text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 11.1.2018
 COM(2018) 7 final
 2018/0002(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve smíšeném výboru zřízeném na základě Dohody mezi Evropskou unií a Ázerbájdžánskou republikou o usnadnění udělování víz k přijetí společných pokynů pro prováděnídohody
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU
 •Odůvodnění a cíle návrhu
 Dohoda mezi Evropskou unií a Ázerbájdžánskou republikou o usnadnění udělování víz
 1
 vstoupila v platnost dne 1. ledna 2014. Dohoda na základě reciprocity stanovila právně závazná práva a povinnosti pro účely zjednodušení postupů při udělování víz občanům Evropské unie a Ázerbájdžánské republiky. Článkem 12 uvedené dohody byl zřízen smíšený výbor, jehož úkolem je mimo jiné sledovat provádění dohody. Smíšený výbor konstatoval, že jsou zapotřebí společné pokyny, aby se zajistilo, že konzuláty Ázerbájdžánu a členských států, které jsou stranami Úmluvy k provedení Schengenské dohody, uplatňují ustanovení uvedené dohody plně jednotným způsobem a aby se vyjasnil vztah mezi dohodou a jinými právními předpisy smluvních stran, jež se nadále použijí na vízové záležitosti, které dohoda neupravuje.
 Tyto pokyny nejsou součástí dohody a nejsou právně závazné. Velmi se však doporučuje, aby se jimi pracovníci diplomatických misí a konzulárních úřadů důsledně řídili.
 •Soulad s platnými předpisy v dané oblasti politiky
 Dohoda má přednost před nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 ze dne 13. července 2009 o kodexu Společenství o vízech (vízový kodex)
 2
 v záležitostech, jež upravují oba tyto akty.
 Na všechny záležitosti, které dohoda neupravuje, například určení, který z členských států, jež jsou stranami Úmluvy k provedení Schengenské dohody, je příslušný pro vyřízení žádosti o vízum, důvody pro zamítnutí udělení víza, právo odvolat se proti zamítavému rozhodnutí nebo obecná pravidla pro osobní pohovor se žadatelem, se použije vízový kodex.
 Na záležitosti, které dohoda neupravuje, například uznávání cestovních dokladů, prokazování dostatečných prostředků k živobytí, zamítnutí vstupu na území členských států a opatření týkající se vyhoštění, se také nadále použijí schengenská pravidla
 3
 a případně vnitrostátní právní předpisy.
 Podle čl. 2 odst. 1 dohody se usnadnění udělování víz podle dohody vztahuje na občany Ázerbájdžánu pouze tehdy, pokud nejsou osvobozeni od vízové povinnosti na základě nařízení č. 539/2001
 4
 . Pokud by Ázerbájdžánská republika měla být převedena do přílohy II nařízení č. 539/2001 obsahující seznam zemí, jejichž státní příslušníci jsou osvobozeni od vízové povinnosti, dohoda by pozbyla platnosti. Jelikož by však tato výjimka byla udělena pouze držitelům biometrických pasů (osvobození, které má být specifikováno v poznámce pod čarou v příloze II), dohoda by se nadále vztahovala na občany Ázerbájdžánské republiky, kteří jsou držiteli nebiometrických pasů.
 2.PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
 Pokyny, které mají být přijaty smíšeným výborem po přijetí postoje Evropské unie na základě tohoto návrhu, mají podrobně vysvětlit ustanovení dohody za účelem jejího řádného a důsledného provádění.
 Pokyny zohledňují vízový kodex a další legislativní akty v oblasti vízové politiky EU a Ázerbájdžánu. Cílem těchto pokynů je zajistit, aby zaměstnanci konzulátů členských států při provádění dohody jednali v souladu s acquis EU v oblasti vízové politiky. Pokyny jsou rovněž určeny k tomu, aby je používaly konzuláty Ázerbájdžánské republiky za účelem zajištění řádného provádění dohody.
 3.VÝSLEDKY KONZULTACÍ A POSOUZENÍ DOPADŮ
 Komise projednala tento návrh pokynů s příslušnými orgány Ázerbájdžánské republiky na zasedáních smíšeného výboru ve dnech 27. května 2015 a 3. května 2016 a rovněž prostřednictvím výměny e-mailů mezi smluvními stranami.
 Návrh pokynů připojený k tomuto návrhu rozhodnutí Rady byl konzultován s členskými státy v rámci místní schengenské spolupráce v Baku a pracovní skupiny pro víza (poslední konzultace skončila dne 16. června 2017). Smíšený výbor schválil konečné znění těchto pokynů prostřednictvím výměny e-mailů dne 5. června 2017.
 4.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Tento návrh nemá žádný dopad na rozpočet EU.
 2018/0002 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve smíšeném výboru zřízeném na základě Dohody mezi Evropskou unií a Ázerbájdžánskou republikou o usnadnění udělování víz
 k přijetí společných pokynů pro provádění
 dohody
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 77 odst. 2 písm. a) ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
 s ohledem na rozhodnutí Rady 2014/242/EU ze dne 14. dubna 2014 o uzavření Dohody mezi Evropskou unií a Ázerbájdžánskou republikou o usnadnění udělování víz
 5
 ,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Článkem 12 Dohody mezi Evropskou unií a Ázerbájdžánskou republikou o usnadnění udělování víz
 6
 (dále jen „dohoda“) se zřizuje smíšený výbor. Uvedený článek stanoví zejména, že smíšený výbor má sledovat provádění dohody.
 (2)Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009
 7
 stanovilo postupy a podmínky udělování víz pro průjezd přes území členských států nebo předpokládané pobyty na tomto území nepřesahující 90 dnů během jakéhokoli období 180 dnů.
 (3)Společné pokyny jsou nezbytné, aby se zajistilo naprosto důsledné provádění dohody konzuláty členských států a aby se vyjasnil vztah mezi dohodou a předpisy smluvních stran, která se nadále použijí na vízové záležitosti, jež dohoda neupravuje.
 (4)Je vhodné stanovit postoj, který má být zaujat jménem Evropské unie ve smíšeném výboru k přijetí společných pokynů pro provádění dohody.
 (5) Toto rozhodnutí rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Spojené království v souladu s rozhodnutím Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis
 8
 . Spojené království se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné.
 (6)Toto rozhodnutí rozvíjí ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis
 9
 . Irsko se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné.
 (7)V souladu s články 1 a 2 Protokolu č. 22 o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto rozhodnutí a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Postoj, který má být jménem Evropské unie zaujat ve smíšeném výboru zřízeném článkem 12 Dohody mezi Evropskou unií a Ázerbájdžánskou republikou o usnadnění udělování víz k přijetí společných pokynů pro provádění dohody, vychází z návrhu rozhodnutí smíšeného výboru připojeného k tomuto rozhodnutí.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 (1)
 Úř. věst. L 128, 30.4.2014, s. 49.
 (2)
 Úř. věst. L 243, 15.9.2009, s. 1.
 (3)
 Zejména nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/399 ze dne 9. března 2016, kterým se stanoví kodex Unie o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex), Úř. věst. L 77, 23.3.2016, s. 1.
 (4)
 Nařízení Rady (ES) č. 539/2001 ze dne 15. března 2001, kterým se stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum, jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeni, Úř. věst. L 81, 21.3.2001, s. 1.
 (5)
 Úř. věst. L 128, 30.4.2014, s. 47.
 (6)
 Úř. věst. L 128, 30.4.2014, s. 49.
 (7)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 ze dne 13. července 2009 o kodexu Společenství o vízech (vízový kodex) (Úř. věst. L 243, 15.9.2009, s. 1.).
 (8)
 Rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis, Úř. věst. L 131, 1.6.2000, s. 43.
 (9)
 Rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis, Úř. věst. L 64, 7.3.2002, s. 20.
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 11.1.2018
 COM(2018) 7 final
 PŘÍLOHA
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být zaujat jménem Evropské unie ve smíšeném výboru zřízeném na základě Dohody mezi Evropskou unií a Ázerbájdžánskou republikou o usnadnění udělování víz k přijetí společných pokynů pro provádění dohody
 NÁVRH
 ROZHODNUTÍ č. ../201.. SMÍŠENÉHO VÝBORU
 ZŘÍZENÉHO DOHODOU
 MEZI EVROPSKOU UNIÍ A ÁZERBÁJDŽÁNSKOU REPUBLIKOU
 O USNADNĚNÍ UDĚLOVÁNÍ VÍZ
 ze dne .......
 o přijetí společných pokynů pro provádění dohody
 VÝBOR,
 s ohledem na Dohodu mezi Evropskou unií a Ázerbájdžánskou republikou o usnadnění udělování víz(
 1
 ) (dále jen „dohoda“), a zejména na článek 12 uvedené dohody,
 vzhledem k tomu, že dohoda vstoupila v platnost dne 1. září 2014,
 ROZHODL TAKTO:
 Článek 1
 Společné pokyny pro provádění Dohody mezi Evropskou unií a Ázerbájdžánskou republikou o usnadnění udělování víz jsou uvedeny v příloze tohoto rozhodnutí.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem přijetí.
 V ... dne ...
 Za Evropskou unii
 Za Ázerbájdžánskou republiku
 NÁVRH
 POKYNY
 PRO PROVÁDĚNÍ
 DOHODY MEZI EVROPSKOU UNIÍ A ÁZERBÁJDŽÁNSKOU REPUBLIKOU
 O USNADNĚNÍ UDĚLOVÁNÍ VÍZ
 Účelem dohody mezi Evropskou unií a Ázerbájdžánskou republikou o usnadnění udělování víz, která vstoupila v platnost dne 1. září 2014 (dále jen „dohoda“), je na základě reciprocity usnadnit postupy pro udělování víz občanům Unie a Ázerbájdžánské republiky pro zamýšlený pobyt, jehož délka v období 180 dnů nepřekračuje 90 dnů.
 Dohoda stanoví právně závazná práva a povinnosti pro účely zjednodušení postupů při udělování víz občanům Ázerbájdžánu a EU.
 Cílem těchto pokynů přijatých smíšeným výborem zřízeným článkem 12 dohody (dále jen „smíšený výbor“) je zajistit harmonizované provádění ustanovení dohody ze strany diplomatických misí a konzulárních úřadů členských států schengenského prostoru a Ázerbájdžánské republiky. Tyto pokyny nejsou součástí dohody, a nejsou tedy právně závazné. Velmi se však doporučuje, aby se jimi pracovníci diplomatických misí a konzulárních úřadů při provádění ustanovení dohody důsledně řídili.
 Pokyny by měly být pod vedením smíšeného výboru aktualizovány na základě zkušeností s prováděním dohody.
 S cílem zajistit nepřetržité a harmonizované provádění dohody a v souladu s jednacím řádem smíšeného výboru pro usnadnění udělování víz se strany dohodly, že mezi formálními zasedáními smíšeného výboru budou udržovat neformální kontakty pro řešení naléhavých otázek. Podrobné zprávy o těchto otázkách a neformálních kontaktech budou předloženy na příštím zasedání smíšeného výboru pro usnadnění udělování víz.
 I.
 OBECNÉ OTÁZKY
 1.1
 Účel a oblast působnosti
 V článku 1 dohody se stanoví: „Účelem této dohody je na základě reciprocity usnadnit udělování víz občanům Unie a Ázerbájdžánské republiky pro zamýšlený pobyt, jehož délka v období 180 dnů nepřekračuje 90 dnů.“
 Dohoda se vztahuje na všechny občany Unie a Ázerbájdžánské republiky, kteří žádají o víza pro krátkodobý pobyt, bez ohledu na zemi, v níž mají bydliště.
 Dohoda se nevztahuje na osoby bez státní příslušnosti, které jsou držiteli povolení k pobytu vydaného kterýmkoli členským státem nebo Ázerbájdžánskou republikou. Na tuto kategorii osob se vztahují běžná pravidla acquis EU v oblasti vízové politiky a vnitrostátní právní předpisy Ázerbájdžánské republiky.
 1.2
 Oblast působnosti dohody
 V článku 2 dohody se stanoví:
 „1.
