type: caselaw

text:
 7.7.2007
 EL
 Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης
 C 155/16
 Προσφυγή της 8ης Μαΐου 2007 — Επιτροπή των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων κατά Βασιλείου των Κάτω Χωρών
 (Υπόθεση C-230/07)
 (2007/C 155/30)
 Γλώσσα διαδικασίας: η ολλανδική
 Διάδικοι
 Προσφεύγουσα: Επιτροπή των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων (εκπρόσωποι: W. Wils και M. Shotter)
 Καθού: Βασίλειο των Κάτω Χωρών
 Αιτήματα της προσφεύγουσας
 Η προσφεύγουσα ζητεί από το Δικαστήριο:
 —
 να διαπιστώσει ότι το Βασίλειο των Κάτω Χωρών, μη θέτοντας, στο μέτρο του τεχνικώς εφικτού και σχετικά με τις κλήσεις στον ευρωπαϊκό αριθμό έκτακτης ανάγκης«112», στη διάθεση των αρχών που αντιμετωπίζουν καταστάσεις έκτακτης ανάγκης πληροφορίες για τον εντοπισμό του καλούντος, παρέβη τις υποχρεώσεις που έχει από το άρθρο 26, παράγραφος 3, της οδηγίας 2002/22/EK (1)·
 —
 να καταδικάσει το Βασίλειο των Κάτω Χωρών στα δικαστικά έξοδα.
 Ισχυρισμοί και κύρια επιχειρήματα
 Η προθεσμία για τη μεταφορά της οδηγίας στο εθνικό δίκαιο έληξε στις 24 Ιουλίου 2003.
 (1) Οδηγία του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου, της 7ης Μαρτίου 2002, για την καθολική υπηρεσία και τα δικαιώματα των χρηστών όσον αφορά δίκτυα και υπηρεσίες ηλεκτρονικών επικοινωνιών (οδηγία καθολικής υπηρεσίας) (ΕΕ L 108, σ. 51).


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 20.7.2017
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 189/16
 AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG 11/2016 HATÁROZATA
 (2016. február 5.)
 az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás II. mellékletének (Műszaki előírások, szabványok, vizsgálatok és tanúsítás) módosításáról [2017/1294]
 AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,
 mivel:
 (1)
 Az 582/2011/EU rendeletnek a műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítása érdekében a részecskekibocsátás fedélzeti diagnosztikai rendszerek általi megfigyelése tekintetében történő módosításáról szóló, 2014. június 12-i 627/2014/EU bizottsági rendeletet (1) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.
 (2)
 Az EGT-megállapodás II. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,
 ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
 1. cikk
 Az EGT-megállapodás II. melléklete I. fejezetének 45zzl. pontja (582/2011/EU bizottsági rendelet) a következő francia bekezdéssel egészül ki:
 „—
 32014 R 0627: a Bizottság 2014. június 12-i 627/2014/EU rendelete (HL L 174., 2014.6.13., 28. o.).”
 2. cikk
 A 627/2014/EU rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.
 3. cikk
 Ez a határozat 2016. február 6-án lép hatályba, feltéve, hogy az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megtették (*1).
 4. cikk
 Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.
 Kelt Brüsszelben, 2016. február 5-én.
 az EGT Vegyes Bizottság részéről
 az elnök
 Claude MAERTEN
 (1) HL L 174., 2014.6.13., 28. o.
 (*1) Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.


type: legislation

text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 2.7.2019.
 COM(2019) 600 final
 Prijedlog
 ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
 o izmjeni Odluke (EU) 2019/276 u pogledu prilagodbi iznosa mobiliziranih iz instrumenta fleksibilnosti za 2019. koji će se upotrijebiti za migracije, priljeve izbjeglica i sigurnosne prijetnje
 OBRAZLOŽENJE
 Europski parlament i Vijeće 12. prosinca 2018. odlučili su mobilizirati instrument fleksibilnosti u iznosu od 1 164 milijuna EUR: 179 milijuna EUR za naslov 1a Konkurentnost za rast i zapošljavanje za jačanje ključnih programa za konkurentnost (odnosno Obzor 2020. i Erasmus+) i 985,6 milijuna EUR za naslov 3 kako je predložila Komisija.
 Komisija danas podnosi nacrt izmjene proračuna br. 4/2019
 1
 kojim su obuhvaćena smanjenja razine odobrenih sredstava za preuzimanje obveza za naslove 1a i 3 te je time smanjena potreba za korištenjem instrumenta fleksibilnosti. Ovaj prijedlog priložen je nacrtu izmjene proračuna i njime se nastoje na odgovarajući način prilagoditi iznosi koji se mobiliziraju iz instrumenta fleksibilnosti, uz poštovanje namjene mobilizacije.
