text:
Ansioturva yhtäläiseksi suomalaisille — Elina Lepomäki
 Ansiosidonnaisen rahoitusosuudet
 Perustuslain mukaan ihmiset ovat yhdenvertaisia lain edessä. Periaate ei toteudu työttömyysturvan osalta. Kansa on jaettu karkeasti kahteen joukkoon: tyypillisesti vakituisissa keski- ja hyvätuloisissa työsuhteissa työskenteleviin, korotettua ja pidennettyä työsuhde- ja työttömyysturvaa nauttiviin henkilöihin sekä epäsäännöllisissä työsuhteissa tai työsuhteen rinnalla esimerkiksi yksinyrittäjinä työskenteleviin henkilöihin, joiden työttömyysturva on heikko tai sitä ei ole.
 Nykyisessä työttömyysvakuutusjärjestelmässä vakuutuksen kustannus on kaikille pakollinen, mutta sen eduista pääsevät nauttimaan vain kassoihin kuuluvat palkansaajat, jotka täyttävät työssäoloehdon eivätkä ole palkkasuhteen rinnalla yrittäjiä. Kuten valtiovarainministeriön Mauri Kotamäki ja Jukka Mattila joulukuun Yhteiskuntapolitiikkalehden artikkelissa toteavat, merkittävä osa vakuutusmaksun maksajista ei saa vastinetta maksulleen – eli he maksavat vakuutusta, jonka piirissä he eivät täysimääräisesti ole. Työttömyyskassat rahoittavat työttömyyden ansioturvasta ainoastaan hieman yli viisi prosenttia, vaikka työttömyyskassan jäsenyys on ehto ansiosidonnaisen saamiselle.
 Epätyypilliset työsuhteet ovat olleet monta vuotta merkittävässä kasvussa: viime vuonna yli puolet solmituista uusista työsuhteista olivat määräaikaisia. Moni pyörittää – tai haluaisi pyörittää – pientä yritystä työssäkäynnin lomassa tai käynnistää yritystoimintaa työttömäksi jäätyään. Yrittäjän ja palkansaajan ero on nykyisessä palveluvoittoisessa taloudessa häilyvä. Riski työttömyysturvan menettämisestä ei usein kannusta työllistymään tai henkilökohtaiseen riskinottoon yrittämällä.
 Kansantalous kaipaisi kipeästi monenlaista toimeliaisuutta. Ei ole kohtuullista, että freelance-kirjoitus lehteen vie koko kuukauden työttömyyspäivärahan. Eräs kielenkääntäjäksi opiskellut ja lastenhoitajana palkkasuhteessa työskennellyt henkilö joutui lakkauttamaan kääntämistä tarjoavan toiminimensä jäädessään työttömäksi lastenhoitajan paikalta. Muuten hän ei olisi saanut työttömyysturvaa lainkaan.
 Valtion ja kuntien palvelutasot ja tulonsiirtovastuut on säädetty tasolle, jonka rahoitus ei ole mahdollinen nykyisellä työllisyysasteella. Vuoden 2014 joulukuussa kausitasoitettu työllisyysaste eli työllisten osuus 15–64-vuotiaista oli 68,3 %. Hallituksen tavoite on ollut työllisyysasteen nostaminen 75 prosenttiin. Työllisyysasteen kehityksessä Suomi on jäänyt muiden pohjoismaiden jälkeen.
 Esitämme tänään julkaisemassamme ehdotuksessa ansiosidonnaisen työttömyysturvan ulottamista kaikkeen kansaan. Raportin ovat kirjoittaneet kanssani professori Heikki Hiilamo, Valtiontalouden tarkastusviraston pääjohtaja Tuomas Pöysti, kansanedustaja Osmo Soininvaara ja VATT:in ylijohtaja Juhana Vartiainen.
 Ansioturvareformi purkaa nykyisten työttömyysvakuutusmarkkinoiden tehottomuutta ja kannustinongelmia. Nykyisessä työttömyysvakuutusjärjestelmässä vakuutuksen antajalla (eli työttömyyskassalla) ei ole täysimääräisiä kannusteita pienentää vakuutustapahtuman (eli työttömyyden) todennäköisyyttä, sillä se ei joudu maksumieheksi kuin 5 prosentin osalta. Suurin osa työttömyyskassoista toimii ammattiliittojen yhteydessä. Toisella puolella taas kriteerit täyttävä palkansaaja voi ostaa itselleen erittäin edullisen työttömyysvakuutuksen pelkästään reilulla 100 eurolla vuodessa.
 Ansioturvareformi siirtää kaikki työnhakijat ansiosidonnaisen työttömyysturvan piiriin säilyttäen nykyisen työssäoloehdon. Kaikki palkansaajan asemassa tehty työ kerryttäisi työssäoloehtoa siinä suhteessa kuin palkasta suoritetaan lakisääteistä työttömyysvakuutusmaksua. Elinkeinon harjoittaminen tai yrityksen omistaminen ansiotyön ohessa ei heikentäisi palkansaajan työttömyysturvaa. Työttömyyskassaan kuuluminen ei jatkossa ole kriteeri ansiosidonnaisen saamiselle. Samalla valtion eli verojen ja työttömyysvakuutusmaksujen osuus ansioturvan rahoituksesta nostetaan nykyisestä 95 %:sta 100 prosenttiin.
 Ansioturvareformi on julkistaloudelle kustannusneutraali. Siksi reformi lyhentää ansiosidonnaisen työttömyysturvan enimmäiskeston nykyisestä 400 tai 500 päivästä 250 päivään (noin vuoteen). Samalla kaikki työnhakijat siirretään korotetun päivärahan piiriin, mikä tarkoittaa jokaiselle työnhakijalle työttömyyden ensimmäisen 100 päivän aikana nykyistä korkeampaa työttömyysturvaa. Reformi myös purkaa keinotekoisen kytköksen ansio- ja perusturvan välillä. Se mahdollistaa työttömyysturvan tehokkaamman kehittämisen jatkossa.
 Lataa raportti täältä: http://www.sitra.fi/julkaisut/Muut/Ansioturvareformi.pdf
 Mikko Savelius 23.1.2015 08:16
 Työttömyysturvareformi olisi erittäin merkittävä edistysaskel yrittäjille. Tällä hetkellä yrittäjän ansiosidonnainen työttömyysturva on rakennettu niin kalliiksi, että ainoastaan vain joka kymmenes yrittäjä on liittynyt järjestelmään.
 Paananen Ludmila 23.1.2015 09:28
 Millä tavalla kalliiksi? Se on totta että se on kalliimpi kuin tavallisen kassan jäsenille mutta erona on se että voit itse vakuuttaa oman työttömyysrahaan valitsemalla ITSE vakuutustaso. Tavallisilla duunareilla sellaista mahdollisuutta ei ole. Vaikka yrittäjän ansiosidonnaisen valinnan vaikuttaa valittu taso ja se pitää olla vähintään YEL-tasoa niin moni ottaa korkeampi vakuutustaso varmuuden vuoksi. Pienelle yrittäjälle sekin on paljon ja siinä mielessä muutoksia tarvitaan että sekä pienet yrittäjät ja varsinkin yrittäjäperheiden jäsenet olisivat tasavertaisia työttömyysturvassa. Tällä hetkellä tasavertaisuus ei toteudu.
 Mikko Ahola 23.1.2015 17:17
 Yrittäjille ei nykyisin makseta ansiosidonnaista työttömyysturvaa, koska pelätään keplottelua.
 Pelätään esimeriksi sitä, että yrittäjä työttömänä ollessaan "tekee töitä varastoon". Ehkä näin voi jollakin alalla olaakin. Lepomäki mainitsi tuossa esimerkkinä freelancer-kääntäjän. Työttömyystuen maksaja pelkää nykyisin kauheasti sitä, että kääntäjä kääntäisi tekstiä tosiasiallisesti kuukauden, ja sitten ilmoittaisi työskennelleensä käännöksen kanssa vain viikon. Näin hän saisi suuremmat työttömyyskorvaukset, ja tällaista vilkunkia pelätään niin paljon, että yrittäjille ei työttömyystukia anneta, kuin pitkän karenssin jälkeen.
 Juhani Kahelin 23.1.2015 08:36
 Yhtäläistä ja yhdenvertaista olisi se että korvaus kaikille työttömille olisi tasasuuruinen euroissa, vaikkapa 50 tai 100 euroa per päivä. Korvaus ei olisi "ansiosidonnainen".
 Tasasuuruinen työttömyysturva kannustaisi eniten hyväpalkkaisia etsimään uutta työtä. Tätähän Lepomäki ja kumppanitkin peräävät HS:n kirjoituksessaan: "Kansantalouden kantokyvyn kannalta erityisen painava tarve on lisätä koulutetun ja hyväpalkkaisen työikäisen väestön työllisyysastetta."
 Erillistä työttömyysvakuutusmaksua ei tarvita. Varat korvauksiin voidaan kerätä yleisen verotuksen osana.
 Juha Kuikka 23.1.2015 13:17
 Meinaatko sata euroa jokaiselta kalenteripäivältä verottomana?
 Mikko Ahola 23.1.2015 17:19
 VAin arikpäiviltä, eli 2100 e kuukaudessa. Eihnän kukaan niin vähää tienaa, kuin 2100 € /kk.
 Margareta Blåfield 23.1.2015 19:43 Vastaus kommenttiin #31
 Huvittaisiko mennä töihin 1600€ kuukausipalkalla?
 Joillakin nykyinen ansiosidonnainen on tonnin kiepeillä.
 Olli Saarinen 23.1.2015 21:11 Vastaus kommenttiin #31
 Alimmat tuntipalkat ovat kahdeksan - yhdeksen euron tietämissä. 150 tuntia kuussa (37,5 t viikko) tekee 1200 euroa kahdeksan euron tuntipalkalla ja 1500 kympin tuntipalkalla. Ja lisäksi puolen kuun palkka lomarahana.