 Usnadnění udělování víz podle této dohody se vztahuje na občany Unie a Ázerbájdžánské republiky pouze tehdy, pokud nejsou osvobozeni od vízové povinnosti na základě právních a správních předpisů Ázerbájdžánské republiky, Unie nebo členských států, nebo na základě této dohody či jiných mezinárodních dohod.
 2.
 Na záležitosti, které tato dohoda neupravuje, jako je zamítnutí udělení víz, uznávání cestovních dokladů, prokazování dostatečných prostředků k živobytí, zamítnutí vstupu a opatření týkající se vyhoštění, se vztahují vnitrostátní právní předpisy Ázerbájdžánské republiky nebo členských států nebo právní předpisy Unie.“
 Aniž je dotčen článek 10 dohody (který stanoví osvobození od vízové povinnosti pro občany Evropské unie a Ázerbájdžánské republiky, kteří jsou držiteli platných diplomatických pasů), dohoda neovlivňuje stávající pravidla týkající se vízové povinnosti či osvobození od vízové povinnosti. Například článek 4 nařízení Rady č. 539/2001
 2
 umožňuje členským státům osvobodit od vízové povinnosti civilní letecké a námořní posádky a další kategorie osob.
 V této souvislosti je třeba doplnit, že v souladu s článkem 21 Úmluvy k provedení Schengenské dohody
 3
 musí všechny státy schengenského prostoru uznávat dlouhodobá víza a povolení k pobytu vydaná navzájem jako platná pro krátkodobé pobyty na jejich území. Všechny strany úmluvy uznávají povolení k pobytu, víza typu D a krátkodobá víza přidružených zemí pro vstup a krátkodobý pobyt a naopak.
 Na všechny záležitosti, které dohoda neupravuje, například určení strany Úmluvy k provedení Schengenské dohody příslušné pro vyřízení žádosti o víza, odůvodnění zamítnutí víza, právo na odvolání proti zamítavému rozhodnutí nebo obecné pravidlo osobního pohovoru se žadatelem a poskytnutí informací v souvislosti s žádostí o vízum, se použije nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 (vízový kodex)
 4
 . Kromě toho se na záležitosti, které dohoda neupravuje, jako je uznávání cestovních dokladů, prokazování dostatečných prostředků k živobytí, zamítnutí vstupu na území členských států či opatření týkající se vyhoštění, rovněž nadále použijí schengenská pravidla
 5
 (např. pokud jde o zamítnutí vstupu na území členských států či prokazování dostatečných prostředků k živobytí atd.) a případně vnitrostátní právní předpisy.
 Dokonce i v případě, že jsou splněny podmínky stanovené v dohodě, například pokud žadatel o vízum předložil doklad potvrzující účel cesty pro kategorie osob uvedené v článku 4, může mu být udělení víza přesto odmítnuto, pokud nejsou splněny podmínky stanovené v článku 6 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 (Schengenský hraniční kodex
 6
 ), tj. pokud dotyčná osoba není držitelem platného cestovního dokladu, má záznam v SIS nebo pokud je daná osoba považována za hrozbu pro veřejný pořádek, vnitřní bezpečnost atd.
 Nadále se použijí další možnosti pružného postupu při udělování víz, které umožňuje vízový kodex. Například vízum pro více vstupů s dlouhou dobou platnosti – až do pěti let – lze udělit kategoriím osob, které nejsou uvedeny v článku 5 dohody, pokud jsou splněny podmínky stanovené ve vízovém kodexu (článek 24). Stejně tak se nadále použijí ustanovení obsažená ve vízovém kodexu umožňující upustit od vízového poplatku nebo jej snížit (čl. 16 odst. 5 a 6 vízového kodexu).
 Pokud jde o Ázerbájdžánskou republiku, na všechny záležitosti, které dohoda neupravuje, jako je odůvodnění zamítnutí víza, právo na odvolání proti zamítavému rozhodnutí nebo obecné pravidlo osobního pohovoru se žadatelem a poskytnutí informací v souvislosti s žádostí o vízum, uznávání cestovních dokladů, prokazování dostatečných prostředků k živobytí, zamítnutí vstupu na území Ázerbájdžánské republiky či opatření týkající se vyhoštění, se použije migrační kodex
 7
 a další odpovídající právní předpisy Ázerbájdžánské republiky.
 Nadále se použijí další možnosti pružného postupu při udělování víz, které umožňují vnitrostátní právní předpisy Ázerbájdžánské republiky, pokud stanoví pro žadatele příznivější režim. Například se budou nadále používat ustanovení zákona Ázerbájdžánské republiky o sazebníku státních poplatků (čl. 17 odst. 2), který umožňuje upustit od vízového poplatku, a ustanovení migračního kodexu Ázerbájdžánské republiky (článek 38), který umožňuje udělit elektronická víza.
 Dokonce i v případě, že jsou splněny podmínky stanovené v dohodě, například pokud žadatel o vízum předložil doklad potvrzující účel cesty pro kategorie osob uvedené v článku 4, může mu být udělení víza přesto odmítnuto, pokud nejsou splněny podmínky stanovené v článku 36 migračního kodexu Ázerbájdžánské republiky (kromě čl. 36 odst. 1 sedmého pododstavce) nebo pokud nastanou okolnosti uvedené v článku 16 migračního kodexu Ázerbájdžánské republiky.
 1.3
 Druhy víz, které spadají do oblasti působnosti dohody
 V čl. 3 písm. d) dohody se stanoví, že „vízem“ se rozumí „povolení vydané členským státem nebo Ázerbájdžánskou republikou za účelem průjezdu přes území členských států nebo Ázerbájdžánské republiky nebo zamýšleného pobytu na tomto území, jehož délka nepřesáhne 90 dnů v období 180 dnů“.
 Usnadnění podle dohody platí jak pro jednotná víza platná pro celé území členských států, tak pro víza s omezenou územní platností
 8
 .
 Usnadnění podle dohody platí pro všechna víza uvedená v kapitole 5 migračního kodexu Ázerbájdžánské republiky.
 1.4
 Výpočet délky pobytu stanovené ve vízu
 Schengenský hraniční kodex
 9
 definuje krátkodobý pobyt takto: „90 dní během jakéhokoli období 180 dnů, kterým se rozumí období 180 dnů bezprostředně předcházející každému dni pobytu“.
 Tato definice se použije rovněž pro krátkodobá víza udělovaná Ázerbájdžánskou republikou v souladu s dohodou.
 Jako den vstupu se započítává první den pobytu na území členských států a jako den výstupu poslední den pobytu na území členských států. Slovo „jakýkoli“ znamená, že se uplatní „pohyblivé“ referenční období 180 dnů a počítá se zpětně každý den pobytu v období posledních 180 dnů, aby se ověřilo, že je i nadále splňován požadavek 90 dnů v období 180 dnů. To znamená, že nepřítomnost na území členského státu po dobu 90 po sobě jdoucích dnů opravňuje k novému pobytu v délce až 90 dnů.
 Tato definice vstoupila v platnost dne 18. října 2013. Pro výpočet doby povoleného pobytu podle nových pravidel lze použít „kalkulačku krátkodobých pobytů“ na těchto internetových stránkách:
 http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/borders-and-visas/border-crossing/index_en.htm
 .
 Příklad výpočtu délky pobytu na základě nové definice:
 Osoba, která je držitelem víza pro více vstupů s dobou platnosti 1 rok (18. 4. 2014 – 18. 4. 2015) uskuteční první vstup dne 19. 4. 2014 s délkou pobytu 3 dny. Následně tato osoba uskuteční další vstup dne 18. 6. 2014 s délkou pobytu 86 dnů. Jaká je situace k příslušným datům? Kdy bude moci tato osoba uskutečnit další vstup?
 Ke dni 11. 9. 2014: během posledních 180 dnů (16. 3. 2014 – 11. 9. 2014) osoba pobývala 3 dny (19. – 21. 4 2014) plus 86 dnů (18. 6. 2014 – 11. 9. 2014) = 89 dnů = povolená délka pobytu nebyla překročena. Osoba může ještě uskutečnit pobyt v délce 1 dne.
 Ke dni 16. 10. 2014: osoba může vstoupit k pobytu na 3 další dny (dne 16. 10. 2014 se nepočítá pobyt ze dne 19. 4. 2014, je už mimo období 180 dnů); dne 17. 10. 2014 se nepočítá pobyt ze dne 20. 4. 2014 (je už mimo období 180 dnů) atd.
 Ke dni 15. 12. 2014: osoba může vstoupit k pobytu na dalších 86 dnů (dne 15. 12. 2014 se nepočítá pobyt ze dne 18. 6. 2014, je už mimo období 180 dnů); dne 16. 12. 2014 se nepočítá pobyt ze dne 19. 6. 2014 atd.).
 1.5
 Situace týkající se členských států, které ještě plně neuplatňují schengenské acquis, členských států, které se neúčastní společné vízové politiky EU, a přidružených zemí
 Členské státy, které k EU přistoupily v roce 2004 (Česká republika, Estonsko, Kypr, Maďarsko, Lotyšsko, Litva, Malta, Polsko, Slovensko a Slovinsko), 2007 (Bulharsko a Rumunsko) a 2013 (Chorvatsko) jsou vázány dohodou od jejího vstupu v platnost.
 Bulharsko, Chorvatsko, Kypr a Rumunsko dosud schengenské acquis plně neprovádějí. Tyto státy budou nadále udělovat vnitrostátní víza s platností omezenou na jejich vlastní území. Jakmile tyto členské státy plně provedou schengenské acquis, budou uplatňovat tuto dohodu.
 Až do dne úplného provedení schengenského acquis těmito členskými státy se na všechny záležitosti, které tato dohoda neupravuje, použijí jejich vnitrostátní právní předpisy. Od uvedeného data se na záležitosti, které tato dohoda neupravuje, použijí schengenská pravidla nebo vnitrostátní právní předpisy.
 Bulharsko, Chorvatsko, Kypr a Rumunsko mohou uznávat povolení k pobytu, víza typu D a krátkodobá víza vydaná všemi stranami Úmluvy k provedení Schengenské dohody a přidruženými zeměmi pro krátkodobé pobyty na jejich území
 10
 .
 Podle článku 21 Úmluvy k provedení Schengenské dohody ze dne 14. června 1985 o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích musí všechny strany uvedené úmluvy uznávat dlouhodobá víza a povolení k pobytu vydaná navzájem jako platná pro krátkodobé pobyty na jejich území. Uznávají povolení k pobytu, víza typu D a krátkodobá víza přidružených zemí pro vstup a krátkodobý pobyt a naopak.
 Dohoda se nevztahuje na Dánsko, Irsko a Spojené království, ale zahrnuje společná prohlášení, že je žádoucí, aby tyto členské státy uzavřely s Ázerbájdžánskou republikou dvoustranné dohody o zjednodušení udělování víz.
 Přestože jsou Island, Lichtenštejnsko, Norsko a Švýcarsko zeměmi přidruženými k Schengenu, nejsou dohodou vázány. Dohoda nicméně obsahuje společné prohlášení, že je žádoucí, aby tyto země přidružené k Schengenu s Ázerbájdžánskou republikou bezodkladně uzavřely dvoustranné dohody o zjednodušení udělování víz
 Dohoda mezi vládou Ázerbájdžánské republiky a vládou Norského království o usnadnění udělování víz byla podepsána dne 3. prosince 2013 a vstoupila v platnost dne 1. června 2015. Dohoda mezi vládou Ázerbájdžánské republiky a Švýcarskou federální radou o usnadnění udělování víz byla podepsána dne 10. října 2016 a vstoupila v platnost dne 1. dubna 2017. Kromě toho dne 15. února 2017 vstoupila v platnost dohoda mezi vládou Ázerbájdžánské republiky a vládou Lichtenštejnského knížectví o vzájemném uplatňování pravidel, která je zmíněna v Dohodě mezi Evropskou unií a Ázerbájdžánskou republikou o usnadnění udělování víz.