 Prilagođena mobilizacija instrumenta fleksibilnosti iznosit će 1 090 milijuna EUR (u odnosu na iznos od 1 164 milijuna EUR), od čega 160 milijuna EUR za naslov 1a i 930 milijuna EUR za naslov 3.
 Ovim Prijedlogom odluke o mobilizaciji izmijenit će se Odluka (EU) 2019/276 od 12. prosinca 2018.
 2
 Indikativna odobrena sredstva za plaćanje koja odgovaraju predloženoj smanjenoj mobilizaciji instrumenta fleksibilnosti navedene su u tablici u nastavku:
 (u milijunima EUR, u tekućim cijenama)
 Godina
 Odobrena sredstva za plaćanje koja se odnose na mobilizaciju instrumenta fleksibilnosti u 2019.
 2019.
 511,5
 2020.
 242,3
 2021.
 126,3
 2022.
 132,0
 2023.
 78,3
 Ukupno
 1 090,4
 Prijedlog
 ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
 o izmjeni Odluke (EU) 2019/276 u pogledu prilagodbi iznosa mobiliziranih iz instrumenta fleksibilnosti za 2019. koji će se upotrijebiti za migracije, priljeve izbjeglica i sigurnosne prijetnje
 EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
 uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju
 3
 , a posebno njegovu točku 12.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 budući da:
 (1)Instrument fleksibilnosti namijenjen je financiranju jasno određenog rashoda koji nije moguće financirati u okviru gornjih granica raspoloživih za jedan ili više drugih naslova.
 (2)Gornja granica godišnjeg iznosa dostupnog za instrument fleksibilnosti iznosi 600 000 000 EUR (u cijenama iz 2011.), kako je utvrđeno člankom 11. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013
 4
 , prema potrebi uvećana za iznose koji su prestali vrijediti, a koji su stavljeni na raspolaganje u skladu sa stavkom 1. drugim podstavkom tog članka.
 (3)Europski parlament i Vijeće 12. prosinca 2018. donijeli su Odluku (EU) 2019/276
 5
 o mobilizaciji instrumenta fleksibilnosti za financijsku godinu 2019. iznad gornje granice naslova 1a ( Konkurentnost za rast i zapošljavanje) za iznos od 178 715 475 EUR za jačanje ključnih programa za konkurentnost i izvan gornje granice naslova 3 (Sigurnost i građanstvo) za iznos od 985 629 138 EUR za financiranje mjera u području migracija, izbjeglica i sigurnosti.
 (4)Nacrtom izmjene proračuna br. 4/2019
 6
 obuhvaćena su smanjenja razine odobrenih sredstava za preuzimanje obveza za naslove 1a i 3 te je time smanjena potreba za korištenjem instrumenta fleksibilnosti. Stoga je potrebno na odgovarajući način prilagoditi iznose mobilizirane iz instrumenta fleksibilnosti za 2019. Potrebno je prilagoditi i očekivani profil plaćanja.
 (5)Odluku (EU) 2019/276 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.
 (6)Mobilizacija instrumenta fleksibilnosti donosi se istodobno s izmjenom proračuna za 2019. jer se njome omogućuje financiranje određenih djelovanja iznad gornje granice višegodišnjeg financijskog okvira. Kako bi se osigurala usklađenost s tom izmjenom, ova bi Odluka trebala stupiti na snagu na dan donošenja.
 DONIJELI SU OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 Članak 1. stavak 1. prvi podstavak Odluke (EU) 2019/276 mijenja se kako slijedi: „178 715 475 EUR” zamjenjuje se sa „160 195 475 EUR”, a „985 629 138 EUR” zamjenjuje se s „930 188 138 EUR”. U stavku 2. prvom podstavku točke od (a) do (e) zamjenjuju se sljedećim:
 „(a)
 511 468 976 EUR u 2019.;
 (b)
 242 308 256 EUR u 2020.;
 (c)
 126 300 853 EUR u 2021.;
 (d)
 131 990 641 EUR u 2022.;
 (e)
 78 314 887 EUR u 2023.”.
 Članak 2.
 Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije.
 Sastavljeno u Bruxellesu
 Za Europski parlament
 Za Vijeće
 Predsjednik
 Predsjednik
 (1)
 COM(2019) 610, 2.7.2019.
 (2)
 SL L 54, 22.2.2019., str. 3.
 (3)
 SL C 373, 20.12.2013., str. 1.
 (4)
 Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014.–2020. (SL L 347, 20.12.2013., str. 884.).