 Juhani Kahelin 23.1.2015 08:55
 "Ansioturvareformin" suhteen näyttää olevan menossa etukäteen suunniteltu, koordinoitu ja ajastettu rintamavyörytys. Siinä ovat mukana ainakin Etla, Sitra, Vatt, VTV, Helsingin Sanomat, YLE, radio, TV, Helsingin yliopisto, Libera ja varmaan muitakin. Moottorina lienee Sitra tai Etla. Sitran debatti-tilaisuus (joka on menossa juuri nyt eli 23.1. klo 8.30) on kutsuvierastilaisuus eli rahvas älköön vaivautuko kuulolle.
 Henkilötasolla rintamassa ovat esiin tulleet mm. Elina Lepomäki, Osmo Soininvaara, Tuomas Pöysti, Juhana Vartiainen, Heikki Hiilamo, aiemmin Etlan Vesa Vihriälä ja Etlan tutkijat.
 Tämä rintama kantaa huolta kansantalouden kantokyvystä, hyväpalkkaisten työllistymisestä ja työn tarjonnan lisäämisestä.
 Eilen oli Vapaus valita toisin -organisaation tilaisuus, jossa mm. professori Pertti Haaparanta kiisti työn tarjonta -puheen tieteellisen oikeutuksen.
 Minna Eerolainen 23.1.2015 11:50
 Vyörytys on todella totaalista. Tämän Lepomäen ja kumppaneiden esityksen lisäksi Ylen aamutv:ssä moitittiin aamulla suomalaisia "ketteryyden" puutteesta kun liian monet asuvat omistusasunnoissa eivätkä ole vuokra-asujien tavoin oletettavan motivoituneita muuttamaan joka mahdollisen hanttihomman perässä kodistaan.
 Suomalaista työvoimaa kohdellaan kummallisena käkimassana, ei inhimillisinä, tuntevina yksilöinä. Metsään menee taas.
 Toi Heikki Hiilamo lähtee outoihin proggiksiin mukaan, kannattaisi vähän miettiä. Eihän tuossa kovisjoukossa voi tulla roolia muuna kuin voimattomana yesmiehenä vaikka kuinka olisi vähäosaisista välittävinään :(
 Mikko Ahola 23.1.2015 17:23
 Demari Juhana Vartiainen on tietenkin mukana vyörytyksen eturintamassa. (Mikseivät demarit erota Juhana Vartiaista?)
 Televisiossa on väitetty, että perussuomalaiset ovat sen kannalla, että ansiosidonnainen työttömyysturva pitäisi olla kaikilla ammattiliittoon tai Loimaan kassaan kuulumattomillakin. Mutta merkitseekö tämä kanta sitä, että perussuomalaiset lähtevät Sipilän hallituksessa mukaan lyhentämään ansiosidonnaisten päiviä puoleen?
 Heikki Toivonen 23.1.2015 18:09 Vastaus kommenttiin #32
 Perussuomalaistenkin tosiaan toivon lähtevän tämän järkevän reformiesityksen tai sitä lähellä olevan vastaavan esityksen taakse.
 Piia Aallonharja 23.1.2015 08:55
 Kuulin tästä ensimmäiseksi radiosta ja nopea ensireaktio oli, että mun 500 ansiosidonnaiseen työttömyyspäivään ei saa koskea, mutta sitten rauhoitun ja olen valmis luopumaan Elinan esittämillä perusteilla 200 päivästä, kunhan saisin vielä pitää 300 päivää mahdollisen työttömyyden iskiessä. Olen siis valmis neuvottelemaan päivien määristä :)
 Mikko Ahola 23.1.2015 17:25
 Neuvottelun sijasta asiasta voi äänestää eduskuntavaaleissa.
 Mikä on Sipilän kanta ansiosidonnaisten puolittamiseen? Entä perussuomalaisten?
 Atte Rätt 23.1.2015 09:09
 Jos yksinyrittäjä joutuu työttömäksi (=konkurssi), tarkoittaa se usein sitä, että ulosottomiehellä on näppinsä pelissä. Karu fakta on se, että vaikka ansiosidonnaista saisi 2000 euroa bruttona/kk (toteutuu n. 4500 euron kuukausituloilla), josta verottaja vie neljänneksen ja vouti kolmanneksen, niin sillä nettosummalla ei elä sitten mitenkään, jos joutuu asunnostaan jotain peräti maksamaan. Lisäksi työhön menemiseen tuo tilanne ei kannusta, ellei satu saamaan hyväpalkkaista duunia, ja yritystoiminnan jatkamiselle ei yleensä ole mahdollisuuksia, jos luottotiedot ovat menneet. Siinä sitä kannustinloukkua kerrakseen. Mitä tälle ollaan aikeissa tehdä, jos mitään?
 Mikko Ahola 23.1.2015 17:28
 Hyväpalkkaisen työn sijasta voi ottaa kolme pienipalkkaista työtä. Vuorokaudessa on 24 tuntia.
 Heikki Toivonen 23.1.2015 18:10
 Mikko Aholalta voisi varmaan olettaa iälleen sopien asiasisältöisiäkin kommentteja?
 Atte Rätt 23.1.2015 18:14 Vastaus kommenttiin #41
 Havaitsen Mikko Aholan kommentissa sarkasmia. Tunnetusti vaikea laji.
 Vellu Heino 23.1.2015 18:21 Vastaus kommenttiin #41
 Kyllä noita kommentteja esitetään ihan mukasivistyneiltäkin tahoilta.
 Atte Rätt 23.1.2015 18:24 Vastaus kommenttiin #44
 Tottapa tuokin. Sehän tässä on surullista.
 Juhani Kähärä 23.1.2015 10:23
 Ehdotus otetaan sellaisenaan Kansallisen Viskipuolueen vaaliohjelmaan.
 Auvo Rouvinen 23.1.2015 10:35
 tietty pitää miettiä mikä on työttömyysturvan funktio. kansantaloudessa se on pitää yllä ostovoimaa niin että yhden ihmisen työttömyys ei kertaannu dominoefektillä.
 silloin turvan täytyy olla suhteellisen suuri. mua on ihmetyttänyt ettei kukaan ole ottanu poliittiseen agendaan toimivaa automaattista vakauttajaa elikkä työttömyyskorvaus = 2 x palkka.
 tolloin jokainen uusi työtön toisi kaksi työpaikkaa. työttömyys olisi houkutteleva mutta siihen ei koskaan pääsisi.
 toinen asia mikä ihmettyttää. ihminenhän on homo economus, taloudellisesti järkevä olio. elikkä pyrkii minimoimaan ponnistelut. (toi on niin klassisen, marxilaisen kuin keynesiläisenkin teorian alkuolettama.)
 mistä seuraa, henkilö jolla on päivät nollattu, tietysti ottaa lopputilin ja lähtee nauttimaan ansaitusta työttömyydestä ylikattavalla päivärahalla. ellei ota lopputiliä, on ilmiselvästi ei järkevä toimija eli suomeksi hullu. meillä on pakkohoito säästösyistä poistunut, muuten aika iso osa olisi hoidossa.
 Reijo Tossavainen 23.1.2015 11:28
 Jouko Heyno 23.1.2015 12:11
 Ja kun sitten olet kysynyt ja saanut höpöhöpö-vastauksen, mitä aiot asialle tehdä? Lain läpivieminen Suomessa kestää minimissään 3 päivää.
 Mikko Ahola 23.1.2015 17:31
 Perussuomalaiset siis kannattavat ansiosidonnaisten päivien vähentämistä puoleen. 500 puolitetaan 250:een.
 Muista äänestäessäsi.
 Pasi Matilainen 23.1.2015 12:14
 Ansiosidonnaisen ulottaminen kaikille olisi muuten myrkkyä ay-liikkeelle, sillä joulukuussa tehdyn kyselytutkimuksen mukaan yli puolet ammattiliittoon kuuluvista suomalaisista eroaisi ammattiliiton jäsenyydestä, jos jäsenyys ei takaisi ansiosidonnaista työttömyysturvaa. Ko. tutkimuksen toteutti On-Time Research Solutions Oy.
 Olavi Mansikka 23.1.2015 13:30
 Hyökkäsivät jo vastaan. Toki heidän asiansa on vain jäseniään puolustaa sekä johtoaan lihottaa... Muilla ei ole väliä.
 Jouko Heyno 25.1.2015 11:38
 No mutta, mutta... Ansiosidonnainen työttömyysturvahan ei mykyisinkään ole sidoksissa ammattiliiton jäsenyyteen. Toki liiton jäsen voi olla samalla, mutta työttömyyskassaan liittymisen edellytys se ei ole.
 Pertti Väänänen 23.1.2015 12:38
 Hyvä reformiehdotus jonka soisin tulevan kevään vaalien erääksi pääkysymykseksi.
 Esko Ahohan ehdotti omaa vastaavaa reformiaan, joka tyrmättiin sekä Kokoomuksen ja SDP:n taholta.
 Kokoomus voisi ottaa tämän Sitran raportin vaaliohjelmaansa, jolloin vaalit voitaisiin käydä ainakin tältä osin selkein kortein.
 Mikko Ahola 23.1.2015 17:33
 Puolueiden olisi hyvä avoimin kortein ilmoittaa, vähentävätkö he ansiosidonnaisten päivien lukumäärää 500:sta 250:een.
 Etenkin Keskustan ja Perussuomalaisten.
 Pekka Heliste 23.1.2015 12:43
 Ei tuo Lepomäen esityskään poista katkoa.Kela vaatii peruspäivärahaa varten todistuksen työssäolosta/työttömyydestä eikä se poistu Lepomäen systeemissäkään
 Tai se voidaan poistaa samalla tavalla nykysysteemissäkin
 Elina Lepomäki 23.1.2015 12:53
 Vastauksena SAK:n ja STTK:n esittämään koordinoituun kritiikkiin (YLE) raporttiamme kohtaan:
 "STTK:n arvion mukaan esitetty malli suosii rikkaita ja eniten tienaavia pieni- ja keskituloisten kustannuksella."