 1.6
 Dohoda / dvoustranné dohody
 V článku 13 dohody se stanoví:
 „Tato dohoda má od svého vstupu v platnost přednost před ustanoveními jakékoli dvoustranné nebo mnohostranné dohody či ujednání mezi jednotlivými členskými státy a Ázerbájdžánskou republikou, pokud ustanovení těchto dohod či ujednání upravují záležitosti, na které se vztahuje tato dohoda.“
 Ke dni vstupu dohody v platnost skončila použitelnost ustanovení platných dvoustranných dohod mezi členskými státy a Ázerbájdžánskou republikou týkajících se záležitostí, které jsou upraveny dohodou. V souladu s právem Unie musí členské státy přijmout nezbytná opatření k odstranění nesrovnalostí mezi svými dvoustrannými dohodami a dohodou.
 Pokud členský stát uzavřel dvoustrannou dohodu nebo ujednání s Ázerbájdžánskou republikou ohledně záležitostí, které dohoda neupravuje, například osvobození od vízové povinnosti pro držitele služebních pasů, bude toto osvobození platit i poté, co vstoupí v platnost dohoda Evropské unie o usnadnění udělování víz.
 Dvoustrannou dohodu s Ázerbájdžánskou republikou, která počítá s osvobozením od vízové povinnosti pro držitele služebních pasů, uzavřely tyto členské státy: Bulharsko, Chorvatsko, Itálie, Lotyšsko, Maďarsko, Portugalsko, Rakousko, Rumunsko, Slovensko a Slovinsko
 11
 .
 Osvobození držitelů služebních pasů od vízové povinnosti přiznané členským státem platí pouze pro cestu na území tohoto členského státu, nikoli pro cestu do jiných členských států schengenského prostoru.
 II.
 POKYNY TÝKAJÍCÍ SE SPECIFICKÝCH USTANOVENÍ
 2.1
 Nová pravidla platná pro všechny žadatele o víza
 Důležité: Upozorňujeme, že níže uvedená zjednodušení týkající se vízového poplatku, lhůty pro vyřízení žádostí o vízum, odjezdu v případě ztracených či odcizených dokladů a prodloužení víz za mimořádných okolností platí pro všechny žadatele o víza a držitele víz, kteří jsou občany Ázerbájdžánské republiky nebo členských států EU vázaných dohodou, včetně např. turistů.
 2.1.1
 Poplatky za vyřízení žádosti o vízum
 V čl. 6 odst. 1 dohody se stanoví:
 „1.Poplatek za vyřízení žádosti o vízum činí 35 EUR.“
 V souladu s čl. 6 odst. 1 činí poplatek za vyřízení žádosti o vízum 35 EUR. Tento poplatek se vztahuje na všechny žadatele o víza z EU a Ázerbájdžánské republiky (včetně turistů) a týká se krátkodobých víz, bez ohledu na počet vstupů.
 V čl. 6 odst. 2 dohody se stanoví:
 „2.
 Aniž je dotčen odstavec 3, jsou od poplatků za vyřízení žádosti o vízum osvobozeny tyto kategorie osob:
 a)
 blízcí příbuzní – manžel/manželka, děti (včetně adoptovaných), rodiče (včetně opatrovníků), prarodiče a vnuci/vnučky – občanů Evropské unie, oprávněně pobývajících na území Ázerbájdžánské republiky, občanů Ázerbájdžánské republiky oprávněně pobývajících na území členských států, občanů Evropské unie pobývajících na území členského státu, jehož jsou státními příslušníky, a občanů Ázerbájdžánské republiky pobývajících na území Ázerbájdžánské republiky;
 b)
 členové oficiálních delegací, včetně stálých členů oficiálních delegací, kteří se na oficiální pozvání adresované členským státům, Evropské unii nebo Ázerbájdžánské republice účastní oficiálních setkání, konzultací, jednání či výměnných programů, jakož i akcí pořádaných mezivládními organizacemi na území Ázerbájdžánské republiky nebo některého členského státu;
 c)
 žáci, studenti, postgraduální studenti a doprovázející učitelé, kteří cestují za účelem studia nebo odborného vzdělávání, včetně výměnných programů a jiných školských činností;
 d)
 osoby se zdravotním postižením a osoby, jež jim poskytují nezbytný doprovod;“ (Pozn.: Aby mohli být osvobozeni od poplatku, musí oba žadatelé o vízum prokázat, že spadají do této kategorie. Pokud je zdravotní postižení žadatele zřejmé (slepci, osoby bez jedné nohy), je přijatelné vizuální uznání na konzulárním úřadě.
 V odůvodněných případech může žádost podat zástupce nebo opatrovník zdravotně postižené osoby.)
 „e)
 účastníci mezinárodních sportovních akcí a jejich odborný doprovod;“ (Pozn.: Fanoušci se nepovažují za doprovod.)
 „f)
 účastníci vědeckých, akademických, kulturních a uměleckých akcí, včetně univerzitních a jiných výměnných programů;
 g)
 osoby, které předložily doklady dosvědčující, že jejich cesta je nutná z humanitárních důvodů, včetně potřeby naléhavého lékařského ošetření, a osoby, jež jim poskytují doprovod, nebo osoby cestující na pohřeb blízkého příbuzného nebo na návštěvu vážně nemocného blízkého příbuzného;
 h)
 zástupci organizací občanské společnosti, kteří cestují za účelem vzdělávacích kurzů, seminářů či konferencí, včetně těch, které jsou pořádány v rámci výměnných programů;“ (Pozn.: Aby mohla být tato kategorie osob od poplatku osvobozena, musí žadatelé o vízum předložit důkaz, že jsou členy organizací občanské společnosti nebo neziskových organizací registrovaných v členských státech nebo Ázerbájdžánské republice – souvislost s článkem 4 dohody.)
 „i)
 důchodci;“ (Pozn.: Aby mohla být tato kategorie osob od poplatku osvobozena, musí žadatelé o vízum předložit doklad prokazující jejich postavení důchodce. Výjimka není odůvodněná v případech, kdy je účelem cesty výdělečná činnost.)
 „j)
 děti mladší 12 let;
 k)
 novináři a technický personál, který je doprovází v rámci profesní činnosti.“ (Pozn.: Aby mohla být tato kategorie osob od poplatku osvobozena, musí žadatelé o vízum předložit důkaz, že jsou členy profesních organizací novinářů nebo sdělovacích prostředků – souvislost s článkem 4 dohody).
 Pokud jde o členské státy EU, výše uvedené kategorie osob jsou od poplatku osvobozeny v plné výši. Kromě toho se v souladu s čl. 16 odst. 4 vízového kodexu od poplatku upustí u těchto kategorií osob:
 -vědečtí pracovníci cestující v rámci Evropské unie za účelem vědeckého výzkumu, jak je definován v doporučení Evropského parlamentu a Rady 2005/761/ES ze dne 28. září 2005;
 -zástupci neziskových organizací do věku 25 let, kteří se účastní seminářů, konferencí, sportovních, kulturních nebo vzdělávacích událostí organizovaných neziskovými organizacemi.
 Jak je uvedeno v čl. 16 odst. 6 vízového kodexu, „v jednotlivých případech lze od vybírání vízového poplatku upustit nebo jej snížit, pokud to pomůže podpoře kulturních či sportovních zájmů, zájmů v oblasti zahraniční politiky, rozvojové politiky, jiných důležitých veřejných zájmů nebo z humanitárních důvodů“.
 V čl. 16 odst. 7 vízového kodexu se uvádí, že vízový poplatek se hradí v eurech, v národní měně třetí země nebo v měně běžně užívané ve třetí zemi, kde se žádost podává, a je nevratný, kromě případů, kdy je žádost nepřípustná nebo kdy je konzulát nepříslušný.
 Aby se předešlo nesrovnalostem, které by mohly vést k spekulativnímu podávání žádostí o víza, členské státy by měly v Ázerbájdžánské republice usilovat o zajištění podobných vízových poplatků pro všechny ázerbájdžánské žadatele o víza, jsou-li hrazeny v cizích měnách.
 Podobně v případě Ázerbájdžánu jsou podle čl. 17 odst. 2 zákona Ázerbájdžánské republiky o sazebníku státních poplatků od poplatků osvobozeny tyto kategorie cizinců:
 -členové oficiálních delegací a úředníci,
 -zástupci mezinárodních humanitárních organizací v Ázerbájdžánské republice,
 -osoby, které studují nebo jsou zapojeny do pedagogických činností prostřednictvím státních programů,
 -osoby, důvodem jejichž cest jsou obranné účely.
 Žadatelé z EU a Ázerbájdžánu obdrží potvrzení o zaplacení vízového poplatku.
 V čl. 6 odst. 3 dohody se stanoví:
 „3.
 Jestliže členský stát nebo Ázerbájdžánská republika při udělování víz spolupracuje s externím poskytovatelem služeb, může externí poskytovatel služeb účtovat poplatek za služby. Tento poplatek musí být přiměřený nákladům, které externímu poskytovateli služeb vznikly při plnění jeho úkolů, a nesmí být vyšší než 30 EUR. Členské státy a Ázerbájdžánská republika všem žadatelům i nadále umožní podávat žádostí přímo na svých konzulárních úřadech.
 V případě Unie musí externí poskytovatel služeb vykonávat svoji činnost pro Unii v souladu s vízovým kodexem a při plném dodržování právních předpisů Ázerbájdžánské republiky.
 V případě Ázerbájdžánské republiky musí externí poskytovatel služeb vykonávat svoji činnost v souladu s ázerbájdžánskými právními předpisy a s právními předpisy členských států EU.“
 Pokud jde o způsoby spolupráce s externími poskytovateli služeb, článek 43 vízového kodexu uvádí podrobné informace o jejich úkolech.
 2.1.2
 Lhůty pro vyřizování žádostí o vízum
 V článku 7 dohody se stanoví:
 „1.
 Diplomatické mise a konzulární úřady členských států a Ázerbájdžánské republiky rozhodnou o žádosti o udělení víza do 10 kalendářních dnů ode dne obdržení žádosti a dokladů potřebných k udělení víza.
 2.
 Lhůtu pro rozhodnutí o žádosti o vízum lze v jednotlivých případech prodloužit až na 30 kalendářních dnů, zvláště pokud je třeba dalšího prozkoumání žádosti.
 3.
 V naléhavých případech lze lhůtu pro rozhodnutí o žádosti o vízum zkrátit na 2 pracovní dny i méně.“
 O žádosti o vízum se v zásadě rozhodne do 10 kalendářních dnů ode dne podání žádosti, která je shledána přípustnou.
 Tato lhůta může být v jednotlivých případech prodloužena nejvýše na dobu 30 kalendářních dnů, a to zejména pokud je zapotřebí dalšího posouzení nebo v případech zastoupení, při němž jsou konzultovány orgány zastupovaného členského státu.
 Všechny tyto lhůty začínají běžet, až když je spis se žádostí úplný, tj. od data přijetí žádosti o vízum a podkladů.
 V případě diplomatických misí a konzulárních úřadů, které mají systém pro sjednávání schůzek, se do doby vyřizování zpravidla nezapočítává doba před sjednaným termínem schůzky. Tuto otázku, jakož i další praktické postupy pro podávání žádostí o víza, upravuje vízový kodex (článek 9) a migračního kodexu Ázerbájdžánské republiky.
 „Jestliže si žadatelé musí za účelem podání žádosti sjednat schůzku, tato schůzka se za běžných okolností uskuteční do dvou týdnů ode dne, kdy o ni bylo požádáno.“
 Při sjednávání termínu schůzky by měla být s ohledem na čl. 7 odst. 3 dohody zohledněna případná naléhavost, na kterou upozornil žadatel o vízum. Rozhodnutí o zkrácené lhůtě pro rozhodnutí o žádosti o vízum přijímá konzulární úředník.