 (5)
 Odluka (EU) 2019/276 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2018. o mobilizaciji instrumenta fleksibilnosti za jačanje ključnih programa za konkurentnost EU-a i za financiranje hitnih proračunskih mjera za suočavanje s postojećim izazovima migracija, priljeva izbjeglica i sigurnosnih prijetnji (SL L 54, 22.2.2019., str. 3.).
 (6)
 COM(2019) 610, 2. srpnja 2019.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 21995D0302(09)
 Úřední věstník L 047 , 02/03/1995 S. 0029 - 0029
 Rozhodnutí Smíšeného výboru EHPč. 9/95ze dne 27. ledna 1995,kterým se mění příloha II (Technické předpisy, normy, zkoušení a certifikace) Dohody o EHPSMÍŠENÝ VÝBOR EHP,s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen "Dohoda"), a zejména s ohledem na článek 98 této dohody,vzhledem k tomu, že příloha II Dohody byla naposledy změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 44/94 ze dne 15. prosince 1994, kterým se mění příloha II (Technické předpisy, normy, zkoušení a certifikace) Dohody o EHP [1];vzhledem k tomu, že směrnice Komise 94/37/ES ze dne 22. července 1994, kterou se mění směrnice Rady 91/414/EHS o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh [2], by měla být začleněna do Dohody;vzhledem k tomu, že směrnice Rady 94/43/ES ze dne 27. července 1994, kterou se stanoví příloha VI směrnice Rady 91/414/EHS o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh [3], by měla být začleněna do Dohody,ROZHODL TAKTO:Článek 1V bodě 12a (směrnice Rady 91/414/EHS) kapitoly XV přílohy II Dohody se před úpravu vkládají nové odrážky, které znějí:"— 394 L 0037: směrnice Komise 94/37/ES ze dne 22. července 1994 (Úř. věst. L 194, 29.7.1994, s. 65),— 394 L 0043: směrnice Komise 94/43/ES ze dne 27. července 1994 (Úř. věst. L 227, 1.9.1994, s. 31)."Článek 2Znění směrnic 94/37/ES a 94/43/ES v islandském a norském jazyce, která tvoří přílohu odpovídajících jazykových verzí tohoto rozhodnutí, jsou platná.Článek 3Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 1. února 1995 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody.Článek 4Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropských společenství.V Bruselu dne 27. ledna 1995.Za Smíšený výbor EHPpředsedaG. J. L. Avery[1] Úř. věst. L 372, 31.12.1994, s. 20.[2] Úř. věst. L 194, 29.7.1994, s. 65.[3] Úř. věst. L 227, 1.9.1994, s. 31.--------------------------------------------------


type: wikipedia

text:
Kadi is one of the 182 Legislative Assembly constituencies of Gujarat state in India. It is part of Mahesana district, numbered as 24-Kadi and is reserved for candidates belonging to the Scheduled Castes.
 List of segments
 This assembly seat represents the following segments,
 Kadi Taluka
 Members of Legislative Assembly
 Election candidate
 2022
 Election results
 2017
 2012
 See also
 List of constituencies of the Gujarat Legislative Assembly
 Mahesana district
 References
 External links
 Assembly constituencies of Gujarat
 Mehsana district


type: other

text:
Hét évre ítélték és letartóztatták az MSZP korrupciós ügyeiről kipakoló vállalkozót – PestiSrácok
 Hét év börtönre ítélte adócsalás és más bűncselekmények miatt egy megismételt elsőfokú eljárásban a bíróság azt a vállalkozót, aki a többszáz millió forintos áfacsalási ügy nyomozati szakában a hatóságoknak elmondta: a 2010 előtti csalássorozat sokáig a szocialisták politikai védelmét élvezte, és a feketepénzek egy része az MSZP pártkasszájába került. A tanácsvezető a másodfokú eljárás befejezéséig elrendelte a férfi letartóztatását.
 Közel félmilliárd forintos költségvetési csalás és más bűncselekmények miatt indult megismételt eljárásban hét év börtönre ítélte a korábban nemzetközi körözés alatt álló, más milliárdos áfacsalási ügyekben is érintett bissau-guineai “áldiplomatát”, F. Attilát elsőfokon a bíróság – erősítette meg a PestiSrácok.hu értesüléseit a Fővárosi Törvényszék sajtóosztálya. A férfit hét évre a közügyektől is eltiltották. Az ügyben két éve már döntést hozott a törvényszék, a vállalkozó akkor öt évet kapott, ám az ítéletet a táblabíróság hatályon kívül helyezte, így kerülhetett sor az új eljárásra és a súlyosabb ítélet kiszabására. A bíróság arról is tájékoztatta portálunkat, hogy a tanácsvezető a másodfokú eljárás befejezéséig elrendelte a férfi letartóztatását. A döntés nem jogerős.