 Päinvastoin, malli nimenomaan ulottaa ansiosidonnaisen turvan myös kaikista heikoimmassa asemassa oleville palkansaajille, eli heille, jotka työskentelevät pätkäsuhteissa ja mahdollisesti yhdistävät yrittäjämuotoista toimeentuloa ansiotuloon. Heitä ei nykyinen ansioturva usein koske lainkaan. Lisäksi nykyinen ansioturva suosii vakituisissa säännöllisissä työsuhteissa olevia henkilöitä kahta kautta: sekä etuuden keston että tason (korotettu päiväraha) osalta. Reformimme yhtäläistää ansioturvan ehdot kaikille samaksi, ja kunkin yksilön vakuutusturva seuraa suoremmin hänen palkastaan maksetuista lakisääteisistä työttömyysvakuutusmaksuista.
 Tämän lisäksi reformimme erottaa ansioturvan ja perusturvan keinotekoisen kytköksen toisistaan, jotta jatkossa työttömyysturvan kehittäminen on helpompaa. Eli esimerkiksi perusturvaa voidaan kehittää ilman että samalla muutetaan ansioturvaa. Se silottaa tietä myös sellaiselle sosiaaliturvauudistukselle kuin perustili/perustulo, jos tulevaisuudessa poliittista tahtoa löytyy.
 Yksi raporttimme kirjoittajista, Heikki Hiilamo, avaa näkökulmaa THL:n blogissaan (hän jos kuka tuntee köyhien sosiaaliturvan): https://blogi.thl.fi/web/yp/etusivu/-/blogs/piste-...
 "SAK: Mutta asiakirja ohjaa keskustelua suuntaan, jossa olennaisin asia hämärtyy. Nykyisessä työllisyystilanteessa voimavarat on viisaampaa keskittää uusien työpaikkojen luomiseen kuin siihen, että kurjistaisimme jo valmiiksi vaikeassa asemassa olevien tilannetta ja aiheuttaisimme heille lisää epävarmuutta"
 Raporttimme tarkoitus oli puhua nimenomaan työttömyysturvasta, joka on hyvinvointivaltion tarjoaman tulonsiirtojärjestelmän keskeinen osa. Se on myös tärkeä tekijä selitettäessä kansantalouden työn tarjontapuolta. Olen täysin samaa mieltä, että järjestelmässämme on myös paljon tekijöitä, joilla vaikutetaan työn kysyntäpuoleen, ja niistä yhtä lailla on moni akuutin reformoinnin tarpeessa. Keskustelua tällainen maalin siirtäminen ei kuitenkaan vie eteenpäin.
 Tämän lisäksi reformiehdotuksemme nimenomaan pienentää ihmisten epävarmuutta työttömyysturvan suhteen, koska se luo selkeät ja läpinäkyvät ehdot, jotka ovat yhtenäiset kaikille palkansaajille. Se, mille tasolle työttömyysturva lopulta asettuu seuraa talouden reunaehdoista. Jos kaikkeen ei ole varaa, on minun oikeustajuni mukaan parempi, että jaetaan "vähä" läpinäkyvästi ja yhtäläisin ehdoin vakuutusmaksun maksaneille kuin että tuo etuus jaettaisiin vain maksajien etuoikeutetulle osajoukolle, kuten nykyisin.
 Juhani Kahelin 23.1.2015 13:33
 Heikki Hiilamo jos kuka tuntee sosiaaliturvan, sanoo Lepomäki.
 Saattaa tuntea, mutta millaisia politiikaehdotelmia hän kannattaa ja millaisessa käsitekehikossa asioita hahmottaa. Vuosien takaa jäi mieleen vaalitilaisuus, jossa Hiilamo paheksui niinsanottuun lex Soininvaaraan kohdistettua kritiikkiä. Lex Soininvaara = toimeentulotuen (tai työttömyysturvan) leikkaus nuorilta jotka eivät lähde heille tyrkytettyyn koulutukseen.
 Tavoitesuunnaksi (ideaalitilaksi) pitää asettaa yhteiskunta jossa kenenkään ei tarvitse "tarjota" työtään, ei tarvitse tarjoutua, tarjota itseään eikä olisi olemassa myöskään työn "kysyntää" (niinsanottua työnantajaa). Tarjonta- ja kysyntäkäsitteistö on lähtökohtaisesti ihmistä alentavaa, välineistävää, epäitsellistävää ja yhteiskuntaa jakavaa, elämää hierarkisoivaa. Keskeisimmän huomion kohteeksi ei ole mielekästä nostaa työttömyysturvaa olipa se millainen tahansa vaan yhdenvertaistaminen ihmisten oman toiminnallisuuden suhteen, toisin sanoen työmarkkinoiden hävittäminen kokonaan pois.
 Ansioturvan ulottaminen kaikille on pienen pieni askel. Siitä vaan seuraavia askelmia, työttömyysturva tasasuuruiseksi kaikille, kenties jonkinlainen kansalaispalkka, raja-aitojen poistaminen elinkeinomaailmasta...
 Margareta Blåfield 23.1.2015 19:54
 Työläinen on tuotannon väline.
 Pekka Heliste 25.1.2015 22:21
 Ei tuo esitys muuta mitään näillä rajamailla työskneteleviltä eikä poista byrokratiaa
 Veikkanpa, että Kela vaatii joka työpäivästä jonkun dokumentin kuten nytkin ja kun tietää Kelan viiveen niin rahan tulo pysähtyy edelleen 1-2 kuukaudeksi
 Teoretisoida toki voi ja rakentaa pilvilinnoja mutta Hyssälä kyllä palauttaa maan pinnalle.Ei esityksesä ole mitään konkreetttista esitystä miten tuo byrokratia poistetaan
 Pelkkää vaalipropagandaa
 Veikko Mäkitalo 23.1.2015 12:56
 Lepomäki on harvinainen valopilkku Kokoomuksessa, saas nähdä marsaikka Lylyn ja esikunnan vastahyökkäystä odotellen.
 Mika Mustonen 23.1.2015 13:00
 Totta kai tämä ehdotus kuitenkin ammutaan vasemmiston / ay-liikkeen taholta alas alle aikayksikön. Siellä pelätään täysin aiheellisesti jäsenkatoa, jos tuollainen järjenkäyttö oikeasti toteutuisi.
 Pekka Heliste 23.1.2015 13:01
 Valtiolla ei ole varaa etenkin kun Kokoomus ja Kepu suunnittelevat leikkausta työttömyysturvaan.
 Ansiosidonnaisen ulottaminen kaikkiin työttömiin johtaa menojen monin kasvuun, jota tuo lyhentäminen ei kata.
 Kokkomuksen päätavoite on palkansaajan neuvotteluaseman nollaaminen ja työnantajavallan kasvattaminen
 Juhani Perttu 23.1.2015 13:41
 Ei kun päin vastoin. Yrittäjät pitäisi poistaa kokonaan ansiosidonnaisen ja työeläkejärjestelmän piiristä. Tällöin yrittäjien ei myöskään tarvitsisi maksaa palkan sivukuluja. Yrittäjät osaavat ottaa vastuun omista rahoistaan ilman valtion holhousta.
 Arto Granlund 23.1.2015 14:09
 Tarkastellessa työryhmän kokoonpanoa voi vain todeta sen koostuvan henkilöistä jotka elävät irti siitä arkitodellisuudesta missä työtön työnhakija päivittäin elää. Uskooko työryhmä tosissaan, että 50+ ikäiselle aukeavat työmarkkinat päivärahan maksatuksen pudottamisella 200-päivään.
 Mikko Ahola 23.1.2015 17:36
 Työttömyyseläkeputkihan poistettaisiin samalla. Vartiaisen mielestä 60-kymppiset kyllä löytävät työtä, kun heille asetetaan riittävästi motivaatiota.
 Heikki Toivonen 23.1.2015 17:46
 Hyvä kysymys kuuluu, onko sille 50+ ikäiselle auennut töitä nykyisessäkään järjestelmässä, niiden 500 päivän jälkeen?
 Etenkin pitkäaikaistyöttömäksi päätynyt sellainen on kylläkin vuoden pidempään saanut ansiosidonnaista, kunnes tipahtaa peruspäivärahalle, mutta työrintamalla hänen tilanteensa ei ole parantunut.
 Historiankirjat tulevat myöhemmin itseasiassa melko lailla itsestäänselvästi kirjoittamaan, että tämä nyt käytäntönä oleva ongelmallinen ansiosidonnaisjärjestelmä oli yksi keskeisiä yhteiskuntaa halvaannuttaneita tekijöitä, joka työpaikkoja maastamme pois vei.
 Olennaista nimenomaan on toimeliaisuuden lisääntyminen Lepomäen & co. mallissa, jossa ei muodostuisi tilanteita "ei kannata tehdä keikkaluontoisia töitä tai alkaa tienaamaan toiminimiyrittäjyydellä." Oikeudenmukaisuudesta nyt puhumattakaan.
 Ehdotettu reformi jo yksinään on erittäin hyvä uudistus suomalaiseen järjestelmään. Samaan aikaan kun toteutettaisiin vielä joukko muitakin toimenpiteitä (lisää paikallista työehtosopimista, säästöjä julkisessa taloudessa, sääntelyä pienemmäksi jne.), niin kääntyminen kasvu-uralle ja työpaikkojen lisääntymisen suuntaan olisi hyvinkin odotettavissa oleva asia.