 „V naléhavých a odůvodněných případech“[např. nebylo-li možné podat žádost o vízum dříve z důvodů, jež žadatel nemohl předvídat] „může konzulát žadatelům umožnit podat žádost bez schůzky nebo uskutečnit schůzku neprodleně.“
 2.1.3
 Odjezd ze země v případě ztráty dokladů totožnosti
 V článku 8 dohody se stanoví:
 „Občané Evropské unie a Ázerbájdžánské republiky, kteří ztratili doklady totožnosti nebo kterým byly tyto doklady odcizeny během pobytu na území Ázerbájdžánské republiky nebo členských států, smějí území Ázerbájdžánské republiky nebo členských států opustit bez víz či jiného povolení na základě platných dokladů totožnosti opravňujících k překročení hranice vystavených diplomatickými misemi nebo konzulárními úřady členských států nebo Ázerbájdžánské republiky. “
 Pokud dojde ke ztrátě dokladů totožnosti, platné doklady totožnosti opravňující držitele víza k překročení hranice vystavených diplomatickými misemi nebo konzulárními úřady jsou pro opuštění Ázerbájdžánské republiky nebo Schengenského prostoru dostačující. Orgány hostitelské země nemohou od držitele víza nebo konzulárního úřadu očekávat žádné jiné doklady, povolení nebo formality jakéhokoli druhu.
 2.1.4 Prodloužení platnosti víz za mimořádných okolností
 V článku 9 dohody se stanoví:
 „Občanům Evropské unie a Ázerbájdžánské republiky, kteří nemohou území Ázerbájdžánské republiky nebo členských států opustit do doby uvedené v jejich vízu z důvodů vyšší moci, se platnost víza nebo délka pobytu podle víza bezplatně prodlouží v souladu s právními předpisy uplatňovanými Ázerbájdžánskou republikou nebo přijímajícím členským státem na dobu potřebnou k jejich návratu do státu, kde mají trvalý pobyt.“
 Pokud jde o možnost prodloužit platnost víza v případech oprávněných osobních důvodů, jestliže držitel víza nemá možnost opustit území členského státu ve lhůtě uvedené na vízovém štítku, použijí se ustanovení článku 33 vízového kodexu, jsou-li slučitelná s dohodou. Vízum se proto v případě vyšší moci nebo humanitárních důvodů prodlužuje bezplatně.
 Pokud jde o Ázerbájdžánskou republiku, na záležitosti, které se týkají prodloužení dočasného pobytu cizinců v Ázerbájdžánské republice, se použije migrační kodex.
 Rozhodnutí o prodloužení dočasného pobytu cizinců v Ázerbájdžánské republice je úřední doklad, který cizincům povoluje dočasný pobyt v Ázerbájdžánské republice.
 Cizinci s prodlouženým dočasným pobytem v Ázerbájdžánské republice mohou tuto zemi opustit na hraničních přechodech, přičemž předloží cestovní pas nebo jiné doklady opravňující k překročení hranice a rovněž rozhodnutí o prodloužení dočasného pobytu.
 2.2 Nová pravidla, která platí pro určité kategorie žadatelů o víza
 2.2.1
 Doklady potvrzující účel cesty
 Kategorie osob uvedené v čl. 4 odst. 1 dohody musí účel cesty prokazovat jen určenými doklady. Jak je uvedeno v čl. 4 odst. 3, nebude se vyžadovat další zdůvodnění, pozvání či jiné potvrzení účelu cesty.
 Neznamená to však upuštění od obecného požadavku osobní přítomnosti při podávání žádosti o vízum a podpůrných dokladů týkajících se prostředků k živobytí, který zůstává nedotčen.
 Pokud v určitých individuálních případech přetrvávají pochybnosti o pravosti dokladu prokazujícího účel cesty, může být podle čl. 21 odst. 8 vízového kodexu a podle migračního kodexu Ázerbájdžánské republiky žadatel o vízum předvolán k dalšímu pohovoru na velvyslanectví či konzulátu, kde může být vyslechnut ohledně skutečného účelu návštěvy nebo svého záměru vrátit se. V těchto individuálních případech může žadatel o vízum dobrovolně předložit další doklady nebo o ně může výjimečně požádat konzulární úředník. Takový postup se však nemá uplatňovat systematicky a bude pozorně sledován smíšeným výborem.
 V zásadě se spolu s žádostí o vízum předkládá originál dokladu vyžadovaného podle čl. 4 odst. 1 dohody. Konzulát však může začít vyřizovat žádost o vízum s použitím faksimile nebo kopií dokladu. Konzulát ovšem může požadovat originální doklad v případě první žádosti o vízum a vyžádá si ho v individuálních případech, kdy má pochybnosti.
 Pro kategorie osob, které nejsou uvedeny v článku 4 dohody (například turisty), zůstávají v platnosti obecná pravidla týkající se dokumentů prokazujících účel cesty. Totéž platí pro dokumenty týkající se souhlasu rodičů s cestou dětí mladších 18 let.
 Schengenská pravidla nebo vnitrostátní právní předpisy se použijí na záležitosti, jež tato dohoda neupravuje, jako je uznávání cestovních dokladů, záruky týkající se návratu a dostatečné prostředky k živobytí.
 „Článek 4- Doklady potvrzující účel cesty
 1.U níže uvedených kategorií občanů Unie a Ázerbájdžánské republiky dostačují pro doložení účelu cesty na území druhé smluvní strany tyto doklady:
 a)
 u blízkých příbuzných – manželů/manželek, dětí (včetně osvojených), rodičů (včetně opatrovníků), prarodičů a vnuků/vnuček navštěvujících občany Evropské unie, kteří oprávněně pobývají na území Ázerbájdžánské republiky, nebo občany Ázerbájdžánské republiky, kteří oprávněně pobývají v členských státech, nebo občany Evropské unie pobývající na území členského státu, jehož jsou státními příslušníky, nebo občany Ázerbájdžánské republiky pobývající na území Ázerbájdžánské republiky:
 –
 písemná žádost od hostitelské osoby;“
 Pravost podpisu zvoucí osoby musí být potvrzena příslušným orgánem v souladu s vnitrostátními právními předpisy země pobytu.
 Pozvání by mělo být potvrzeno příslušnými orgány.
 Toto ustanovení se vztahuje rovněž na příbuzné personálu diplomatických misí a konzulátů cestující za účelem rodinné návštěvy v délce do 90 dnů na území členských států nebo Ázerbájdžánské republiky, kromě nutnosti prokazovat legální pobyt a rodinné vazby.
 „b)
 aniž jsou dotčena ustanovení článku 10, u členů oficiálních delegací, včetně stálých členů těchto delegací, kteří se na oficiální pozvání adresované členským státům, Evropské unii nebo Ázerbájdžánské republice účastní oficiálních setkání, konzultací, jednání či výměnných programů, jakož i akcí pořádaných mezivládními organizacemi na území Ázerbájdžánské republiky nebo některého členského státu:
 –
 dopis od příslušného orgánu členského státu nebo Ázerbájdžánské republiky nebo orgánu Evropské unie potvrzující, že žadatel je členem, případně stálým členem, jeho delegace, který cestuje na území druhé smluvní strany za účelem účasti na výše uvedených akcích, s přiloženou kopií oficiálního pozvání;“
 Jméno žadatele musí být uvedeno v dopise příslušného orgánu, v němž se potvrzuje, že daná osoba je členem delegace, která cestuje na území druhé strany za účelem účasti na oficiálním setkání. Jméno žadatele nemusí být uvedeno v oficiálním pozvání k účasti na zasedání, ačkoli pokud je oficiální pozvání k účasti na setkání adresováno konkrétní osobě, její jméno v něm zřejmě figurovat bude.
 Toto ustanovení se vztahuje na členy oficiálních delegací bez ohledu na typ jejich pasu (služební nebo běžný cestovní pas).
 „c)
 u podnikatelů a zástupců obchodních organizací:
 –
 písemná žádost od hostitelské právnické osoby nebo společnosti, organizace nebo kanceláře či pobočky této právnické osoby nebo společnosti, státních či místních orgánů Ázerbájdžánské republiky nebo členského státu nebo organizačních výborů nebo obchodních a průmyslových výstav, konferencí a sympozií pořádaných na území Ázerbájdžánské republiky nebo některého členského státu, potvrzená příslušnými orgány v souladu s vnitrostátními právními předpisy;“
 Kromě výše uvedeného vydá národní obchodní rejstřík doklad, který potvrzuje existenci příslušných obchodních organizací.
 „d)
 u řidičů v mezinárodní nákladní a osobní dopravě mezi územím Ázerbájdžánské republiky a členských států vozidel registrovaných v členských státech nebo v Ázerbájdžánské republice:
 –
 písemná žádost příslušné společnosti nebo národního sdružení (svazu) dopravců Ázerbájdžánské republiky či národních sdružení dopravců členských států, kteří zajišťují mezinárodní silniční dopravu, s uvedením účelu, itineráře, trvání a četnosti cest;“
 Sdružení, které je oprávněno vydat písemnou žádost, je národní sdružení země původu řidiče. Písemné žádosti mohou vydávat také regionální nebo jiné pobočky národních sdružení členských států.
 „e)
 u žáků, studentů, postgraduálních studentů a doprovázejících učitelů, kteří cestují za účelem studia nebo vzdělávacích kurzů, včetně výměnných programů a jiných školských činností:
 –
 písemná žádost nebo osvědčení o přijetí vydané hostitelskou univerzitou, akademií, ústavem, vysokou školou nebo školou nebo studentský průkaz či osvědčení o předmětech, které mají být navštěvovány;“
 Studentský průkaz se přijímá jako zdůvodnění účelu cesty, byl-li vydán hostitelskou univerzitou, vysokou školou nebo školou, kde se má studium či vzdělávací kurs uskutečnit.
 „f)
 u účastníků vědeckých, akademických, kulturních a uměleckých akcí, včetně univerzitních a jiných výměnných programů:
 –
 písemná žádost od hostitelské organizace o účast na těchto akcích;
 „g)
 u novinářů a technického personálu, který je doprovází v rámci profesní činnosti:
 –
 osvědčení či jiný doklad vydaný profesní organizací nebo zaměstnavatelem žadatele, který prokazuje, že dotyčná osoba je kvalifikovaným novinářem, a v němž je uvedeno, že účelem cesty je výkon novinářské práce, nebo který prokazuje, že osoba patří k technickému personálu, který novináře doprovází v rámci profesní činnosti;“
 Do této kategorie nepatří novináři na volné noze a jejich asistenti.
 Je nutné předložit osvědčení nebo doklad vydaný profesní organizací novinářů nebo zaměstnavatelem žadatele, který prokazuje, že žadatel je profesionální novinář nebo osoba, která novináře doprovází v rámci profesní činnosti, a v němž je uvedeno, že účelem cesty je výkon novinářské práce nebo pomoc při této práci.
 „h)
 u účastníků mezinárodních sportovních akcí a jejich odborného doprovodu:
 –
 písemná žádost od hostitelské organizace, příslušných orgánů, národních sportovních federací členských států či Ázerbájdžánské republiky nebo Národního olympijského výboru Ázerbájdžánské republiky či národních olympijských výborů členských států;“
 Seznam doprovodu v případě mezinárodních sportovních akcí bude omezen na osoby, které doprovázejí sportovce v rámci profesní činnosti: trenéry, maséry, manažera, zdravotnický personál a předsedu sportovního klubu. Fanoušci se tedy nepovažují za doprovod.
 „i)
 u účastníků oficiálních výměnných programů organizovaných partnerskými městy:
 –
 písemná žádost nejvyššího správního úředníka/starosty těchto měst;“
 Nejvyšším správním úředníkem/starostou města nebo obce, který je oprávněn vydávat písemné žádosti, je nejvyšší správní úředník/starosta hostitelského města nebo obce, kde se mají partnerské činnosti uskutečnit. Tato kategorie zahrnuje pouze oficiální partnerské činnosti.
 „j)
 u osob cestujících ze zdravotních důvodů a osob, jež jim poskytují nezbytný doprovod:
 –
 úřední dokument zdravotnického zařízení potvrzující nezbytnost lékařského ošetření v tomto zařízení, nezbytnost doprovodu a doklad o dostatečných finančních prostředcích na úhradu lékařského ošetření;“
 Předloží se dokument zdravotnického zařízení potvrzující zmíněné tři prvky (nezbytnost lékařského ošetření v tomto zařízení, nezbytnost doprovodu a doklad o dostatečných finančních prostředcích na úhradu lékařského ošetření, např. doklad o předběžné platbě).