 Azzal védekezett, hogy kényszerítették
 A 2007 és 2009 között zajló csalássorozat ügyében megszületett korábbi elsőfokú ítélet szerint F. az adócsalást úgy követte el, hogy egyik társával Szlovákiában alapított egy céget, amely a magyarországi illetékességű kft-től vásárolt cukor- és olajtermékeket áfamentesen. Azonban az áruk nem hagyták el Magyarország területét, hanem a vádlott irányítása alatt álló magyar cégek áfával növelten értékesítették azokat belföldön. A kft. áfamentes értékesítést tüntetett fel az adóbevallásában, és az áfát nem fizette be. A bíróság szerint a vádlott úgy is megvalósította az adócsalást, hogy magyar cégeknek jogosulatlanul áfa visszaigényléshez nyújtott segítséget. A törvényszék tájékoztatása szerint F. Attila azzal védekezett, hogy a bűncselekményeket kényszer hatása alatt követte el, mivel fenyegették őt és családját, ám bíróság ezt nem fogadta el, mivel bűnösségét a vádlott-társak beismerése, valamint a titkos információgyűjtés is igazolta.
 Részlet a férfi nyomozati vallomásából. Fotó: PS
 Beszélt az MSZP korrupciós pénzeiről
 Ez az ügy azért is pikáns, mert F. Attila még a nyomozati szakban arról beszélt kihallgatóinak, hogy a többszáz milliós áfacsalásra épülő biznisz a balliberális oldal politikai védelmét élvezte, és a haszon harminc százalékát az MSZP-nek kellett leadniuk. F. Attila a 2010 előtti politikai kapcsolatokat akkor is említette, amikor elárulta, hogy bizonyos üzletekből egyszer nagyobb részesedést szeretett volna kérni:
 GÁBOR EZT MEGTAGADTA AZZAL, HOGY NEKI ÉS NEKEM, CÉGEINKNEK POLITIKAI VÉDELEM KELL, A KELETKEZŐ HASZON HARMINC SZÁZALÉKÁT NEKIK JUTTATJA EL, A BEFEKTETETT PÉNZ AZ ÖVÉ, ÍGY NEKI NAGYOBB RÉSZESEDÉS JÁR, ÉS NEM TUD NEKEM TÖBBET FIZETNI. A POLITIKAI VÉDELEMMEL KAPCSOLATBAN MEGEMLÍTETTE AZ MSZP-T
 – áll F. Attila 2010-es vallomásában, amelyben az is szerepel, hogy a pénz hogyan jut el a párthoz:
 AZT, HOGY A PÉNZ HOGYAN JUT EL A CÍMZETTEKHEZ KÉT UTAT EMLÍTETT, AZ EGYIK, HOGY KÖZVETLENÜL Ő VISZI FEL, A MÁSIK, HOGY ALAPÍTVÁNYON KERESZTÜL JUT FEL A HARMINC SZÁZALÉKNYI PÉNZ. ANNYIT MONDOTT MÉG, HOGY A PÉNZT PÉNTEK DÉLUTÁNONKÉNT KELL ELJUTTATNI. IDÉN NYÁRON EGY ALKALOMMAL KÉTMILLIÓ FORINTOT KÉRT TŐLEM, A FENT MEGNEVEZETT POLITIKUS RÉSZÉRE.
 F. Attilát tavaly nyáron fogták el Dominikán. A férfit 2015-ben jogerősen emberölés előkészületéért két éves szabadságvesztésre ítélte a Fővárosi Ítélőtábla, amely bizonyítottnak látta, hogy F. egy üzleti vita miatt meg akarta öletni volt üzlettársát. A táblabíróság már 2014 októberében döntést hozhatott volna a bűnügyben, ám a vállalkozó diplomáciai mentességre hivatkozott és kijelentette: ő bissau-guineai diplomata. Azóta kiderült: nem szerepelt a diplomáciai nyilvántartásban, így semmilyen mentesség nem illette meg az üzletembert, ezért a többi ügye mellett ez az eljárás is folytatódhatott F. ellen, aki később elfelejtett bevonulni a börtönbe, ezért a bíróság 2015 novemberében belföldi, fél évvel később pedig nemzetközi elfogatóparancsot adott ki ellene. Portálunk már akkor megírta, hogy Dominikán bujkálhat, sőt, telefonon sikerült is elérnünk a férfit, aki korábban azzal vált ismertté, hogy évekkel ezelőtt kiderült, több mint kétmilliárd forintos áfacsalásban érintett. Az ügyészség azóta ebben az ügyben is vádat emelt a vállalkozó és hét társa ellen.