 Jani Hätönen 23.1.2015 18:13
 kun yhtä työpaikkaa hakee parhaimmillaan 400 hakijaa, niin käytännössä työnantaja pääsee valitsemaan sen, jonka kokee tekevän työn parhaalla hinta/laatusuhteella. Tämä tarkoittaa sisäistä devalvaatiota kun kaikki on kerran irtisanottu ja joutuvat ottamaan työn kuin työn vastaan millä vaan työehtosopimuksen minimipalkalla kun työvoiman tarjontaa on pilvin pimein
 Reino Jalas 23.1.2015 14:31
 Osa koko tämän ehdotuksen perusteluista on aika oudon kuuloisia, vaikkapa esimerkkinä tämä:
 “Nykyisessä työttömyysvakuutusjärjestelmässä vakuutuksen
 antajalla (eli työttömyyskassalla) ei ole täysimääräisiä kannusteita
 pienentää vakuutustapahtuman (eli työttömyyden) todennäköisyyttä,
 sillä se ei joudu maksumieheksi kuin 5 prosentin osalta.”
 Jospa ehdotettu uudistus siis toteutuu. Valtio alkaa jatkossa maksaa 100% kassan kustannuksista, entisen 95% sijasta. Mitä silloin ovat ne Valtion työttömyyskassan uudet keinot? Millaisilla käytännön menetelmillä Valtion Työttömyyskassa jatkossa “pienentää vakuutustapahtuman, eli työttömyyden, todennäköisyyttä”
 Mistä Valtion Työttömyyskassa jatkossa taikoo esille ne uudet työpaikat tuossa tilanteessa?
 Suomalainen nykyinen työttömyyskorvausjärjestelmä, ansiosidonnaisine työttömyyskassan jäsenyyksineen on likimain 1:1:een samanlainen kuin Ruotsissakin. Ainoa suurempi käytännön ero on että meillä ansiosidonnaista korvausta voi saada 500 päivältä kun Ruotsissa saa vain 300 päivän ajalta.
 Tuon ajan jälkeen niin Ruotsissa kuin Suomessakin pudotaan ns. peruspäivärahalle, joka on noin 720 €/kk molemmissa maissa.
 Ruotsalaisilla ei näytä olevan mitään kiirettä omien, toimivien työttömyyskassojensa poistamiseksi. Mainitun 5% siivun siirtämistä Valtion kontolle maksettavaksi viestitetään omassa hankkeessamme hyvinkin tärkeäksi detaljiksi.
 Sitran tekemä tutkimus höpöttää 25-sivun verran asiasta. Mutta se ei tuo mitää uusia lisätietoja esille. Kun sekä Sitran että tämän blogin 5-henkisen työryhmän ehdotus puretaan auki, niin se ehdotus on tämä:
 “Ehdotetaan että Suomen nykyinen max. 500 pv ansiosidonnainen
 työttömyysturva pudotetaan max. 250 päivän mittaiseksi.”
 Tuotahan se pelkistettynä tarkoittaa. Siirtymistä lähemmäksi Ruotsin työttömyysturvan tasoa.
 Hupaisaa kaikkineen on tämä suomalainen tapa millä muutos tuodaan esille. Teetetään Sitralla asiasta raportti, ja lisäksi työryhmä asiaa pohtimaan. Koetetaan sitten täysin tekaistuilla ja epäuskottavilla asioilla perusteilla, että tämä muutosjan sen kuin vaan parantaa hyvinkin monen ihmisen asioita.
 Se lisää kansalaisten tasa-arvoa, luokkajaotkin vähenee ja kaikkineen se on Valtiolle kustannusneuraali ym, ym.
 Suomihan on kroonisessa julkisen talouden rahapulassa. Työmarkkinoiden puolella tilanne on mennyt sellaiseksi että ns. “paskaduunit”, eli vaikkapa laivahitsaajan tai rakennusmiehen tai farkkujen ompelijan jne. työt eivät enää kelpaa suomalaisille.
 Näitä seikkoja vasten ehdotettu työttömyyspäivärahan muutos (=kiristys) on ihan oikean suuntainen. Kun se sama turvan taso toimii Ruotsissa, niin miksei se toimisi meillä Suomessakin.
 Useat kovat ja itsestäänselvät leikkausluonteiset päätökset ovat tulevalla hallituksella edessä joka tapauksessa. Muutoksia pitää vain tehdä. Tehdä, eikä puhua, mikä on ollut Kokoomuksen helmasyntejä koko hallituskauden ajan.
 Asioita pitää saada aikaiseksi. Samalla siinä siunata ittensä, ettei tekijä saisi 1.6 miljoonan jäsenen liitoksi kasvanutta Jätti-SAK:ta kimppuunsa.
 Pekka Heliste 23.1.2015 15:04
 Ruotsin ansiosidonnainen on hyvin samantapainen kuin Suomen
 http://www.nordsoc.org/fi/Ruotsi/Tyottomyysturva/
 "Jos täytät työttömyyskorvauksen saamisen edellytykset työttömyyskassa myöntää 300 korvauspäivän mittaisen korvausjakson. Jos sinulla 300. päivänä on alle 18-vuotiaita lapsia, voit saada oikeuden 150 lisäkorvauspäivään. Korvauksen maksaminen aloitetaan 7 päivän karenssin jälkeen."
 Heikki Toivonen 23.1.2015 18:04
 Ehdotettu malli yksinään pitää sisällään toimeliaisuuden lisääntymisen, kun freelance-tyyppisen työn tekeminen muuttuu kannattavaksi. Toimeliaisuuden lisääntyminen parantaa oletusarvoisesti aina taloudellista tilannetta, ja on omiaan tuomaan työpaikkoja takaisin.
 Ehdotettu malli ei tietenkään yksinään riitä valtion taloudellisen tilanteen kohentamiseen - se vain korjaa nykyistä ansiosidonnaisjärjestelmää koskevan epäoikeudenmukaisuuden ja myös tehottomuuden.
 Lisäksi tarvitaan muita keinoja valtiontalouden ja työllisyystilanteen kohentamiseen. Yksikkötyökustannusten osalta Suomen indeksi tällä hetkellä on 128 siinä missä pahimpien kilpailijoidemme Ruotsin ja Saksan indeksit ovat 116 ja 114. Huikea ero siis. Tuo ero meidän tulee kutistaa ja mieluummin mennä hiukan allekin, jotta tilauksia Suomeen tulisi ja työllisyystilanteemme kohenisi.
 Mitkä siis keinoksi?
 Suomi ainoa maa maailmassa, jossa yleissitova työsopimusjärjestelmä käytössä. Jäykistää siis työmarkkinoitamme aivan tarpeettomasti kilpailjoihimme nähden, joten paikallinen työehtosopimisjärjestelmä käytännöksi.
 Julkisen sektorin kuluja ja siten veroja tulee alentaa. Ilahduin lukiessani tänään, että jopa demarit ovat nyt valmiita lisäsopeutuksiin eli -säästöihin, muistaakseni 4 mrd euron edestä. Sellaista ajattelua ja toimintaa tarvitaan.
 Yritysten kohtaamaa, toimintaa hankaloittavaa turhaa sääntelyä tulee karsia. Raskauden kulut työnantajilta yhteiskunnalle. Ja vaikka asia tuntuu peikko monelle olevankin, niin työntekijän irtisanomissuojaa on kavennettava, millä olisi osaltaan positiivinen seurannaisvaikutus uusien työpaikkojen syntymiselle ja siten työstä toiseen siirtymiselle.
 Kaikkien olisi yksinkertaisesti ymmärrettävä, että sodan jälkeinen, teollisuutemme voimakkaan kasvun ja siten pitkien vakityösuhteiden ajanjakso on erittäin todennäköisesti nyt jo mennyttä aikaa.
 Vellu Heino 23.1.2015 18:31
 Ja mikäköhän tässä mahtaa olla filunkina takana.. Kuka hyötyy eniten ja kuinka vähällä ?
 Nämä on kyllä erikoisia ehdotuksia aina,kun mikään ei voi koskaan olla neutraalia.Toinen juttu on liberassa erikoista,että se on niin kovasti aina työntekijöiden kimpussa.
 Jani Hätönen 23.1.2015 18:55
 Tasa-arvon nimissä muutetaan myös tippuvien kansanedustajien "sopeutumisraha" vaatimattomasta 3 vuodesta tähän samaan formaattiin, myös takautuvasti niiden ex-edustajien osalta, jotka saavat elinikäistä eläkettä parin kauden "työ"uran jälkeen, ilman että muut tulot tai pääomatulot vaikuttavat eläkkeen määrään ennen kuin varsin korkealle asetettu leikkuri iskee..
 Päättäjiltä usein unohtuu yksi asia: Esimerkin näyttäminen.
 http://www.iltasanomat.fi/tyoelama/art-12885808133...
 "Miltä kuulostaa neljän tonnin kuukausieläke, jonka päälle saa nostaa rajattomasti pääomatuloja esimerkiksi omasta yrityksestään? Ja kaikki tämä nelikymppisenä, jatkuen vaikka varsinaiseen eläkeikään saakka?
 Tuolloin eduskunnasta pudonneet ovat kuitenkin edelleen oikeutettuja vanhan järjestelmän mukaiseen eläkkeeseen – samoin kuin kaikki aiempina vuosina pudonneet, yli kaksi kautta istuneet edustajat."
 Ehdotus on hyvä, pl ansiosidonnaisen ajan puolitus, joka tuntuukin olevan päätavoite, ei tasa-arvoinen mahdollisuus ansiosidonnaiseen myös epätyypillisille työsuhteille tai osa-aika/pienyrittäjille. Eikä mahdollisuus ottaa kannustavasti aina työ kuin työ vastaan. Mikä pettymys.
 Juha Kuittinen 23.1.2015 22:08
 Juhani Vartiainen listalla- Haistan palaneen käryä..
 Janne Orpana 24.1.2015 17:29
 Kannatan tätä ideaa. Olenkin jo pitkään ollut sitä mieltä ansiosidonnaisen päivärahan kesto 500 päivää on aivan liian pitkä, kun samaan aikaan kaikista huono-osaisimpien perustuista leikataan. Ja itse siirtyessäni työelämään, yllätti juurikin tuo että vaikka maksan niin työttömyysvakuutusmaksua joka ikisestä palkkaerästäni, en ole siihen oikeutettu ennenkuin liityn työttömyyskassaan ja maksan sen lähinnä nimellisen n. 100e vuodessa jäsenmaksuna.