 „k)
 u příslušníků svobodných povolání účastnících se mezinárodních výstav, konferencí, sympozií, seminářů a jiných podobných akcí pořádaných na území Ázerbájdžánské republiky nebo členských států:
 –
 písemná žádost od hostitelské organizace potvrzující, že se daná osoba účastní dané akce;
 l)
 u zástupců organizací občanské společnosti cestujících za účelem vzdělávacích kurzů, seminářů či konferencí, včetně těch, které jsou pořádány v rámci výměnných programů:
 –
 písemná žádost vydaná hostitelskou organizací, potvrzení, že dotyčná osoba zastupuje příslušnou organizaci občanské společnosti, a osvědčení o založení této organizace z příslušného rejstříku vydané státním orgánem v souladu s vnitrostátními právními předpisy;“
 Musí být předložen doklad od organizace občanské společnosti potvrzující, že žadatel tuto organizaci zastupuje.
 Na členy těchto organizací občanské společnosti se dohoda nevztahuje.
 „m)
 u příbuzných navštěvujících pohřební obřady:
 –
 úřední doklad potvrzující úmrtí a potvrzení o příbuzenském či jiném vztahu mezi žadatelem a zemřelým;“
 n)
 u osob navštěvujících vojenské a občanské hřbitovy:
 –
 úřední doklad potvrzující existenci hrobu a jeho udržování a příbuzenský či jiný vztah mezi žadatelem a pohřbenou osobou.“
 V dohodě není upřesněno, zda by výše zmíněný úřední doklad měly vydat orgány země, kde se nachází hřbitov, nebo orgány země, kde má bydliště osoba, jež si přeje navštívit hřbitov. Mělo by se připustit, že takový úřední dokument mohou vydat příslušné orgány obou zemí.
 Musí být předložen výše zmíněný úřední doklad potvrzující existenci hrobu a jeho udržování a příbuzenský či jiný vztah mezi žadatelem a pohřbenou osobou.
 Důležité: Dohoda nevytváří žádná nová pravidla odpovědnosti fyzických nebo právnických osob vydávajících písemné žádosti. V případě vydání nepravdivé žádosti se použijí právní předpisy EU nebo vnitrostátní právní předpisy.
 2.2.2
 Vydávání víz pro více vstupů
 V případech, kdy žadatel o vízum musí cestovat často na území členských států nebo Ázerbájdžánské republiky, mohou se udělovat krátkodobá víza pro několik návštěv za předpokladu, že jejich celková délka nepřekročí 90 dnů během období 180 dnů.
 V článku 5 dohody se stanoví:
 „1.
 Diplomatické mise a konzulární úřady členských států a Ázerbájdžánské republiky udělí víza pro více vstupů s platností pěti let těmto kategoriím občanů:
 a)
 manželům/manželkám, dětem (včetně adoptovaných), které nedosáhly věku 21 let nebo nejsou zaopatřené, a rodičům (včetně opatrovníků) navštěvujícím občany Evropské unie oprávněně pobývající na území Ázerbájdžánské republiky, nebo občany Ázerbájdžánské republiky, oprávněně pobývající na území členských států, nebo občany Evropské unie oprávněně pobývající na území členského státu, jehož jsou státními příslušníky, nebo občany Ázerbájdžánské republiky oprávněně pobývající na území Ázerbájdžánské republiky:
 b)
 stálým členům oficiálních delegací, kteří se na oficiální pozvání adresované členským státům, Evropské unii nebo Ázerbájdžánské republice pravidelně účastní setkání, konzultací, jednání či výměnných programů, jakož i akcí pořádaných mezivládními organizacemi na území Ázerbájdžánské republiky nebo některého členského státu.
 Odchylně od první věty, jsou-li potřeba či úmysl cestovat často nebo pravidelně zjevně omezeny na kratší období, se platnost víza pro více vstupů omezí na uvedené období, a to zejména pokud:
 –
 v případě osob uvedených v písmeni a) doba platnosti povolení k pobytu pro občany Ázerbájdžánské republiky oprávněně pobývající v některém členském státě, nebo občany Unie, oprávněně pobývající v Ázerbájdžánské republice,
 –
 v případě osob uvedených v písmeni b) doba, po kterou jsou v postavení stálého člena oficiální delegace,
 je kratší než pět let.“
 S přihlédnutím k profesnímu postavení těchto kategorií osob nebo k jejich rodinným vztahům s občanem Ázerbájdžánské republiky, který oprávněně pobývá na území členských států, občanem EU, který oprávněně pobývá na území Ázerbájdžánské republiky, nebo s občanem EU pobývajícím v členském státě, jehož je státním příslušníkem, je oprávněné udělit vízum pro více vstupů s platností pěti let, nebo s platností omezenou na dobu jejich funkčního období nebo oprávněného pobytu, pokud je tato doba kratší než pět let.
 U osob, na něž se vztahuje čl. 5 odst. 1 písm. a) dohody, musí být předložen důkaz o oprávněném pobytu zvoucí osoby.
 Osoby, na něž se vztahuje čl. 5 odst. 1 písm. b) dohody, by měly předložit potvrzení o svém profesním postavení a délce svého funkčního období.
 Toto ustanovení se nevztahuje na osoby spadající pod čl. 5 odst. 1 písm. b), pokud jsou podle dohody od vízové povinnosti osvobozeny, tj. pokud jsou držiteli diplomatického pasu.
 V případech, kdy je potřeba či úmysl cestovat často nebo pravidelně výslovně omezena na kratší období, platnost víza pro více vstupů se omezí na toto období.
 „2.
 Diplomatické mise a konzulární úřady členských států a Ázerbájdžánské republiky udělí víza pro více vstupů s platností jednoho roku těmto kategoriím občanů za podmínky, že v průběhu předchozího roku získali alespoň jedno vízum a využili ho v souladu s právními předpisy upravujícími vstup a pobyt na území navštíveného státu:
 a) studentům a postgraduálním studentům, kteří pravidelně cestují za účelem studia nebo
 odborného vzdělávání, včetně výměnných programů;
 b) novinářům a technickému personálu, který je doprovází v rámci profesní činnosti;
 c) účastníkům oficiálních výměnných programů pořádaných partnerskými městy;
 d) řidičům v mezinárodní nákladní a osobní dopravě mezi územím Ázerbájdžánské republiky a členských států vozidel registrovaných v členských státech nebo v Ázerbájdžánské republice;
 e) osobám pravidelně cestujícím ze zdravotních důvodů a osobám, jež jim poskytují nezbytný doprovod;
 f) příslušníkům svobodných povolání, kteří se účastní mezinárodních výstav, konferencí, sympozií, seminářů a jiných podobných akcí a kteří pravidelně cestují do Ázerbájdžánské republiky nebo do členských států;
 g) zástupcům organizací občanské společnosti, kteří pravidelně cestují do Ázerbájdžánské republiky nebo do členských států za účelem vzdělávacích kurzů, seminářů, konferencí, včetně těch, které jsou pořádány v rámci výměnných programů;
 h) účastníkům vědeckých, kulturních a uměleckých akcí, včetně univerzitních a jiných výměnných programů, kteří pravidelně cestují do Ázerbájdžánské republiky nebo do členských států;
 i) účastníkům mezinárodních sportovních akcí a členům jejich odbornému doprovodu
 j) členům oficiálních delegací, kteří se na oficiální pozvání adresované členskému státu, Evropské unii či Ázerbájdžánské republice pravidelně účastní setkání, konzultací, jednání či výměnných programů, jakož i akcí pořádaných mezivládními organizacemi na území Ázerbájdžánské republiky nebo členských států;
 k) podnikatelům a zástupcům obchodních organizací, kteří pravidelně cestují do Ázerbájdžánské republiky nebo do členských států.
 Odchylně od první věty, jsou-li potřeba či úmysl cestovat často nebo pravidelně zjevně omezeny na kratší období, se platnost víza pro více vstupů omezí na uvedené období.“
 Vícenásobná víza s platností jednoho roku se v zásadě udělují výše uvedeným kategoriím osob, pokud během předchozího roku (12 měsíců) žadatel o vízum získal alespoň jedno vízum, využil ho v souladu s právními předpisy navštíveného státu (navštívených států) o vstupu a pobytu (například osoba nepřekročila povolenou délku pobytu) a pokud existují důvody pro žádost o vícenásobné vízum.
 V případech, kdy není odůvodněné udělit vízum s platností jednoho roku (například když je výměnný program kratší než jeden rok nebo když osoba nepotřebuje cestovat po celý jeden rok), platnost víza bude kratší než jeden rok, jsou-li splněny ostatní požadavky pro udělení víza.
 3.
 Diplomatické mise a konzulární úřady členských států a Ázerbájdžánské republiky udělí víza pro více vstupů s platností alespoň dva roky a nejvýše pět let kategoriím osob uvedeným v odstavci 2 tohoto článku za podmínky, že v průběhu předchozích dvou let využily jednoroční víza pro více vstupů v souladu s právními předpisy upravujícími vstup a pobyt na území navštíveného státu, pokud nutnost či úmysl cestovat často nebo pravidelně nejsou výslovně omezeny na kratší období, přičemž v takovém případě se platnost víza pro více vstupů omezí na uvedené období.
 4. Celková doba pobytu osob uvedených v odstavcích 1 až 3 tohoto článku na území členských států nebo v Ázerbájdžánské republice nesmí překročit 90 dnů během období 180 dnů.
 Víza pro více vstupů s platností od dvou do pěti let se udělí kategoriím osob uvedeným v čl. 5 odst. 2 dohody za podmínky, že v průběhu předchozích dvou let (24 měsíců) využily jednoroční víza pro více vstupů v souladu s právními předpisy pro vstup a pobyt na území navštíveného státu (navštívených států) a důvody pro žádost o vízum pro více vstupů jsou stále platné. Je třeba poznamenat, že vízum s platností od 2 do 5 let se udělí pouze tehdy, jestliže žadateli o vízum byla během předchozích dvou let vydána dvě víza s platností na jeden rok – nikoli však méně – a pokud tato víza využil v souladu s právními předpisy pro vstup a pobyt na území navštíveného státu (navštívených států). Po posouzení každé žádosti o vízum rozhodnou diplomatické mise či konzulární úřady o době platnosti těchto víz, tj. od dvou do pěti let.
 Neexistuje povinnost udělit vízum pro více vstupů, pokud žadatel nevyužil dříve udělené vízum.
 2.2.3
 Držitelé diplomatických pasů
 V článku 10 dohody se stanoví:
 „1.
 Občané Evropské unie a Ázerbájdžánské republiky, kteří jsou držiteli platných diplomatických pasů, smějí na území Ázerbájdžánské republiky nebo členských států vstupovat, projíždět jím a opouštět jej bez víz.
 2.
 Osoby uvedené v odstavci 1 smějí na území Ázerbájdžánské republiky nebo členských států pobývat nejdéle 90 dnů během období 180 dnů.“
 Dohodou nejsou upraveny postupy pro vysílání diplomatů do členských států. Pro tyto případy se použije obvyklý akreditační postup.
 III.
 SPOLUPRÁCE V OBLASTI CESTOVNÍCH DOKLADŮ
 Ve společném prohlášení připojeném k dohodě se smluvní strany dohodly, že smíšený výbor zřízený podle článku 12 dohody posoudí dopad úrovně zabezpečení příslušných cestovních dokladů na fungování dohody. Smluvní strany se proto zavázaly, že se budou pravidelně vzájemně informovat o opatřeních, která byla přijata s cílem vyhnout se vydávání různých cestovních dokladů a rozvíjet technické aspekty zabezpečení cestovních dokladů, a o opatřeních souvisejících s procesem personalizace při vydávání cestovních dokladů.
 IV.
 STATISTIKY
 Aby smíšený výbor zřízený dohodou mohl účinně sledovat provádění dohody, měly by diplomatické mise a konzulární úřady členských států předkládat Komisi každých 6 měsíců statistiky týkající se zejména, pokud je to možné, a za každý měsíc:
 -počtu zamítnutých víz,
 -počtu udělených víz pro více vstupů,
 -délky platnosti udělených víz pro více vstupů,
 -počtu víz udělených bezplatně.