 Kapcsolódó témákáfacsalásbíróságkorrupcióMSZPVezető
 2019-06-09 at 09:37
 “a feketepénzek egy része az MSZP pártkasszájába került. ”
 Személy szerint kik helyett ül?
 Mi van Czeglédyvel?
 2019-06-09 at 10:11
 Hát ez az! A főkolomposokat vagy meg sem gyanúsítják, vagy a független bíróság felmenti őket.Czeglédi egyébként csak egy kismiska, a nagyokhoz képest.Bár valahol el kell kezdeni.
 2019-06-10 at 02:18
 Sajnos ez a mai magyar rögvalóság, ez a mai magyar igazságszolgáltatás, és ez – lássuk be – az Orbán kormány sara is !!!!
 Harmadik ciklusát tölti ez a kormány, és még mindig itt tartunk. Ezzel végre kezdeni kellene valamit !!!!
 Továbbra is állítom, hogy a magyar igazságszolgáltatás legnagyobb problémája a rendőrségi, az ügyészségi, bírói körökbe beépült (benne maradt) komcsik mellett, a szóban szereplő (i) betű !!!!!
 2019-06-09 at 10:23
 Egyszerűsítsük a dolgot: a magyar bírói kar valljon színt, azaz lépjen be a DK-ba.
 Miheztartás végett...
 2019-06-09 at 11:54
 A magyar bírói kar, nyomokban becsületest is tartalmaz!
 2019-06-10 at 00:47
 Értem, ez a becsületes bírókra allergiások figyelmeztetésére szolgál. De mi van, ha én szeretném kiírtani őket ezeket az allergiásokat? (Persze nem fizikailag...)
 2019-06-09 at 10:48
 Ki az a Gábor, akire hivatkozik?
 Szintén bissau-guineai ál-diplomata?
 Simon Gábor?
 2019-06-09 at 13:29
 az gábor “csak” lelépni óhajtott az anyja lánykori nevét használva. (derdák)
 Az okiratot megszerző pedig öngyilkos lett. (weltz) A nála talált iratokat,talán még mindig vizsgálják,de eddig nem hallottam,hogy azok alapján “kinyomoztak”-e valakit is.
 2019-06-09 at 10:49
 A magyar bírói kar vagyonlekobzás helyett pénzmosással foglalkozik?
 2019-06-09 at 20:07
 Ha valaki nem értené:
 Csak a vádban szereplő elcsalt összeget államosítják, a többit még ha eredetét a vádlott nem tudja is igazolni a tulajdonában hagyják?
 Nem tudják mi a bűnszervezet, vagy valaki félreértelmezte?
 2019-06-09 at 11:25
 Na tessék, aki beszél azt keményen elmeszeli a bíróság, aki hallgat ... Az általa előadottak miatt elrendelték a nyomozást? A maszop számlákat zárolni (az alapítványét is!), az elvtársurak menjenek a bányába dolgozni!
 2019-06-09 at 12:34
 Tudja valaki, hogy mi tett a Sargentini kampánycsapat által jogtalanul felhasznál videók ügye sorsa?
 Indult egyáltalán eljárás?
 2019-06-09 at 13:34
 Na, csak lassan az örömködéssel itt ezen az oldalon! Ugyanis kétségek merültek föl! Bár most egy jó ideje, sokkal fontosabb országépítő gondolatok foglalkoztatják Őszöd igazságosztóját, azonban mint forró krumpli a zsebben, itt van egy igazán múlhatatlan probléma, a mi kormányunk első emberével kapcsolatban! Emlékezzünk csak! Gyurcsány, furcsán, még 2017. tavaszán azt mondta: „hosszú évekkel ezelőtt”, magas szintű, hiteles forrásból kapott szóbeli tájékoztatást arról, hogy Oroszország „megfelelő szervei” információkkal rendelkeznek a Fideszhez és személyesen Orbán Viktorhoz köthető törvénytelen pénzmozgásokról, és ezek rávilágítanak a párt és elnökének törvénytelen és tisztességtelen finanszírozására....a másolati iratokat Magyarországon látta, az azokat bemutató közvetítő magyar volt, a tulajdonos személyét viszont nem ismeri”...