 Tässäkin ehdotuksessa on kuitenkin haittapuolensa. Jos ihan totta puhutaan, suurin osa työntekijöistä taitanee kuulua ammattiliittoon ihan vain sen ansiosidonnaisen päivärahan takia jos työttömyys joskus yllättää. Pelkään että tämä reformi toteutuessaan heikentäisi merkittävästi ammattiliittojen asemaa ja sitä myötä työntekijäpuolen neuvotteluasemia kun työehtoja laaditaan.
 Jarmo Makkonen 24.1.2015 19:09
 Näissä ongelmissa roikutaan niin pitkään kunnes tajutaan ottaa käyttöön oma valuutta ja keskuspankki. Devalvaatiolla saamme viennin käynnistymään ja talouteen investointeja ja dynamiikkaa.
 Sami Ilvonen 24.1.2015 19:15
 Eli siis tuonkin esityksen tai "tutkimuksen" on sponsoroinut EK eli Eliitin Kusettajien kerho.
 Ja ainoa tarkoitus on heikentää sosiaaliturvaa ja ajaa AY-liike alas kokonaan.
 Ei mitään uutta nähtävää siis.
 Hajaantukaa ja äänestäkää ihan jotain muuta kuin tuota kannattavia keväällä.
 Rauno Lintunen 24.1.2015 19:36
 "Ansioturva yhtäläiseksi suomalaisille"
 Kannatan. Samalla ansiosidonnaisen työttömyysturvan enimmäiskesto on nostettava 600 päivään. Tämä on välttämätöntä työväestön toimeentulon turvaamiseksi joukkotyöttömyyden ja ikäsyrjinnän oloissa.
 Lepomäen ja kumppaneiden esityksen tavoitteena on työttömyysturvan heikentäminen. Esitys on osa oikeiston masinoimaa työttömien kuritusta ja sosiaalista kurjistamista.
 Petri Muinonen 25.1.2015 12:21
 Kannatan ehdotusta, koska se kokoaa ne asiat, joita itsekin olen blogeissani toivonut, eli
 * peruspäivärahan ja ansiosidonnaisen välisen kytkennän purkamisen
 * mahdollisuuden tehdä yritystoimintaa ainakin pienimuotoisesti työttömmyysturvaa menettämättä
 * lyhennetään ansiosidonnaisen kestoa olennaisesti nykyisestään
 Seuraavaksi eläke-etuuksien kimppuun, eläkekatto voimaan, koska eliniänodotteen ja tulotason välillä on korrelaatio, eli pienituloisten eläkemaksuista kompensoidaan suurituloisten korkeampia ja kauemmin kestäviä eläkkeitä. TÄTÄ Lepomäki tuskin haluaa ottaa ohjelmaansa, vaikka kyse on sekä sosiaalisesta oikeudenmukaisuudesta (ja tarveharkinnastakin) ja kestävyysvajeen paikaamisesta.


type: wikipedia

text:
Chittenden County är ett county i delstaten Vermont, USA. Den administrativa huvudorten (county seat) är Burlington. År 2010 hade countyt 156 545 invånare.
 Geografi
 Enligt United States Census Bureau så har countyt en total area på 1 605 km2. 1 397 km2 av den arean är land och 209 km2 är vatten.
 Angränsande countyn
 Grand Isle County, Vermont - nord
 Franklin County, Vermont - nordöst
 Lamoille County, Vermont - öst
 Washington County, Vermont - sydöst
 Addison County, Vermont - syd
 Essex County, New York - sydväst
 Clinton County, New York - nordväst
 Källor
 Stater och territorier bildade 1787


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 22.3.2011
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 L 76/44
 РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) No 277/2011 НА КОМИСИЯТА
 от 21 март 2011 година
 относно издаването на лицензии за внос, за които са подадени заявления през първите седем дни на месец март 2011 г. в рамките на тарифните квоти, открити съгласно Регламент (ЕО) No 533/2007 за птичето месо
 ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
 като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
 като взе предвид Регламент (ЕО) No 1234/2007 на Съвета от 22 октомври 2007 година за установяване на обща организация на селскостопанските пазари и относно специфични разпоредби за някои земеделски продукти („Общ регламент за ООП“) (1),
 като взе предвид Регламент (ЕО) No 1301/2006 на Комисията от 31 август 2006 г. за определяне на общи правила за управление на тарифните квоти за внос на земеделски продукти, които се управляват чрез система на лицензии за внос (2), и по-специално член 7, параграф 2 от него,
 като взе предвид Регламент (ЕО) No 533/2007 на Комисията от 14 май 2007 г. относно откриване и управление на вносни тарифни квоти в сектора на птичето месо (3), и по-специално член 5, параграф 6 от него,
 като има предвид, че:
 (1)
 Регламент (ЕО) No 533/2007 откри тарифни квоти за внос на продукти от сектора на птичето месо.
 (2)
 Заявленията за лицензии за внос, подадени през първите седем дни от месец март 2011 г. за подпериода от 1 април до 30 юни 2011 г., надвишават наличните количества за някои квоти. Поради това следва да се определи до каква степен могат да се издават лицензии за внос, като се определи коефициент на разпределение, който да се прилага към заявените количества,
 ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
 Член 1
 Спрямо заявленията за лицензии за внос, подадени по силата на Регламент (ЕО) No 533/2007 за подпериода от 1 април до 30 юни 2011 г., се прилагат коефициентите на разпределение, посочени в приложението към настоящия регламент.
 Член 2
 Настоящият регламент влиза в сила на 22 март 2011 година.
 Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
 Съставено в Брюксел на 21 март 2011 година.
 За Комисията, от името на председателя,
 José Manuel SILVA RODRÍGUEZ
 Генерален директор на Генерална дирекция „Земеделие и развитие на селските райони“
 (1) ОВ L 299, 16.11.2007 г., стр. 1.
 (2) ОВ L 238, 1.9.2006 г., стр. 13.
 (3) ОВ L 125, 15.5.2007 г., стр. 9.
 ПРИЛОЖЕНИЕ
 No на групата
 Пореден No
 Коефициент на разпределение за подадените заявления за лицензии за внос за подпериода от 1.4.2011-30.6.2011
 (%)
 P1
 09.4067
 5,364212
 P3
 09.4069
 0,428145


type: contracts

text:
 12.6.2008
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea
 L 154/23
 DEĊIŻJONI TAL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE
 Nru 11/2008
 ta' l-1 ta' Frar 2008
 li temenda l-Anness XI (Is-servizzi tat-telekomunikazzjoni) tal-Ftehim taż-ŻEE
 IL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE,
 Wara li kkunsidra l-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, kif emendat bil-Protokoll li jaġġusta l-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, minn hawn 'il quddiem imsejjaħ “il-Ftehim”, u b'mod partikolari l-Artikolu 98 tiegħu,
 Billi:
 (1)
 L-Anness XI tal-Ftehim kien emendat bid-Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEE Nru 162/2007 tas-7 ta' Diċembru 2007 (1).
 (2)
 Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2007/90/KE tat-12 ta' Frar 2007 li temenda d-Deċiżjoni 2005/513/KE tat-12 ta' Frar 2007 dwar l-użu armonizzat ta' l-ispettru tar-radju fil-medda ta' frekwenza tal-5 GHz għal Sistemi ta' Aċċess Bla Wajers inklużi n-Netwerks tar-Radju għaż-Żona Lokali (WAS/RLANs) (2) għandha tiġi inkorporata f'dan il-Ftehim.
 (3)
 Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2007/116/KE tal-15 ta' Frar 2007 dwar ir-riżerva tas-sensiela nazzjonali tan-numri li jibdew bil-116 għal numri armonizzati biex jintużaw għal servizzi armonizzati ta’ valur soċjali (3) għandha tiġi inkorporata f'dan il-Ftehim.
 (4)
 Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2007/176/KE tal-11 ta’ Diċembru 2006 li tistabbilixxi lista ta’ standards u/jew speċifikazzjonijiet għal netwerks tal-komunikazzjoni elettronika, u faċilitajiet u servizzi assoċjati, li tissostitwixxi kull verżjoni preċedenti (4) għandha tiġi inkorporata f'dan il-Ftehim,
 IDDEĊIEDA KIF ĠEJ:
 Artikolu 1
 L-Anness XI tal-Ftehim għandu jkun emendat kif ġej:
 1.
 Dan li ġej għandu jiżdied mal-punt 5cs (Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2005/513/KE):
 “, kif emendat bi:
 —
 32007 D 0090: Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2007/90/KE tat-12 ta’ Frar 2007 (ĠU L 41, 13.2.2007, p. 10).”
 2.
 Il-punti li ġejjin għandhom jiġu miżjuda wara il-punt 5cw (Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2007/131/KE):
 “5cx.
 32007 D 0116: Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2007/116/KE tal-15 ta' Frar 2007 dwar ir-riżerva tas-sensiela nazzjonali tan-numri li jibdew bil-116 għal numri armonizzati biex jintużaw għal servizzi armonizzati ta’ valur soċjali (ĠU L 49, 17.2.2007, p. 30).
 5cy.
 32007 D 0176: Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2007/176/KE tal-11 ta’ Diċembru 2006 li tistabbilixxi lista ta’ standards u/jew speċifikazzjonijiet għal netwerks tal-komunikazzjoni elettronika, u faċilitajiet u servizzi assoċjati, li tissostitwixxi kull verżjoni preċedenti (ĠU L 86, 27.3.2007, p. 11).”
 Artikolu 2
 It-testi tad-Deċiżjonijiet 2007/90/KE, 2007/116/KE u 2007/176/KE fil-lingwa Iżlandiża u dik Norveġiża, li għandhom jiġu ppubblikati fis-Suppliment taż-ŻEE tal-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea, għandhom ikunu awtentiċi.