 (1)
 Úř. věst. L 128, 30.4.2014, s. 49.
 (2)
 Nařízení Rady (ES) č. 539/2001 ze dne 15. března 2001, kterým se stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum, jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeni, Úř. věst. L 81, 21.3.2001, naposledy pozměněné nařízením (EU) č. 1289/2013 ze dne 11. prosince 2013, Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 74.
 (3)
 Úř. věst. L 239, 22.9.2000, s. 19.
 (4)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 ze dne 13. července 2009 o kodexu Společenství o vízech (vízový kodex), Úř. věst. L 243, 15.9.2009, s. 1.
 (5)
 Zejména nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/399 ze dne 9. března 2016,
 kterým se stanoví kodex Unie o pravidlech upravujících přeshraniční pohyb osob (Schengenský hraniční kodex),
 Úř. věst. L 77, 23.3.2016, s. 1.
 (6)
 Úř. věst. L 105, 13.4.2006, s. 1, naposledy pozměněné nařízením (EU) č. 610/2013, Úř. věst. L 182, 29.6.2013, s. 1.
 (7)
 Migrační kodex Ázerbájdžánské republiky byl přijat zákonem Ázerbájdžánské republiky č. 713-IVQ dne 2. července 2013 a vstoupil v platnost dne 1. srpna 2013.
 (8)
 Viz články 2, 24 a 25 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 810/2009 ze dne 13. července 2009 o kodexu Společenství o vízech (vízový kodex), Úř. věst. L 243, 15.9.2009, s. 1.
 (9)
 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 610/2013, Úř. věst. L 182, 29.6.2013, s. 1.
 (10)
 Rozhodnutí č. 565/2014/EU ze dne 15. května 2014, které vstoupilo v platnost dne 16. června 2014 a kterým se Bulharsku, Chorvatsku, Kypru a Rumunsku povoluje jednostranně uznávat pouze ta jednotná krátkodobá víza, která jsou platná pro dva nebo více vstupů, a dlouhodobá víza a povolení k pobytu vydaná státy Schengenské dohody a národní víza a povolení k pobytu vydaná Bulharskem, Chorvatskem a Rumunskem za rovnocenné jejich národním vízům nejen pro průjezd, ale i pro zamýšlené pobyty na jejich území, jejichž doba trvání během jakéhokoliv období 180 dnů nepřekročí 90 dnů. Z důvodu neexistence diplomatických styků Kypr v současnosti neuplatňuje ustanovení rozhodnutí 565/2014/EU ze dne 15. května 2014 na držitele ázerbájdžánských pasů (s výjimkou diplomatických pasů).
 (11)
 Osvobození od vízové povinnosti v souladu s čl. 4 odst. 1 nařízení Rady 539/2001.


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 2.4.2011
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 103/8
 Wyrok Trybunału (druga izba) z dnia 10 lutego 2011 r. (wniosek o wydanie orzeczenia w trybie prejudycjalnym złożony przez Tribunal de première instance de Liège — Belgia) — Missionswerk Werner Heukelbach e.V. przeciwko państwu belgijskiemu
 (Sprawa C-25/10) (1)
 (Podatki bezpośrednie - Swobodny przepływ kapitału - Podatek spadkowy - Zapis na rzecz podmiotu niemającego celu zarobkowego - Odmowa zastosowania obniżonej stawki podatkowej w sytuacji, gdy taki podmiot ma siedzibę operacyjną w innym państwie członkowskim niż państwo, w którym spadkodawca rzeczywiście zamieszkiwał lub pracował - Ograniczenie - Uzasadnienie)
 2011/C 103/12
 Język postępowania: francuski
 Sąd krajowy
 Tribunal de première instance de Liège
 Strony w postępowaniu przed sądem krajowym
 Strona skarżąca: Missionswerk Werner Heukelbach e.V.
 Strona pozwana: Państwo belgijskie
 Przedmiot
 Wniosek o wydanie orzeczenia w trybie prejudycjalnym — Tribunal de première instance de Liège (sąd rejonowy w Liège) — Wykładnia art. 18, 45, 49 oraz 54 TFUE — Podatek spadkowy — Odmowa zastosowania obniżonej stawki podatku spadkowego w odniesieniu do rozrządzeń na rzecz stowarzyszeń o charakterze niezarobkowym oraz fundacji użyteczności publicznej w wypadku, gdy te stowarzyszenia lub fundacje mają siedzibę w innym państwie członkowskim niż państwo, w którym spadkodawca zamieszkiwał lub pracował — Dyskryminacja ze względu na przynależność państwową — Ograniczenie swobody wyboru miejsca siedziby
 Sentencja
 Artykuł 63 TFUE sprzeciwia się przepisom państwa członkowskiego stanowiącym, że z możliwości opodatkowania obniżoną stawką podatku spadkowego mogą skorzystać jedynie podmioty niemające celu zarobkowego, których siedziba operacyjna położona jest albo w tym państwie członkowskim, albo w państwie członkowskim, w którym spadkodawca, w chwili śmierci lub w okresie wcześniejszym, rzeczywiście zamieszkiwał lub pracował.
 (1) Dz.U. C 100 z 17.4.2010.


text:
10.2.2001 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 45/3
 2) I øvrigt forkastes appellen. 4) Sarrió SA bærer sine egne omkostninger og betaler to tredjedele
 af Kommissionen for De Europæiske Fællesskabers omkostnin-
 3) Sagen hjemvises til Retten i Første Instans. ger i forbindelse med sagen for Domstolen.
 4) Afgørelsen om sagens omkostninger udsættes. 5) Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber bærer en
 tredjedel af sine egne omkostninger i forbindelse med sagen for
 Domstolen.
 (1) EFT C 299 af 26.9.1998.
 (1) EFT C 299 af 26.9.1998.
 DOMSTOLENS DOM
 DOMSTOLENS DOM
 (Femte Afdeling) (Femte Afdeling)
 af 16. november 2000 af 16. november 2000
 i sag C-291/98 P: Sarrió SA mod Kommissionen for De i sag C-294/98 P: Metsä-Serla Oyj mod Kommissionen for
 Europæiske Fællesskaber (1) De Europæiske Fællesskaber (1)
 (»Appel — konkurrence — EF-traktatens artikel 85, stk. 1, (»Appel — artikel 15, stk. 2, i forordning nr. 17 — solidarisk
 (nu artikel 81, stk. 1, EF) — begrebet en enkelt overtrædelse hæftelse for betaling af bøden«)
 — udveksling af oplysninger — påbud — bøde — bereg-
 ningsmetode — begrundelse — formildende omstændighe- (2001/C 45/06)
 der«)
 (Processprog: tysk)
 (2001/C 45/05)
 (Foreløbig oversættelse. Den endelige oversættelse vil blive offentlig-
 (Processprog: italiensk) gjort i Samling af Afgørelser)
 I sag C-294/98 P, Metsä-Serla Oyj, tidligere Metsä-Serla Oy,
 (Foreløbig oversættelse. Den endelige oversættelse vil blive offentlig- Espoo (Finland), UPM-Kymmene Oyj, tidligere United Paper
 gjort i Samling af Afgørelser) Mills Ltd, Helsinki (Finland), Tamrock Oy, tidligere Tampella
 Corporation, Tampere (Finland), Kyro Oyj Abp, tidligere Oy
 Kyro Ab, Tampere, ved advokat H. Hellmann, Köln, og advokat
 I sag C-291/98 P, Sarrió SA, Barcelona (Spanien), ved advokat
 H. J. Hellmann, Mannheim, og med valgt adresse i Luxembourg
 A. Mazzoni, Milano, advokat M. Siragusa, Rom, og advokat
 hos advokaterne Loesch og Wolter, 11, rue Goethe 11,
 F. M. Moretti, Venedig, og med valgt adresse i Luxembourg
 angående appel af dom afsagt den 14. maj 1998 af De
 hos advokaterne Elvinger, Hoss & Prussen, 2, place Winston
 Europæiske Fællesskabers Ret i Første Instans (Tredje Udvidede
 churchill, angående appel af dom afsagt den 14. maj 1998 af
 Afdeling) i de forenede sager T-339/94–T-342/94, Metsä-Serla
 De Europæiske Fællesskabers Ret (Tredje Udvidede Afdeling) i
 m.fl. mod Kommissionen (Sml. II, s. 1727), hvori der er
 sag T-334/94 Sarrió mod Kommissionen (Sml. II, s. 1439),
 nedlagt påstand om ophævelse af denne dom — den anden part
 hvori der er nedlagt påstand om ophævelse af denne dom —
 i appelsagen: Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber
 den anden part i appelsagen: Kommissionen for De Europæiske
 (befuldmægtiget: R. Lyal, bistået af D. Schroeder) — har
 Fællesskaber (befuldmægtiget: R. Lyal, bistået af A. Dal Ferro),
 Domstolen (Femte Afdeling), sammensat af afdelingsforman-
 — har Domstolen (Femte Afdeling), sammensat af afdelingsfor-
 den: A. La Pergola, og dommerne M. Wathelet (refererende
 manden: A. La Pergola, og dommerne M. Wathelet (refererende
 dommer), D.A.O. Edward, P. Jann og L. Sevón; generaladvokat:
 dommer), D.A.O. Edward, P. Jann og L. Sevón; generaladvokat:
 J. Mischo; justitssekretær: R. Grass, den 16. november 2000
 J. Mischo; justitssekretær: R. Grass, den 16. november 2000
 afsagt dom, hvis konklusion lyder således:
 afsagt dom, hvis konklusion lyder således:
 1) Appellen forkastes.
 1) Punkt 2 i konklusionen i den dom, Retten i Første Instans
 afsagde den 14. maj 1998 i sag T-334/94 Sarrió mod 2) Metsä-Serla Oyj, UPM-Kymmene Oyj, Tamrock Oy og Kyro
 Kommissionen, ophæves. Oyj Abp betaler sagens omkostninger.
 2) Den bøde, der er pålagt Sarrió SA, fastsættes til
 13 750 000 EUR. (1) EFT C 299 af 26.9.1998.
 3) I øvrigt forkastes appellen.


type: legislation

text:
ARCHIVES HISTORIQUES
 DE LA COMMISSION
 COLLECTION RELIEE DES
 DOCUMENTS "COM"
 COM (89) 64
 Vol. 1989/0022
 ---pagebreak--- Disclaimer
 Conformément au règlement (CEE, Euratom) n° 354/83 du Conseil du 1er février 1983 concernant
 l'ouverture au public des archives historiques de la Communauté économique européenne et de
 la Communauté européenne de l'énergie atomique (JO L 43 du 15.2.1983, p. 1) modifié en dernier
 lieu par le règlement (UE) 2015/496 du Conseil du 17 mars 2015 (JO L79 du 25. 3.2015, p. 1), ce
 dossier est ouvert au public. Le cas échéant, les documents classifiés présents dans ce dossier
 ont été déclassifiés conformément à l'article 5 dudit règlement ou sont considérés déclassifiés
 conformément aux articles 26(3) et 59(2) de la décision (UE, Euratom) 2015/444 de la
 Commission du 13 mars 2015 concernant les règles de sécurité aux fins de la protection des
 informations classifiées de l'Union européenne.
 In accordance with Council Regulation (EEC, Euratom) No 354/83 of 1 February 1983 concerning
 the opening to the public of the historical archives of the European Economic Community and the
 European Atomic Energy Community (OJ L 43, 15.2.1983, p. 1), as last amended by Council
 Regulation (EU) 2015/496 of 17 March 2015 (OJ L 79, 27.3.2015, p. 1), this file is open to the
 public. Where necessary, classified documents in this file have been declassified in conformity
 with Article 5 of the aforementioned regulation or are considered declassified in conformity with
 Articles (26.3) and 59(2) of the Commission Decision (EU, Euratom) 2015/444 of 13 March 2015
 on the security rules for protecting EU classified information.