 Nos hát, amint látjuk, van itt probléma bőven! A DK vezérének keze ugyan nem égett meg, a krumpli meg már valahogy ki is hűlt tán, de a remény hal meg utoljára! És ezt az igazmondó is tudhatja! Mély csalódás lenne, ha a diplomája sem kerülne elő, meg ez a biztos információ is végkifejlet nélkül dőlne hamvába! Ja! Az persze lehetséges, hogy nem is volt forró a krumpli a zsebben? Meg egyáltalán...krumpli se volt! Se forró, se hideg! Az viszont lehet, és tán hihetőbb, hogy egy hosszúra nyúlt esti szürcsölgetés után, hajnali álom hatására szabadult el a fantázia és a megtestesült igazmondás verbalitása. Lehetséges ez?...Tegyük meg tippjeinket, tétre!...Csak úgy játszásiból!...
 2019-06-09 at 17:20
 A bíróság ezúttal szigorú volt. Előfordulhat, hogy más hasonló esetben évszázadokig húzódó perek után még mi fizetünk az áfacsalónak. Valószínűleg itt súlyosbító körülmény volt, hogy a fószer MSzP-s szálakat is kiteregetett. No de mikor lesznek azok felgöngyölítve? Szegény hülye Cuslág is vágta maga alatt a fát, amikor durván, bután viccelődött. Egyből kiderült, milyen korrupt alak, dutyiba vele.
 2019-06-09 at 20:20
 Bizony, bizony, Zuschlag nem került volna börtönbe, nyugodtan korruptkodhatott volna tovább, ha nem teszi azt az ízetlen megjegyzést. Az üggyel kapcsolatban pedig: az ilyen gyanúsítottak miért nem mondanak konkrét neveket is? Mire mennek azzal, hogy általánosságban az MSZP-t vádolják? Van ennek így értelme?
 2019-06-09 at 20:57
 Miért nem kérdez rá a magyar média Simon Gáborra ? Sok útleveles,
 sok bankszámlás volt Mszp elnökhelyettesre ?
 2019-06-10 at 07:30
 Persze, hogy hallgat a MASZOP, nem válaszol a média megkeresésére. Mindenki tudta és tudja, hogy a legkorruptabb ballibsik vezették és vezetik a ma már 6,6 %-os támogatottságú aljas pártocskát.Gyurcsótány nyakig benne volt, volt hiszen DK-s színekben elmondta, “jobb nem tudni, honnan vándoroltak pénzek” az általa akkor vezetett csibészek tömörüléséhez.Felelősségre-vonása elkerülhetetlen a hazaáruló, nemzetellenes milliárdosnak!
 2019-06-10 at 20:24
 Ez undorító. Egy ember végre elmond valamit a maszop sötét lelkületéről, és ilyen büntetést kap. Nem az kapja a büntetést aki elkövette, hanem az aki színt vallott.
 Nem mintha nem érdemelné meg, de ez a durva kettős mérce itthon is működik, s ez megdöbbentő.
 Pámer Dávid2019-03-18
 Pámer Dávid2019-03-17
 Pámer Dávid2019-03-12
 Csibra Tibor2019-03-11
 Pámer Dávid2019-03-11
 Újabb gyilkosságokkal gyanúsíthatják meg a rettegett vajdasági halálosztót, Dér Csabát
 Pámer Dávid2019-03-09
 Az ügyészség örökre börtönben tartaná a fekete sereg egykori vezérét
 Pámer Dávid2019-03-07
 Őrizetben a férfi, aki Pintér Sándor belügyminiszterre hivatkozva tett zsebre százmilliókat
 Pámer Dávid2019-03-01
 Még nem úszták meg az alvilággal való összeborulást a Gyurcsány-kormány titkosszolgálati vezetői
 Pámer Dávid2019-02-26
 Pámer Dávid2019-02-22
 Pámer Dávid2019-02-16
 Pámer Dávid2019-02-11
 Pámer Dávid2019-02-08
 Pámer Dávid2019-02-06
 Pámer Dávid2019-02-05
 PestiSrácok.hu2019-02-04
 Meghalt a Dózsa György úti kabriós, M. Richárd volt bűntársa
 Pámer Dávid2019-02-03
 Roháč néhány hét múlva felboríthatja a Prisztás-ügyet
 Pámer Dávid2019-01-29
 Március végén dönt a vajdasági halálosztó, Magda Marinkó “szabadulásáról” a bíróság
 Pámer Dávid2019-01-28
 Rendőrt akart lefizetni a Dózsa György úti kabriós, megvannak a bűntársak is!