 Artikolu 3
 Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fit-2 ta' Frar 2008, sakemm ikunu saru n-notifiki kollha taħt l-Artikolu 103(1) tal-Ftehim lill-Kumitat Konġunt taż-ŻEE (*).
 Artikolu 4
 Din id-Deċiżjoni għandha tiġi ppubblikata fis-Sezzjoni u fis-Suppliment taż-ŻEE tal-Ġurnal Uffiċjali ta' l-Unjoni Ewropea.
 Magħmul fi Brussell, 1 ta' Frar 2008.
 Għall-Kumitat Konġunt ŻEE
 Il-President
 Alan SEATTER
 (1) ĠU L 124, 8.5.2008, p. 28.
 (2) ĠU L 41, 13.2.2007, p. 10.
 (3) ĠU L 49, 17.2.2007, p. 30.
 (4) ĠU L 86, 27.3.2007, p. 11.
 (*) L-ebda ħtiġijiet kostituzzjonali m'huma indikati.


text:
26 mai este a 146-a zi a calendarului gregorian.
 Evenimente
 451: Are loc Bătălia de la Avarayr între rebeli armeni creștini conduși de Vardan Mamikonian și Imperiul Sasanid. Imperiul învinge militarii armeni, dar le garantează libertatea de a practica în mod deschis creștinismul.
 946: Regele Edmund I al Angliei este ucis de un hoț în timp ce participa la massa Sfântului Augustin.
 1293: Un cutremur lovește Kamakura, Kanagawa, Japonia, omorând în jur de 23.000 de oameni.
 1488: Construirea bisericii „Sf. Gheorghe" de la Voroneț, ctitoria lui Ștefan cel Mare.
 1538: Geneva îl alungă din oraș pe Jean Calvin și pe adepții săi. Calvin trăiește în exil la Strasbourg în următorii trei ani.
 1679: A început construirea ansamblului arhitectural Mănăstirea Cotroceni, ctitorie a lui Șerban Cantacuzino, domn al Munteniei (1678–1688 ); biserica mânăstirii a fost demolată în 1984, reconstrucția ei începând în 2003.
 1805: La doar șase luni după ce s-a autoîncoronat împărat, Napoleon Bonaparte este încoronat rege al Italiei cu Coroana de fier a regilor longobarzi în Domul din Milano.
 1896: Nicolae al II-lea devine ultimul țar al Rusiei imperiale.
 1896: A fost publicat pentru prima oară indicele bursier Dow Jones Industrial Average.
 1918: Republica Democratică Georgia și-a declarat independența.
 1920: Constantin Brâncuși a participat, la Paris, la „Festivalul Dada", împreună cu André Gide, Paul Valéry, F. Léger etc., fiind unul dintre semnatarii manifestului intitulat „Contre Cubisme, contre Dadaisme"
 1940: Al Doilea Război Mondial: Începe Bătălia de la Dunkirk, numele sub care este cunoscută evacuarea forțelor Aliaților care fuseseră separate de principalele trupe ale defensivei franceze de înaintarea rapidă a trupelor germane.
 1941: Al Doilea Război Mondial: Distrugătorul polonez Piorun schimbă focuri cu cuirasatul german Bismarck și își semnalizează poziția către flota britanică, care va reuși să distrugă cu succes mândria flotei germane.
 1966: Guyana Britanică își câștigă independența și devine Guyana.
 1967: The Beatles lansează albumul Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band.
 1969: Programul Apollo: Apollo 10 se întoarce pe Pământ, după un test de succes de opt zile a tuturor componentele necesare pentru viitoarea primă aselenizare cu echipaj uman.
 1977: Excentricul american, George Willig, a escaladat una dintre clădirile World Trade Center din New York, în trei ore și jumătate, fiind „premiat" de poliție cu o amendă de un dolar și 10 cenți.
 1984: Nicolae Ceaușescu inaugurează Canalul Dunăre-Marea Neagră (Ramura principală+Ramura de Sud).
 1986: Comunitatea Europeană adoptă steagul european.
 2019: La alegerile europarlamentare din România clasamentul partidelor este următorul: PNL - 27,00%, PSD - 22,51%, Alianța USR-PLUS - 22,36%, PRO România - 6,44%, PMP - 5,76%, UDMR - 5,26%, ALDE - 4,11%; prezența la vot a fost de 49,02%. La Referendumul pe tema justiției, 80,9% au votat "Da" la prima întrebare și 81,1% au votat "Da" la a doua întrebare; prezența la vot a fost de 41,28%.
 Nașteri
 1478: Papa Clement al VII-lea (d. 1534)
 1566: Mehmed al III-lea, sultan otoman (d. 1603)
 1602: Philippe de Champaigne, pictor francez (d. 1674)
 1650: John Churchill, Duce de Marlborough (d. 1722)
 1667: Abraham de Moivre, matematician francez (d. 1754)
 1822: Augusta de Reuss-Köstritz, Mare Ducesă de Mecklenburg-Schwerin (d. 1862)
 1850: Amélie Lundahl, pictoriță finlandeză (d. 1914)
 1867: Mary de Teck, soția regelui George al V-lea al Regatului Unit (d. 1953)
 1877: Isadora Duncan, dansatoare americană (d. 1927)
 1896: Aurel Băeșu, pictor român (d. 1928)
 1907: John Wayne, actor american (d. 1979)
 1909: Matt Busby, fotbalist și antrenor scoțian de fotbal (d. 1994)
 1916: Vintilă Corbul, scriitor român (d. 2008)
 1917: Mariana Șora, critic literar și eseistă română (d. 2011)
 1926: Miles Davis, cântăreț american de jazz, compozitor și conducător de orchestră (d. 1991)
 1939: Sergiu Celac, politician și fost ministru de externe român
 1941: Oana Manolescu, politiciană română de etnie albaneză (d. 2019)
 1942: Corneliu Ioan Dida, politician român (d. 2008)
 1954: Liviu Angelescu, scrimer român
 1962: Black, cântăreț și compozitor englez (d. 2016)
 1964: Lenny Kravitz, chitarist și cântăreț american
 1966: Helena Bonham Carter, actriță britanică
 1968: Prințul Frederic, prinț moștenitor al Danemarcei
 1972: Brigitta Boccoli, actriță italiană
 1975: Lauryn Hill, cantautoare, actriță, rapperiță și producătoare de înregistrări americană
 1977: Annes, cântăreață de muzică pop/dance română
 1998: Vladimir Arzumanian, cântăreț armean
 Decese
 604: Augustin de Canterbury, primul episcop de Canterbury
 946: Edmund I al Angliei (n. 921)
 1421: Mehmed I, sultan otoman (n. 1389)
 1512: Baiazid al II-lea, sultan otoman (n. 1447)
 1535: Francesco Berni, poet italian (n. 1498)
 1644: Alfonso al III-lea d'Este, Duce de Modena (n. 1591)
 1679: Ferdinand Maria, Elector de Bavaria (n. 1636)
 1762: Alexander Gottlieb Baumgarten, filosof german (n. 1714)
 1883: Abd el-Kader, învățat arab, lider al luptei algeriene de eliberare națională (n. 1808)
 1922: Aurélia de Souza, pictoriță portugheză (n. 1866)
 1976: Martin Heidegger, filosof german, reprezentant al existențialismului (n. 1889)
 1995: Ștefan Bănică, actor român (n. 1933)
 1996: Ovidiu Papadima, istoric și critic literar român (n. 1909)
 1997: Cezar Baltag, poet român (n. 1939)
 2000: Sō Yamamura, actor și regizor de film japonez (n. 1910)
 2005: Liviu Tudan, basist și compozitor român, membru al formației Roșu și Negru (d. 1947)
 2008: Sydney Pollack, regizor, producător, actor american (n. 1934)
 2010: Jean Constantin, actor român de teatru și film (n. 1928)
 2013: Jack Vance, autor american de literatură fantastică și științifico-fantastică (n. 1916)
 2018: Alan Bean, astronaut american (n. 1932)
 2022: Andrew Fletcher, muzician britanic (Depeche Mode) (n. 1961)
 2022: Ray Liotta, actor american (n. 1954)
 2022: Luigi Ciriaco De Mita, politician italian, prim-ministrul Italiei în perioada 1988-1989 (n. 1928)
 2022: Alan White, baterist englez (Yes) (n. 1949)
 Sărbători
 Georgia - Ziua națională
 Calendarul creștin ortodox: Sf. Ap. Carp și Alfeu, din cei 70; Sf. Mc. Averchie și Elena
 Calendarul greco-catolic: Sf. Ap. Carp și Alfeu, din cei 70; Sf. Filip Neri
 Calendarul romano-catolic: Sf. Filip Neri
 Note
 ! 26
 ! 05 26


text:
Skandinavija je kulturno in zgodovinsko območje v okolici Skandinavskega polotoka, med Severnim morjem na zahodu in Baltskim morjem na vzhodu. Dandanes je Skandinavija skupno ime za Švedsko, Norveško in Dansko; te države druga drugi priznavajo, da so skandinavske. Neformalno se pojem Skandinavije v našem prostoru zamenjuje s pojmom Nordijskih držav, ki ob treh omenjenih vključuje tudi Finsko in Islandijo.
 Zgodovinska politična struktura
 1/ Prvotni naseljenci Ferskih otokov in Islandije so bili nordijskega (pretežno norveškega) porekla, pretežno pa še keltskega in piktovskega porekla (iz Škotske in Irske) .
 Zunanje povezave
 Severna Evropa
 Regije Evrope


type: caselaw

text:
 20.12.2008
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 327/19
 Tožba, vložena 21. oktobra 2008 – Komisija Evropskih skupnosti proti Portugalski republiki
 (Zadeva C-458/08)
 (2008/C 327/31)
 Jezik postopka: portugalščina
 Stranki
 Tožeča stranka: Komisija Evropskih skupnosti (zastopnika: E. Traversa in P. Guerra e Andrade, zastopnika)
 Tožena stranka: Portugalska republika
 Predlogi tožeče stranke:
 —
 Naj se razglasi, da Republika Portugalska, s tem da je za opravljanje gradbenih storitev na Portugalskem določila enake pogoje kot za ustanavljanje, ni izpolnila obveznosti, ki jih ima na podlagi člena 49 ES.
