa príloha XIII (Doprava) k Dohode o EHPSPOLOČNÝ VÝBOR EHP,so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, upravenú Protokolom upravujúcim Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, ďalej len "dohoda" a najmä na jej článok 98,keďže príloha XIII k dohode bola zmenená a doplnená rozhodnutím Spoločného výboru č. 121/98 z 18. decembra 1998 [1];keďže sa do dohody má zahrnúť ôsma smernica 97/44/ES Európskeho parlamentu a Rady z 22. júla 1997 o úpravách letného času [2];keďže vzhľadom na jeho geografickú polohu Island uplatňuje Greenwichský čas (GMT) počas celého roka,ROZHODOL TAKTO:Článok 1"397 L 0044: ôsma smernica 97/44/ES Európskeho parlamentu a Rady z 22. júla 1997 o úpravách letného času (Ú. v. ES L 206, 1.8.1997, s. 62).Ustanovenia smernice, na účely tejto dohody, znejú s nasledujúcou úpravou:Táto smernica sa neuplatňuje na Islande."Článok 2Texty ôsmej smernice 97/44/ES v islandskom a nórskom jazyku, ktoré sú pripojené k príslušným jazykovým verziám tohto rozhodnutia, sú autentické.Článok 3Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 30. januára 1999, ak budú dovtedy predložené Spoločnému výboru EHP všetky notifikácie podľa článku 103 ods. 1.Článok 4Toto rozhodnutie bude uverejnené v oddiele EHP a v doplnku EHP Úradného vestníka Európskych spoločenstiev.V Bruseli 29. januára 1999Za Spoločný výbor EHPpredsedaF. Barbaso[1] Ú. v. ES L 297, 18.11.1999, s. 50.[2] Ú. v. ES L 206, 1.8.1997, s. 62.--------------------------------------------------


text:
 7.11.2009
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 C 267/60
 Ordonanța Tribunalului de Primă Instanță din 16 septembrie 2009 — Offshore Legends/OAPI — Acteon (OFFSHORE LEGENDS în negru și alb și OFFSHORE LEGENDS în albastru, negru și verde)
 (Cauzele conexate T-305/07 și T-306/07) (1)
 („Marcă comunitară - Procedură de opoziție - Cerere de înregistrare a două mărci comunitare figurative OFFSHORE LEGENDS, una în negru și alb și cealaltă în albastru, negru și verde - Marcă națională figurativă anterioară OFFSHORE 1 - Motive relative de refuz - Risc de confuzie - Similitudine a produselor și a semnelor - Lipsa solicitării de a face dovada utilizării serioase a mărcii anterioare - Articolul 8 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 40/94 [devenit articolul 8 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 207/2009] - Articolul 43 alineatele (2) și (3) din Regulamentul nr. 40/94, în coroborare cu articolul 15 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul nr. 40/94 [devenite articolul 42 alineatele (2) și (3) și articolul 15 alineatul (1) al doilea paragraf litera (a) din Regulamentul nr. 207/2009]”)
 2009/C 267/104
 Limba de procedură: franceza
 Părțile
 Reclamantă: Offshore Legends (Nevele, Belgia) (reprezentanți: P. Maeyaert și N. Clarembeaux, avocați)
 Pârât: Oficiul pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (mărci, desene și modele industriale) (reprezentant: A. Folliard-Monguiral, agent)
 Cealaltă parte în procedura care s-a aflat pe rolul camerei de recurs a OAPI, intervenientă în fața Tribunalului: Acteon (Saint-Tropez, Franța) (reprezentant: M. Milon, avocat)
 Obiectul
 Două acțiuni formulate împotriva a două decizii ale Camerei a doua de recurs a OAPI din 29 mai 2007 (cauzele R 1031/2006-2 și R 1038/2006-2) privind proceduri de opoziție între Acteon și Offshore Legends.
 Dispozitivul
 1.
 Respinge acțiunile.
 2.
 Obligă Offshore Legends la plata cheltuielilor de judecată.
 (1) JO C 269, 10.11.2007.


text:
 26.5.2014
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 159/24
 Vispārējās tiesas 2014. gada 21. marta rīkojums – Frucona Košice/Komisija
 (Lieta T-11/07 RENV) (1)
 (Valsts atbalsts - Alkohols un spirtoti dzērieni - Nodokļa parāda atcelšana kolektīvā maksātnespējas procesā - Lēmums, ar ko atbalsts ir atzīts par nesaderīgu ar iekšējo tirgu un ir uzlikts pienākums to atgūt - Intereses celt prasību zudums - Lēmums, ar ko atceļ un aizstāj apstrīdēto lēmumu - Tiesvedības izbeigšana pirms sprieduma taisīšanas)
 2014/C 159/32
 Tiesvedības valoda – angļu
 Lietas dalībnieki
 Prasītāja:
 Frucona Košice a.s. (Košice, Slovākija) (pārstāvji – K. Lasok, QC, J. Holmes, B. Hartnett, barristers, un O. Geiss, advokāts)
 Atbildētāja: Eiropas Komisija (pārstāvji – L. Armati un K. Walkerová)
 Persona, kas iestājusies lietā atbildētājas prasījumu atbalstam:
 St. Nicolaus – trade a.s. (Bratislava, Slovākija) (pārstāvis – N. Smaho, advokāts)
 Priekšmets
 Prasība atcelt Komisijas 2006. gada 7. jūnija Lēmumu 2007/254/EK par valsts atbalstu C 25/05 (ex NN 21/05), ko īstenojusi Slovākijas Republika attiecībā uz Frucona Košice a.s. (OV L 112, 14. lpp.)
 Rezolutīvā daļa:
 1)
 izbeigt tiesvedību lietā par šo prasību;
 2)
 piespriest Eiropas Komisijai segt savus, kā arī atlīdzināt Frucona Košice a.s. tiesāšanās izdevumus;
 3)
 St. Nicolaus – trade a.s. sedz savus tiesāšanās izdevumus.
 (1) OV C 56, 10.3.2007.