text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 22000D0210(10)
 Euroopa Liidu Teataja L 035 , 10/02/2000 Lk 0041 - 0041
 EMP Ühiskomitee otsusnr 10/199929. jaanuar 1999,millega muudetakse EMP lepingu XIII lisa (transport)EMP ÜHISKOMITEE,võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on kohandatud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi "leping", eelkõige selle artiklit 98,ning arvestades, et:lepingu XIII lisa muudeti EMP Ühiskomitee 18. detsembri 1998. aasta otsusega nr 121/98 [1];lepingusse tuleb lisada komisjoni 19. juuni 1998. aasta direktiiv 98/42/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/21/EÜ laevaohutust, saaste vältimist ning elu- ja töötingimusi laevadel käsitlevate rahvusvaheliste nõuete rakendamise kohta ühenduse sadamaid kasutavate ja liikmesriikide jurisdiktsiooni all olevates vetes sõitvate laevade suhtes (sadamariikide kontroll), [2]ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Lepingu XIII lisa punktile 56b (nõukogu direktiiv 95/21/EÜ) lisatakse:", muudetud järgmise aktiga:- 398 L 0042: komisjoni direktiiv 98/42/EÜ, 19. juuni 1998 (EÜT L 184, 27.6.1998, lk 40)."Artikkel 2Komisjoni direktiivi 98/42/EÜ islandi- ja norrakeelne tekst, mis on lisatud käesoleva otsuse vastavates keeltes versioonidele, on autentne.Artikkel 3Käesolev otsus jõustub 30. jaanuaril 1999 tingimusel, et kõik lepingu artikli 103 lõikes 1 ettenähtud teated on EMP Ühiskomiteele esitatud.Artikkel 4Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Ühenduste Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.Brüssel, 29. jaanuar 1999EMP Ühiskomitee nimeleesistujaF. Barbaso[1] EÜT L 297, 18.11.1999, lk 50.[2] EÜT L 184, 27.6.1998, lk 40.--------------------------------------------------


text:
 14.12.2016
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 L 339/4
 UITVOERINGSVERORDENING (EU) 2016/2244 VAN DE COMMISSIE
 van 13 december 2016
 tot wijziging van Verordening (EG) nr. 1979/2006 wat betreft het invoertariefcontingent voor conserven van paddenstoelen van oorsprong uit China
 DE EUROPESE COMMISSIE,
 Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
 Gezien Verordening (EU) nr. 1308/2013 van het Europees Parlement en de Raad van 17 december 2013 tot vaststelling van een gemeenschappelijke ordening van de markten voor landbouwproducten en tot intrekking van de Verordeningen (EEG) nr. 922/1972, (EEG) nr. 234/1979, (EG) nr. 1037/2001 en (EG) nr. 1234/2007 van de Raad (1), en met name artikel 187, onder a),
 Overwegende hetgeen volgt:
 (1)
 Verordening (EG) nr. 1979/2006 van de Commissie (2) voorziet in de opening en de vaststelling van de wijze van beheer van tariefcontingenten voor uit derde landen ingevoerde conserven van paddenstoelen van het geslacht Agaricus van de GN-codes 0711 51 00, 2003 10 20 en 2003 10 30 (hierna „conserven van paddenstoelen” genoemd).
 (2)
 De Overeenkomst in de vorm van een briefwisseling tussen de Europese Unie en de Volksrepubliek China uit hoofde van artikel XXIV, lid 6, en artikel XXVIII van de Algemene Overeenkomst inzake Tarieven en Handel (GATT) 1994 betreffende de wijziging van de concessies die vervat zijn in de lijst van verbintenissen van de Republiek Kroatië, in verband met haar toetreding tot de Europese Unie, die is goedgekeurd bij Besluit (EU) 2016/243 van de Raad (3), voorziet in een verhoging met 650 ton (uitgelekt nettogewicht) van het tariefcontingent van de Unie voor conserven van paddenstoelen van oorsprong uit China.
 (3)
 De verhoging van het tariefcontingent moet worden weergegeven in bijlage I bij Verordening (EG) nr. 1979/2006.
 (4)
 Verordening (EG) nr. 1979/2006 moet daarom dienovereenkomstig worden gewijzigd.
 (5)
 De Raad heeft de Overeenkomst tussen de Europese Unie en de Volksrepubliek China op 18 oktober 2016 goedgekeurd (4). Overeenkomstig artikel 8, lid 1, van Verordening (EG) nr. 1979/2006 moeten importeurs hun certificaataanvragen gedurende de eerste vijf werkdagen van januari indienen. Deze verordening dient dan ook van toepassing te zijn met ingang van 1 januari 2017.
 (6)
 De in deze verordening vervatte maatregelen zijn in overeenstemming met het advies van het Comité voor de gemeenschappelijke ordening van de landbouwmarkten,
 HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
 Artikel 1
 Wijziging van Verordening (EG) nr. 1979/2006
 Bijlage I bij Verordening (EG) nr. 1979/2006 wordt vervangen door de tekst in de bijlage bij deze verordening.
 Artikel 2
 Inwerkingtreding en toepassing
 Deze verordening treedt in werking op de derde dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
 Zij is van toepassing met ingang van 1 januari 2017.