 —
 Portugalski republiki naj se naloži plačilo stroškov.
 Tožbeni razlogi in bistvene trditve
 V skladu s portugalsko zakonodajo na področju dostopa in trajnega opravljanja gradbene dejavnosti (Decreto-Lei št. 12/2004) je za opravljanje gradbene dejavnosti potrebno dovoljenje.
 Nobeno podjetje, brez vsakršnih izjem, brez predhodnega dovoljenje s strani portugalskih upravnih organov ne more na Portugalskem opravljati gradbenih, obnovitvenih, razširitvenih, prenovitvenih, popravljalnih, konzervacijskih, čistilnih, restavracijskih in rušitvenih del ter, na splošno, kakršnih koli del, ki so povezane z gradnjo.
 Portugalski predpis o konkurenci, v skladu s katerim je podjetjem – s tem tudi podjetjem iz Skupnosti – prepovedano opravljati gradbene storitve na Portugalskem, če prej od portugalskih upravnih organov ne pridobijo dovoljenje za delovanje v gradbeni industriji, je v nasprotju s členom 49 ES.
 Pogoji, ki so za opravljanje gradbene dejavnosti predvideni v portugalski zakonodaji, so pogoji za ustanavljanje. Portugalska zakonodaja ne razlikuje med ustanavljanjem in začasnim opravljanjem storitev.
 Za opravljanje storitev na Portugalskem mora gradbeno podjetje s sedežem v drugi državi članici izpolniti vse pogoje, ki so predpisani za ustanavljanje, kar v praksi pomeni, da je tako podjetje prisiljeno na Portugalskem ustanoviti družbo. Takšna zahteva močno omejuje svobodno opravljanje storitev.
 Pogoji za nadaljevanje opravljanja dejavnosti prav tako omejujejo svobodno opravljanje storitev, saj onemogočajo začasno opravljanje gradbenih storitev.
 Razlogi, ki jih je navedla država Portugalska v upravičenje spornih omejitev, niso bile dokazani in tako ne morejo biti upoštevni.


text:
 1478 (MCDLXXVIII) a fost un an obișnuit al calendarului iulian, care a început într-o zi de sâmbătă.
 Evenimente
 16 aprilie: Complotul familiei Pazzi împotriva familiei de Medici, aṭâṭată de Papa Sixtus al IV-lea, eșuează. În Domul din Florența este ucis Giuliano de Medici, fratele lui Lorenzo Magnificul, care scapă de atentat.
 Nedatate
 Paul Chinezu (cneazul) devine comite al Timișoarei.
 Arte, științe, literatură și filozofie
 Leonardo da Vinci începe pictura Madona Benois.
 Nașteri
 7 februarie: Thomas Morus, scriitor și filosof englez, cancelar al Angliei (d. 1535)
 16 martie: Francisco Pizarro, conchistador spaniol (d. 1541)
 Decese
 Vezi și
 Listă de conducători de stat din 1478
 1478


type: other

text:
Podrejenci | Pripombe in predlogi
 Pripombe k predlogu Zakona o postopku sodnega varstva nekdanjih imetnikov kvalificiranih obveznosti bank, marec 2019
 1. Dostop do dokumentacije
 Predlog zakona še vedno ne spoštuje vsebine Odločbe Ustavnega sodišča in iz nje izhajajočih zahtev, saj še vedno neustrezno ureja dostop do dokumentov in informacij, na podlagi katerih so bile izdane odločbe o izrednih ukrepih, in nekdanjim imetnikom ne omogoča polnega vpogleda v informacije še pred vložitvijo tožb, kakor ga je predvidelo Ustavno sodišče. Vsebina predlaganih pripomb k 7. členu predloga zakona se tako nanaša na vzpostavitev virtualne podatkovne sobe, v kateri bi se nahajali vsi podatki v zvezi z izbrisom, in do katerih bi imeli ves čas postopka dostop tako pooblaščenci kot svetovalci (npr. ekonomski) nekdanjih imetnikov. Prav tako se ne strinjamo s tem, da se podatkov iz podatkovne sobe ne sme fotokopirati oziroma iznašati, saj je povsem nečloveško pričakovati, da si nekdanji imetniki na pamet zapomnijo vse podatke iz podatkovne sobe. Omenjeni člen je nejasen tudi glede zakrivanja podatkov, ki se nanašajo na poslovne skrivnosti oziroma zaupne podatke, zato predlagamo jasno določbo, da sme Banka Slovenije na dokumentih, ki so nekdanjim imetnikom dostopni v podatkovni sobi, prekriti le osebne podatke;
 2. Ekonomični in uniformni pravni postopek
 Predlog zakona ne sledi zahtevi Ustavnega sodišča po posebnih, naravi spornega razmerja prilagojenih procesnih pravilih, ki bodo nekdanjim imetnikom omogočili, da bo o njihovih zahtevkih odločeno v hitrih, ekonomičnih in uniformnih postopkih, temveč nasprotno določa dolgotrajne in drage postopke. Vsebina pripomb se tako nanaša na:
 erga omnes učinek sodbe (tj. da sodba v zvezi s posamezno odločbo o izrednih ukrepih velja za vse nekdanje imetnike, tudi tiste, ki tožbe niso vložili), ki bi po našem mnenju učinkovito ublažil težave v zvezi z množičnostjo in dolgotrajnostjo postopkov;
 neplačilo sodnih taks v postopkih, ki tečejo v skladu s tem zakonom,
 stroške postopka, ki jih založi Republika Slovenija, razen če sodišče odloči, da tožniki niso upravičeni do poplačila škode - v tem primeru nosi vsak tožnik le stroške svojih pooblaščencev,
 možnost sklenitve kolektivne sodne poravnave,
 izključitev uporabe pravil, ki stranke omejujejo pri številu in obsegu pripravljalnih vlog, ki jih smejo vložiti v postopku,
 predlog, da se izdaja sklepa o predložitvi dokazov sodišču lahko predlagajo vse do konca glavne obravnave in ne le do konca prvega naroka za glavno obravnavo, ter
 na vzpostavitev virtualne podatkovne sobe pred sodiščem, ki bi na ta način lažje presojalo in omogočalo dostop do zahtevanih dokumentov;
 3. Pravilna obravnava
 Predlog zakona nima jasnih določb glede ugotovitve in določitve višine škode, ki je nastala imetnikom posameznih razredov kvalificiranih obveznosti, zato predlagamo, da sodišče že v vmesni sodbi določi parametre za izračun višine škode, na način, da se onemogoči vsakršna diskrecija Banke Slovenije glede izračuna višine škode, ki je nastala posameznemu nekdanjemu imetniku.
 4. Odškodnine
 Vprašanja, ki naj jih razjasni sodišče glede utemeljenosti tožbenega zahtevka ne vsebujejo definicije pravilne oziroma dejanske obravnave kvalificiranih obveznosti. Prav tako pri presoji teh vprašanj sodišču ni treba upoštevati standardov, ki so bili pri izrekanju izrednih ukrepov uporabljeni v drugih državah evro-območja, in ne mednarodnih standardov nadzora bank. Znano je namreč, da so bili ti standardi v Sloveniji neprimerljivo strožji, zato predlagamo, da sodišče v postopku ugotavljanja upravičenosti do povračila škode upošteva tudi omenjene standarde.
 5. Nepristranskost odbora strokovnjakov
 Člani skupine izvedencev ne smejo biti člani evropskih institucij, ki so sodelovale pri procesu sanacije slovenskega bančnega sistema (EK, ECB, EBA), in katerih uslužbenci bi bili v primeru imenovanja v odbor zagotovo v konfliktu interesov;
 6. Odprava globe za kršitve določb
 Predlagamo tudi črtanje člena, ki predvideva globe za kršitve določb predloga zakona, ki se nanašajo na kršitve dostopa do zaupnih podatkov, saj menimo, da je ureditev, po kateri je BS v isti osebi tudi prekrškovni organ, popolnoma neprimerna.
 7. Pozitivni vidiki in rešitve
 V primerjavi s prejšnjimi verzijami predloga zakona, velja izpostaviti še pozitivne vidike in rešitve tega predloga zakona, ki so po naši oceni boljše od tistih v prejšnjih verzijah, hkrati pa so le-te tudi bolj v skladu z Odločbo Ustavnega sodišča.
 Za sojenje v predmetnih postopkih predlog zakona predvideva izključno krajevno pristojnost mariborskega Okrožnega sodišča. Glede na to, da bi bilo sicer za sojenje pristojno Okrožno sodišče v Ljubljani, ki je najbolj obremenjeno sodišče v državi, omenjeno rešitev z vidika hitrosti postopkov ocenjujemo kot pozitivno.
 Predlog zakona kot novost predvideva vzpostavitev podatkovnih sob, v katerih bo nekdanjim imetnikom omogočen dostop do ustreznih dokumentov, vendar bi bilo po našem mnenju nujno, da so tovrstne podatkovne sobe virtualne (tj. elektronske) in ne fizične.
 Dostop do podatkov v podatkovnih sobah je tožnikom omogočen do konca postopka pred sodiščem, kar je po naši oceni v skladu z Odločbo Ustavnega sodišča.
 Predlog zakona ustrezno ureja obrnjeno dokazno breme. Navedeno pomeni, da je dokazno breme glede obstoja razlogov iz 253.a člena ZBan-1 in pogojev iz petega odstavka 261.a člena ZBan-1 na Banki Slovenije.
 Predlog zakona določa, da sodišče izda vmesno sodbo, ko je stvar glede podlage zrela za odločitev. Omenjena vsebina po našem mnenju uresničuje zahteve Ustavnega sodišča po ekonomičnosti in uniformnosti postopkov.