 In Übereinstimmung mit der Verordnung (EWG, Euratom) Nr. 354/83 des Rates vom 1. Februar
 1983 über die Freigabe der historischen Archive der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft und
 der Europäischen Atomgemeinschaft (ABI. L 43 vom 15.2.1983, S. 1), zuletzt geändert durch die
 Verordnung (EU) Nr. 2015/496 vom 17. März 2015 (ABI. L 79 vom 25.3.2015, S. 1), ist dieser Akt
 der Öffentlichkeit zugänglich. Soweit erforderlich, wurden die Verschlusssachen in diesem Akt in
 Übereinstimmung mit Artikel 5 der genannten Verordnung freigegeben; beziehungsweise werden
 sie auf Grundlage von Artikel 26(3) und 59(2) der Entscheidung der Kommission (EU, Euratom)
 2015/444 vom 13. März 2015 über die Sicherheitsvorschriften für den Schutz von EU-
 Verschlusssachen als herabgestuft angesehen.
 ---pagebreak--- COMISION DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS
 COM ( 89 ) 64 final .
 Bruselas , 13 de febrero de 1989
 Propuesta de
 DECISION DEL CONSEJO
 relativa a la celebración de un Acuerdo en forma de Canje de Notas sobre la
 prórroga y modificación del Acuerdo entre el Gobierno de los Estados Unidos
 de América y la Comunidad Económica Europa referente a las pesquerías
 en alta mar frente a las costas de los Estados Unidos
 ( presentada por la Comisión )
 U \ >\
 \
 \ _ -
 ---pagebreak--- EXPOSICIÓN DE MOTIVOS
 El Acuerdo entre la Comunidad Económica Europea y el Gobierno de los Estados
 Unidos de América referente a las pesquerías en alta mar frente a las costas
 de los Estados Unidos establece , en su Artículo XIX , que será aplicable has ¬
 ta el 1 de julio de 1989 , salvo prórroga mediante Canje de Notas entre las
 Partes .
 En la Nota remitida el 15 de septiembre de 1988 por lá Representación de los
 Estados Unidos ante las Comunidades Europeas , se propone la prórroga del
 Acuerdo hasta el 1 de julio de 1991 , con la inclusión de algunas modifica ¬
 ciones debidas a los cambios que se han producido en la legislación estado¬
 unidense desde la firma del Acuerdo .
 En el curso de las consultas celebradas en Washington el 30 y 31 de enero
 de 1989 en aplicación del Articulo XIV del Acuerdo , los Estados Unidos in ¬
 formaron a la Comunidad de la motivación y el contenido de las modifica ¬
 ciones propuestas . La Comunidad ha dado a conocer su postura respecto a las
 modi f i caci ones .
 A la vista de las consultas celebradas y de la importancia que reviste para
 algunos pescadores comunitarios el mantenimiento de las posibilidades de
 pesca en aguas estadounidenses , se recomienda que la Comunidad , mediante una
 Nota dirigida a la Representación de los Estados Unidos ante las Comunidades
 Europeas , acepte la propuesta del Gobierno de los Estados Unidos de prorro ¬
 gar el Acuerdo modificado hasta el 1 de julio de 1991 .
 ---pagebreak--- 1
 Propuesta de
 DECISIÓN DEL CONSEJO
 relativa a la celebración de un Acuerdo en forma de Canje de Notas sobre la
 prórroga y modificación del Acuerdo entre el Gobierno de los Estados Unidos
 de América y la Comunidad Económica Europea referente a las pesquerías en
 alta mar frente a las costas de los Estados Unidos
 EL CONSEJO DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS ,
 Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Económica Europea ,
 Visto el Acuerdo entre el Gobierno de los Estados Unidos de América y la Co ¬
 munidad Económica Europea referente a las pesquerías en alta mar frente a
 las costas de los Estados Unidos ( 1 ), y , en particular , su ar ¬
 ticulo XIV y el apartado 1 de su artículo XIX ,
 Vista la propuesta de la Comisión ,
 Considerando que la Comunidad y los Estados Unidos de América han celebrado
 las consultas previstas en el articulo XIV del Acuerdo sobre las modificacio¬
 nes y prórroga del Acuerdo a partir del 1 de julio de 1989, fecha en que di ¬
 cho Acuerdo expira ;
 Considerando que ambas Partes han acordado modificar y prorrogar el Acuerdo
 por un período de dos años a partir del 1 de julio de 1989 ;
 Considerando que es conveniente aprobar el presente Acuerdo ,
 DECIDE :
 Artículo 1
 Queda aprobado , en nombre de la Comunidad , el Acuerdo en forma de Canje de
 Notas sobre la prórroga y modificación del Acuerdo entre el Gobierno de los
 Estados Unidos de América y la Comunidad Económica Europea referente a las
 pesquerías en alta mar frente a las costas de los Estados Unidos .
 El texto del Acuerdo se adjunta a la presente Decisión .
 (1) DO n° L 27 2 de 13.10.1984 3
 P-
 ---pagebreak--- - 2 -
 Artículo 2
 Se autoriza al Presidente del Consejo para que designe a las personas fa ¬
 cultadas para firmar el Acuerdo con objeto de obligar a la Comunidad .
 Hecho en Bruselas , 1989 .
 Por el Consejo
 El Presidente
 ---pagebreak--- 1
 ACUERDO
 en forma de Canje de Notas sobre la prórroga y modificación del Acuerdo entre
 el Gobierno de los Estados Unidos de América y la Comunidad Económica Europea
 referente a las pesquerías en alta mar frente a las costas de los Estados Unidos
 A. Nota del Gobierno de los Estados Unidos de América
 La Representación de los Estados Unidos ante las Comunidades Europeas presenta
 sus respetos a la Comisión de las Comunidades Europeas y trae a su atención el
 Acuerdo entre el Gobierno de los Estados Unidos de América y las Comunidades
 Europeas referente a las pesquerías en alta mar frente a las costas de los
 Estados Unidos , que , firmado en Washington el 1 de octubre de 1984 , expirará
 el 1 de julio de 1989 . Los Estados Unidos proponen que dicho Acuerdo se
 prorrogue hasta el 1 de julio de 1991 y se modifique de la forma siguiente :
 A. En el apartado 2 del Artículo III , se sustituyen las palabras " que
 pudieran resultar necesarios a causa de circunstancias imprevistas que
 afecten a las reservas de peces " por el adjetivo " pertinentes ".
 B. En el Artículo IV, se sustituyen las palabras " la Magnuson Fishery
 Conservation and Management Act modificada , a saber :" por " la legislación
 de los Estados Unidos , incluidos los siguientes :". Asimismo , se suprimen
 las comillas y se sustituyen los números romanos que siguen a ellas por
 sus correspondientes números árabes .
 C. En el número 1 del Artículo IV, se sustituyen las palabras " de pescados o
 productos de la pesca de los Estados Unidos " por " de pescado y productos
 pesqueros de los Estados Unidos , especialmente de aquéllos para los que
 aquel país haya solicitado derechos de captura ;".
 D. En el número 2 del Artículo IV, se sustituye el texto actual por el
 siguiente : " si y en qué medida el país considerado coopera con los Estados
 Unidos tanto en el desarrollo de las posibilidades que se ofrecen
 actualmente a las exportaciones pesqueras de los Estados Unidos y en la
 creación de otras nuevas mediante la compra de productos pesqueros
 ---pagebreak--- - 2 -
 , 1 ,:
 elaborados por la industria de transformación estadounidense , como en el
 desarrollo del comercio pesquero a través de la compra de pescado y
 productos pesqueros de los pescadores estadounidenses y, especialmente , de
 aquéllos para los que aquel país haya solicitado derechos de captura ;".
 E. En el Artículo VII , se añade antes de la frase final la siguiente : " Aunque
 dichos cânones se impondrán de forma no discriminatória, su importe podrá
 variar en función de diversos factores y , en especial , del hecho de que .
 v -
 en opinión de los Estados Unidos , buques o nacionales de los Estados
 miembros de las Comunidades Europeas capturen en volúmenes inaceptables
 especies anadromas originarias de los Estados Unidos o las Comunidades
 Europeas se abstengan de adoptar las medidas necesarias para fomentar la
 conservación y desarrollo de las pesquerías estadounidenses .".
 F. Al final del apartado 4 del Artículo XII se añade la frase siguiente :
 " Asimismo, las Comunidades Europeas facilitarán estos datos económicos a
 los Estados Unidos cuando así lo soliciten .".
 G. En el Artículo XII , se sustituye la fecha del "1 de julio de 1989" por la
 del "1 de julio de 1991 ".
 En el caso de que las Comunidades Europeas consideren aceptables la prórroga y
 modificaciones establecidas en la presente Nota, los Estados Unidos proponen
 que ésta y la correspondiente respuesta de las Comunidades Europeas
 constituyan un acuerdo entre el Gobierno de los Estados Unidos de América y
 las Comunidades Europeas por el que se modifique y prorrogue hasta el 1 de
 julio de 1991 el Acuerdo referente a las pesquerías en alta mar frente a las
 costas de los Estados Unidos . Dicho acuerdo entrará en vigor en la fecha que
 se convenga en el canje de notas diplomáticas que tendrá lugar tras la
 terminación de los procedimientos internos de ambas Partes .
 ---pagebreak--- 3
 La Representación aprovecha esta ocasión para brindar una vez más a La
 Comisión el testimonio de su más alta consideración .
 Por el Gobierno de Los
 Estados Unidos de América
 La Representación de Los Estados Unidos
 ante las Comunidades Europeas
 15 de septiembre de 1988
 ---pagebreak--- - 4 -
 B. Nota de la Comunidad Económica Europea
 La Dirección General de Relaciones Exteriores de la Comisión de las
 Comunidades Europeas presenta sus respetos a la Representación de los Estados
 Unidos ante las Comunidades Europeas y tiene el honor de acusar recibo de la
 Nota de la Representación que , fechada el 15 de septiembre de 1988, se expresa
 en los siguientes términos : :v
 "La Representación de los Estados Unidos ante las Comunidades Europeas
 presenta sus respetos a la Comisión de las Comunidades Europeas y trae a su
 atención el Acuerdo entre el Gobierno de los Estados Unidos de América y las
 Comunidades Europeas referente a las pesquerías en alta mar frente a las
 costas de los Estados Unidos , que , firmado en Washington el 1 de octubre de
 1984 , expirará el 1 de julio de 1989 . Los Estados Unidos proponen que dicho
 Acuerdo se prorrogue hasta el 1 de julio de 1991 y se modifique de la forma
 siguiente :
 A. En el apartado 2 del Artículo III , se sustituyen las palabras "que
 pudieran resultar necesarios a causa de circunstancias imprevistas que
 afecten a las reservas de peces " por el adjetivo "pertinentes ".
 B. En el Artículo IV, se sustituyen las palabras " la Magnuson Fishery
 Conservation and Management Act modificada , a saber :" por " la legislación
 de los Estados Unidos , incluidos los siguientes :". Asimismo, se suprimen
 las comillas y se sustituyen los números romanos que siguen a ellas por
 sus correspondientes números árabes .
 C. En el número 1 del Artículo IV, se sustituyen las palabras "de pescados o
 productos de la pesca de los Estados Unidos " por "de pescado y productos
 pesqueros de los Estados Unidos , especialmente de aquéllos para los que
 aquel país haya solicitado derechos de captura ;".
 D. En el número 2 del Artículo IV, se sustituye el texto actual por el
 siguiente : " si y en qué medida el país considerado coopera con los Estados
 Unidos tanto en el desarrollo de las posibilidades que se ofrecen
 actualmente a las exportaciones pesqueras de los Estados Unidos y en la
 creación de otras nuevas mediante la compra de productos pesqueros
 elaborados por la industria de transformación estadounidense , como en el
 S' ■
 (•
 C δ
 ---pagebreak--- - 5 -
 desarrollo del comercio pesquero a través de la compra de pescado y
 productos pesqueros de los pescadores estadounidenses y , especialmente , de
 aquéllos para los que aquel país haya solicitado derechos de captura ;".
 E. En el Artículo VII , se añade antes de la frase final la siguiente : " Aunque
 dichos cánones se impondrán de forma no discriminatoria , su importe podrá
 variar en función de diversos factores y, en especial , del hecho de que ,
 en opinión de los Estados Unidos , buques o nacionales de los Estados
 miembros de las Comunidades Europeas capturen en volúmenes inaceptables
 especies anadromas originarias de los Estados Unidos o las Comunidades
 Europeas se abstengan de adoptar las medidas necesarias para fomentar la
 conservación y desarrollo de las pesquerías estadounidenses .".
 F. Al final del apartado 4 del Artículo XII se añade la frase siguiente :
 " Asimismo , las Comunidades Europeas facilitarán estos datos económicos a
 los Estados Unidos cuando así lo soliciten .".
 6. En el Artículo XII , se sustituye la fecha del "1 de julio de 1989" por la
 del "1 de julio de 1991 ". ¡
 En el caso de que las Comunidades Europeas consideren aceptables la prórroga y
 modificaciones establecidas en la presente Nota , los Estados Unidos proponen
 que ésta y la correspondiente respuesta de las Comunidades Europeas
 constituyan un acuerdo entre el Gobierno de los Estados Unidos de América y
 las Comunidades Europeas por el que se modifique y prorrogue hasta el 1 de
 julio de 1991 el Acuerdo referente a las pesquerías en alta mar frente a las
 costas de los Estados Unidos . Dicho acuerdo entrará en vigor en la fecha que
 se convenga en el canje de notas diplomáticas que tendrá lugar tras la
 terminación de los procedimientos internos de ambas Partes ."
 La Dirección General de Relaciones Exteriores de la Comisión de las
 Comunidades Europeas tiene el honor de confirmar que la Comunidad Económica
 Europea acepta el contenido de la Nota aquí transcrita y que ésta junto con la
 presente Nota constituyen un acuerdo en los términos propuestos por el
 Gobierno de los Estados Unidos de América .
 ---pagebreak--- 6
 La Dirección General de Relaciones Exteriores de la Comisión de las
 Comunidades Europeas aprovecha esta ocasión para brindar una vez más a la
 Representación de los Estados Unidos ante las Comunidades Europeas el
 testimonio de su más alta consideración .
 En nombre del Consejo de las
 Comunidades Europeas
 La Dirección General de
 Relaciones Exteriores de la
 Comisión de las Comunidades Europeas
 Febrero de 1989
 ---pagebreak--- COMPETITIVENESS AND EMPLOYMENT IMPACT STATEMENT
 The object of the proposed decision is to safeguard for Conmunity fishermen the
 fishing possibilities under the existing Agreement between the European Economic
 Community and the Government of the United States of America concerning
 fisheries off the coasts of the United States , which expires on 1 July 1989 , for
 a further period of two years , i .e . until 1 July 1991 . This will not involve
 undertakings in any additional obligations except for the respect of the
 respective US legislation .
 RAPPORT DE L' IMPACT SUR LA COMPETITIVITE ET L' EMPLOI
 L' objet de la décision proposée est de sauvegarder pour les pêcheurs de la
 Communauté les possibilités de pêche selon l' accord existant entre la Communauté
 économique européenne et le gouvernement des Etats-Unis d' Amérique concernant
 les pêcheries au large des cêtes des Etats-Unis , qui expirera le 1er juillet
 1989 , pour une période ultérieure de deux ans , c'est- à- dire jusqu' au 1er juillet
 1991 . Ceci n' implique pas des obligations particulières pour les entreprises , à
 l' exception du respect de la législation respective des Etats-Unis .


type: contracts

text:
 Důležité právní upozornění
 |
 22000D1005(04)
 Úřední věstník L 250 , 05/10/2000 S. 0051 - 0051
 Rozhodnutí Smíšeného výboru EHPč. 68/2000ze dne 2. srpna 2000,kterým se mění příloha XIII (Doprava) Dohody o EHPSMÍŠENÝ VÝBOR EHP,s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen "Dohoda"), a zejména s ohledem na článek 98 této dohody,vzhledem k těmto důvodům:(1) Příloha XIII Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 3/2000 ze dne 4. února 2000 [1].(2) Nařízení Komise (ES) č. 609/2000 ze dne 21. března 2000, kterým se mění nařízení (ES) č. 3298/94, kterým se stanoví podrobná opatření týkající se systému práv tranzitu (ekobodů) pro těžká nákladní vozidla projíždějící Rakouskem [2], by mělo být začleněno do Dohody,ROZHODL TAKTO:Článek 1V bodě 26a (nařízení Komise (EHS) č. 881/92) přílohy XIII Dohody se a bodě 26aa (protokol 9 k sktu o přistoupení Rakouska) doplňuje nová odrážka, která zní:"— 32000 R 0609: nařízení Komise (ES) č. 609/2000 ze dne 21. března 2000, kterým se mění nařízení (ES) č. 3298/94, kterým se stanoví podrobná opatření týkající se systému práv tranzitu (ekobodů) pro těžká nákladní vozidla projíždějící Rakouskem (Úř. věst. L 73, 22.3.2000, s. 9)."Článek 2Znění nařízení (ES) č. 609/2000 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropských společenství, jsou platná.Článek 3Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 3. srpna 2000 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody [3].Článek 4Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropských společenství.V Bruselu dne 2. srpna 2000.Za Smíšený výbor EHPpředsedaG. S. Gunnarsson[1] Dosud nezveřejněné v Úředním věstníku.[2] Úř. věst. L 73, 22.3.2000, s. 9.[3] Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.--------------------------------------------------


text:
 8.12.2007
 EL
 Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης
 C 297/34
 Διάταξη του Προέδρου του Δικαστηρίου της 8ης Αυγούστου 2007 [αίτηση του Schiedsgericht bei der Wirtschaftskammer der Tschechischen Republik und der Agrarkammer der Tschechischen Republik (Τσεχική Δημοκρατία) για την έκδοση προδικαστικής αποφάσεως] — Reisebüro Bühler GmbH κατά Dom.info e.K., Sebastian Dieterle
 (Υπόθεση C-126/07) (1)
 (2007/C 297/66)
 Γλώσσα διαδικασίας: η γερμανική
 Ο Πρόεδρος του Δικαστηρίου αποφάσισε τη διαγραφή της υποθέσεως.
 (1) ΕΕ C 117 της 26.5.2007.


type: wikipedia

text:
Plaukiojimo pūslė – daugelio kaulinių žuvų hidrostatinis organas, leidžiantis žuviai valdyti kūno plūduriavimą keičiant joje esančių dujų kiekį. Atvirapūslių žuvų plaukimo pūslė siauru oriniu lataku sujungta su priekine žarna. Pro ją pūslė prisipildo oro. Uždarapūslių žuvų orinis latakas išnykęs. Tokiu atveju plaukimo pūslę oru aprūpina kapiliariai. Plaukimo pūslėje randama deguonies, anglies dioksido ir azoto. Keisdama dujų kiekį pūslėje žuvis įgyja neutralų plūduriavimą (ji nei skęsta, nei išplaukia į paviršių), o tai leidžia bet kuriam vandenyje gyvenančiam organizmui sunaudoti minimalų energijos kiekį.
 Bentosinėms, t. y. gyvenančioms dugne rūšims, dujų buvimas pūslėje yra nenaudingas medžiagų apykaitos požiūriu, nes daug energijos būtų sunaudojama vien tik išsilaikymui dugne. Todėl tokių žuvų plaukimo pūslė redukuota arba jos visai nėra. Kai kurių rūšių žuvys plaukimo pūslę naudoja garsui skleisti arba garsui priimti (girdėti).
 Žuvys


text:
 12.10.2015
 HR
 Službeni list Europske unije
 C 337/14
 Tužba podnesena 6. srpnja 2015. – Austrija protiv Komisije
 (Predmet T-356/15)
 (2015/C 337/17)
 Jezik postupka: njemački
 Stranke
 Tužitelj: Republika Austrija (zastupnici: C. Pesendorfer i H. Kristoferitsch, odvjetnik)
 Tuženik: Europska komisija
 Tužbeni zahtjev
 Tužitelj od Općeg suda zahtijeva da:
 —
 poništi Odluku Komisije (EU) 2015/658 od 8. listopada 2014. o mjeri potpore SA.34947 (2013/C) (ex 2013/N) koju Ujedinjena Kraljevina planira provesti za potporu jedinici C nuklearne elektrane Hinkley Point (priopćeno pod brojem dokumenta C(2014) 7142) (SL 2015, L 109, str. 44.);
 —
 naloži Komisiji snošenje troškova postupka.
 Tužbeni razlozi i glavni argumenti
 U prilog osnovanosti tužbe tužitelj ističe deset tužbenih razloga.
 1.
 Prvi tužbeni razlog: pogrešna primjena članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a – pogrešna definicija tržišta i netočna pretpostavka o postojanju tržišnih nedostataka
 Tužitelj tvrdi da je Komisija pogriješila kada je planiranu državnu potporu odobrila sukladno članku 107. stavku 3. točki (c) UFEU-a jer je pogrešno priznala postojanje zasebnog tržišta nuklearne energije te je pretpostavila – također pogrešno – da na tom tržištu postoji nedostatak.
 2.
 Drugi tužbeni razlog: povreda članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a – pogrešna ocjena nuklearne elektrane kao „nove tehnologije”
 Tužitelj u tom pogledu tvrdi da je odluka ništava i zbog toga što se Komisija pogrešno pozvala na činjenicu da je predmetna tehnologija „nova tehnologija”.
 3.
 Treći tužbeni razlog: pogrešna primjena članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a – pogrešna pretpostavka da se radi o potpori za ulaganje
 U okviru trećeg tužbenog razloga tužitelj tvrdi da je Komisija pogrešno pretpostavila da su predložene mjere obična potpora za ulaganje; u praksi, ta potpora nadilazi običnu potporu za ulaganje i predstavlja operativnu potporu – koja je nezakonita prema sudskoj praksi sudova Europske unije.
 4.
 Četvrti tužbeni razlog: pogrešna primjena članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a – nepostojanje zajedničkog interesa
 Tužitelj u tom pogledu tvrdi da je pobijana odluka ništava i zbog toga što – suprotno navodima Komisije – ne postoji zajednički interes u smislu članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a, a koji mora postojati da bi se odobrila potpora.
 5.
 Peti tužbeni razlog: nedovoljna definicija potpore
 Republika Austrija usto zasniva svoju tužbu na tvrdnji da je Komisija potpuno nedovoljno definirala državnu potporu.
 6.
 Šesti tužbeni razlog: pogrešna primjena članka 107. stavka 3. točke (c) UFEU-a – neprimjerenost mjera
 Komisijina razmatranja o primjerenosti državne potpore prema mišljenju tužitelja netočna su i nerazumljiva, što također ukazuje na ništavost odluke.
 7.
 Sedmi tužbeni razlog: povreda temeljnih zahtjeva u pogledu provođenja postupka javne nabave
 U okviru ovog tužbenog razloga tužitelj tvrdi da državna potpora nije smjela biti dozvoljena među ostalim i zbog toga što Ujedinjena Kraljevina nije provela postupak javne nabave te je prekršila zahtjeve prava Unije u pogledu jednakosti postupanja i transparentnosti.
 8.
 Osmi tužbeni razlog: povreda Obavijesti o jamstvima (1)
 U tom pogledu tužitelj ističe da državno jamstvo, odobreno kao dio državne potpore, nije bilo ispitano sukladno kriterijima iz Obavijesti o jamstvima.
 9.
 Deveti tužbeni razlog: nepridržavanje obveze obrazlaganja sukladno članku 296. stavku 2. UFEU-a
 Komisija je povrijedila i svoju obvezu obrazlaganja, i to vrlo ozbiljno i u više aspekata.
 10.
 Deseti tužbeni razlog: povreda prava na saslušanje
 Tužitelj se na kraju poziva na povredu prava na saslušanje.
 (1) Obavijest Komisije o primjeni članaka 87. i 88. Ugovora o EZ-u na državne potpore u obliku jamstava (SL 2008, C 155, str. 10.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 8., svezak, 4., str. 25.)