 8. Rok za vložitev tožb
 Dvanajstmesečni efektivni rok za vložitev tožbe je po naši oceni zadosten in v skladu z vsebino Odločbe Ustavnega sodišča.
 Pripombe na Zakon o postopku sodnega varstva imetnikov kvalificiranih obveznosti bank, sprejet na vladi
 Ključna pripomba se nanaša na predvideno ureditev glede dostopa do dokumentacije, ki jo oškodovanci potrebujejo za utemeljitev svojih tožb.
 Predlog zakona ne ureja ustrezno dostopa oškodovancev do potrebnih dokumentov, saj bodo praktično vse dokumente morali zahtevati prek sodišča, slednje pa bo ob tehtanju načela sorazmernosti preverilo, ali je posamezni zahtevani dokument treba razkriti ali ne. V primerjavi s predlogom zakona, ki je bil dan v javno razpravo, so pravice oškodovancev, da se seznanijo z relevantnimi dokumenti, tako še bistveno manjše, prav tako je bistveno zmanjšan tudi nabor dokumentov, ki jih bo morala Banka Slovenije javno objaviti. Predlog zakona tako očitno ne sledi stališčem ustavnega sodišča, po katerem mora biti nekdanjim imetnikom kvalificiranih obveznosti bank že pred vložitvijo tožbe omogočen popoln pogled v vso dokumentacijo, ki jo je Banka Slovenije upoštevala ob izdaji odločb o izrednih ukrepih.
 Predlog zakona ne sledi zahtevi ustavnega sodišča po hitrem, ekonomičnem in uniformnem postopku ter enotni odločitvi sodišča za vse oškodovance, temveč nasprotno predvideva dolgotrajne in drage sodne postopke. Za razliko od prejšnje verzije zakona, predlog zakona ne predvideva več, da bo sodba veljala za vse oškodovance, torej tudi tiste, ki ne bodo vložili tožb.
 Ker oškodovanci še vedno ne razpolagajo s podatki in dokumenti, ki jih je Banka Slovenije upoštevala pri izreku izrednih ukrepov, bodo po ureditvi, ki je predvidena s predlogom zakona, dejansko postavljeni v še bolj podrejen položaj, saj si večinoma ne bodo mogli privoščiti dolgotrajnih in dragih sodnih postopkov. Kljub temu, da je ustavno sodišče izrecno poudarilo, da morajo biti nova pravila prilagojena naravi spornih razmerij in da morajo odpraviti procesno ter informacijsko neravnotežje med oškodovanci in Banko Slovenije, predvidena ureditev temu napotilu ne sledi. S tem pa je država že v samem izhodišču zakona oškodovance ponovno postavila v bistveno slabši položaj.
 Definicija ti. »pravilne obravnave« kvalificiranih obveznosti, od katere je odvisna upravičenost oškodovancev do povrnitve škode, ni v skladu z njihovo pravico do popolne odškodnine, saj je »pravilna obravnava« v predlogu zakona definirana preozko. Predlog zakona bi moral določati, da je treba upoštevati tudi mednarodne standarde za sanacijo bank, ki so bili uporabljeni v drugih državah evro območja, saj bi bilo le na takšen način mogoče dobiti objektivno oceno poskusnega eksperimenta, ki se je v letu 2013 in 2014 tajno izvedel v slovenskih bankah.
 Po predlogu zakona bo višino odškodnine izračunavala Banka Slovenije in ne sodišče. Predvidena ureditev krši pravico nekdanjih imetnikov, da o njihovi zahtevi za plačilo odškodnine tako po temelju kot tudi po višini odloči neodvisno in nepristransko sodišče. Banka Slovenije je organ, ki je povzročil nastanek škode, in bo zato tudi tožena stranka v predhodnem (sodnem) postopku, ter zavezanka za izplačilo odškodnine. Zato je seveda zainteresirana, da je višina odškodnine čim nižja in ni realno pričakovati, da bo pri izračunavanju višine odškodnine ravnala nepristransko in neodvisno. Za zagotovitev učinkovitega in neodvisnega sodnega varstva bi moralo tudi višino odškodnine izračunavati sodišče ali drug nepristranski organ in ne kar sama Banka Slovenije.
 Predlog zakona ne zagotavlja nepristranskosti odbora strokovnjakov, saj ne določa, da vanj ne smejo biti imenovani predstavniki EK, ECB in EBA, torej institucij, ki so aktivno sodelovale pri izvedbi izrednih ukrepov. Imenovanje predstavnikov teh institucij v odbor strokovnjakov bi nedvomno pomenilo neposreden konflikt njihovih interesov, posledično pa tudi, da odbor izvedencev ne bi deloval nepristransko in neodvisno.
 6. Rok za vložitev tožb
 Predvideni rok za vložitev tožb je devet mesecev od uveljavitve zakona, pri čemer oškodovancem ne bo omogočeno, da bi se pred vložitvijo tožb seznanili z relevantnimi dokumenti. Devetmesečni rok je ne samo prekratek, temveč tudi v nasprotju z odločitvijo ustavnega sodišča. Iz ustavne odločbe namreč izhaja, da se bodo lahko oškodovanci seznanili z relevantnimi dokumenti takoj po uveljavitvi zakona, zastaranje njihovih zahtevkov pa bo začelo teči šele šest mesecev po njegovi uveljavitvi.
 Pripombe in predlogi dopolnitev predloga Zakona o postopku sodnega varstva imetnikov kvalificiranih obveznosti bank iz javne obravnave
 Ključna pripomba se nanaša na omejitev dostopa do dokumentacije, saj sedanji predlog zakona ne sledi navodilom ustavnega sodišča glede dostopa do relevantne in potrebne dokumentacije.
 Sedanji predlog zakona vlagateljem pred vložitvijo tožb omogoča zelo omejen dostop do dokumentov in predvideva izjemno majhno število javno razkritih dokumentov.
 Banki Slovenije pa predlog zakona daje možnost, da tudi v javno razkritih dokumentih prekrije bistvene informacije.
 Glede na predvidene določbe sedanjega predloga zakona o dostopnosti do dokumentacije je potrebno v prvi vrsti zagotoviti dostop do dokumentov. Rešitev bi bil t. i. večstopenjski dostop do dokumentov. Najpomembnejši dokumenti se morajo nemudoma javno objaviti, saj je sanacija bank bremenila tudi širšo javnost.
 Za drugi, občutljivejši del dokumentacije, ki pa seveda ne more biti javno razkrit, pa naj se vzpostavi t. i. varna soba, katere dostop mora urediti zakon.
 2. Prejudikacija stečaja ali likvidacije
 Sedanji predlog zakona prejudicira, da bi bila brez izrednih ukrepov nad vsemi šestimi bankami izvedena stečaj ali likvidacija. Za takšen prejudic pa ni nobene podlage. Še več, brez izreka izrednih ukrepov bi banke lahko nadaljevale s svojim poslovanjem brez stečaja ali likvidacije. Takšen scenarij je kot enega od možnih navedlo tudi ustavno sodišče. Domneva stečaja ali likvidacije torej ni pravilna.
 Zakon mora omogočiti, da se v odškodninskem postopku ugotavlja, kaj bi se zgodilo s posamezno banko, če ji izredni ukrep ne bi bil izrečen. Torej brez vnaprejšnjih prejudikacij stečajev oz. likvidacij bank.
 3. Odbor izvedencev
 Predlog zakona predvideva vzpostavitev t. i. odbora izvedencev. Ne izloči pa možnosti sestave odbora strokovnjakov s strani predstavnikov institucij, ki so sodelovale pri določanju kriterijev, na podlagi katerih se je izračunavala kapitalska ustreznost bank, ki so jim bili izrečeni izredni ukrepi.
 Iz predlagane dikcije zakona izhaja precejšnja verjetnost, da bodo strokovnjaki iz tujine, ki bodo člani odbora izvedencev za strokovna vprašanja, uslužbenci institucij Evropske komisije, Evropske centralne banke ter Evropskega bančnega organa. To bi bilo nesprejemljivo, saj bi bili s sodelovanjem v odboru uslužbenci navedenih institucij v konfliktu interesov, zato ne bi smeli biti člani odbora izvedencev. Predstavniki Evropske komisije in Evropske centralne banke so bili tudi člani Usmerjevalnega odbora, ki je s svojim delovanjem bistveno vplival na sprejemanje odločitev o izrednih ukrepih. Konflikt interesov je očiten.
 Vzpostavitev odbora izvedencev je dobra rešitev, saj gre v evropskem in tudi slovenskem prostoru za zelo kompleksno in strokovno zahtevno tematiko.
 Predvidena zakonska rešitev, da si mora sodišče prizadevati, da je najmanj polovica članov odbora strokovnjakov iz tujine, je glede na kompleksnost tematike ustrezna. A to velja le pod pogojem, da bo zakon hkrati onemogočal, da bi v odboru strokovnjakov sodelovali tudi predstavniki zgoraj navedenih institucij, ki so same aktivno sodelovale pri izrekanju izrednih ukrepov.
 4. Roki za vložitev tožb
 Predlog zakona predvideva zgolj šestmesečni rok za vložitev tožbe, ki je glede na tematiko in omejitev dokumentacije bistveno prekratek. Tožnikom ne omogoča kakovostne priprave tožb ter učinkovitega sodnega varstva.
 Tako kratek rok je tudi v nasprotju z odločbo ustavnega sodišča, po kateri zastaranje zahtevkov nekdanjih imetnikov še šest mesecev po uveljavitvi novega zakona sploh ne teče. Po trenutnem predlogu pa je predvideno, da se bo takrat rok za vložitev tožbe že iztekel.
 Verjamemo, da ni nikomur v interesu, da se pravni postopki podaljšujejo dlje, kot je potrebno, sploh glede na to, da je od izrednih ukrepov minilo že več kot tri leta. Menimo, da bi bil primeren rok za sestavo in vložitev tožb 12 mesecev.