 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
 Gedaan te Brussel, 13 december 2016.
 Voor de Commissie
 De voorzitter
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) PB L 347 van 20.12.2013, blz. 671.
 (2) Verordening (EG) nr. 1979/2006 van de Commissie van 22 december 2006 betreffende de opening en de wijze van beheer van tariefcontingenten voor uit derde landen ingevoerde conserven van paddenstoelen (PB L 368 van 23.12.2006, blz. 91).
 (3) Besluit (EU) 2016/243 van de Raad van 12 februari 2016 betreffende de ondertekening namens de Europese Unie van een Overeenkomst in de vorm van een briefwisseling tussen de Europese Unie en de Volksrepubliek China uit hoofde van artikel XXIV, lid 6, en artikel XXVIII van de Algemene Overeenkomst inzake Tarieven en Handel (GATT) 1994 betreffende de wijziging van de concessies die vervat zijn in de lijst van verbintenissen van de Republiek Kroatië, in verband met haar toetreding tot de Europese Unie (PB L 45 van 20.2.2016, blz. 12).
 (4) Besluit (EU) 2016/1885 van de Raad van 18 oktober 2016 betreffende de sluiting van de Overeenkomst in de vorm van een briefwisseling tussen de Europese Unie en de Volksrepubliek China uit hoofde van artikel XXIV, lid 6, en artikel XXVIII van de Algemene Overeenkomst inzake Tarieven en Handel (GATT) 1994 betreffende de wijziging van de concessies die vervat zijn in de lijsten van verbintenissen van de Republiek Kroatië, in verband met haar toetreding tot de Europese Unie (PB L 291 van 26.10.2016, blz. 7).
 BIJLAGE
 „BIJLAGE I
 Omvang (in ton uitgelekt nettogewicht), volgnummer en periode van toepassing van de in artikel 1, lid 1, bedoelde tariefcontingenten
 Land van oorsprong
 Volgnummer
 Van 1 januari tot en met 31 december van elk jaar
 China
 Traditionele importeurs: 09.4157
 30 400
 Nieuwe importeurs: 09.4193
 Andere derde landen
 Traditionele importeurs: 09.4158
 5 030 ”
 Nieuwe importeurs: 09.4194


text:
Европейският съюз (съкратено ЕС, Евросъюз) е политически и икономически съюз между 27 европейски държави. Той е резултат от процес на доброволна политическа и икономическа интеграция между национални държави в Европа, които делегират упражняването на определени изпълнителни, законодателни и юридически правомощия на наднационални институции. ЕС е самостоятелно юридическо лице, притежаващо правомощия да действа независимо от съставящите го държави в рамките на предоставените му компетенции. Неговият статус е регламентиран в Договора за Европейския съюз (ДЕС) и Договора за функционирането на Европейския съюз, в сила от 1 декември 2009 г.
 През 2012 г. на ЕС е присъдена Нобелова награда за мир, за продължаващия над шест десетилетия принос за напредъка на мира и съгласието, демокрацията и правата на човека в Европа.
 Държавите членки са му предоставили голям кръг от правомощия, включително в областта на външните работи и политиката на сигурност. В изчерпателно изброени в ДЕС области (напр. в областта на митническия съюз) на ЕС е предоставена изключителната компетентност да приема правнообвързващи актове, като държавите членки повече нямат правото да приемат свои. В други области ЕС притежава споделена с държавите членки компетентност. В тези области на т.нар. споделена компетентност държавите членки могат да приемат национални актове, доколкото ЕС не е упражнил правото си да приеме свои.
 Политическата система на ЕС отличава съюза от международни организации като Организацията на обединените нации и Организацията за сигурност и сътрудничество в Европа. Функционирането на ЕС се осъществява от неговите органи и учреждения, някои от които са наднационални, а други – междуправителствени. Типичен представител на наднационалните органи е Европейската комисия, която има основно изпълнителни функции. Нейните членове, макар и излъчени от правителствата на държавите членки, са напълно независими от тях. Законодателните функции се упражняват от Европейския парламент (наднационален орган, съставен от лица, избрани пряко от гражданите на ЕС) и Съвета на Европейския съюз (състоящ се от по 1 представител на всяка държава членка на ниво министър). На свой ред съдебният контрол се осъществява от Съда на Европейския съюз (СЕС). Той е съставен от Съд (27 съдии от всяка държава членка), Общ съд (27 съдии от всяка държава членка) и специализирани съдилища, като единственият специализиран съд, създаден до момента, е Съдът на публичната служба, състоящ се от 7 съдии. От своя страна Европейският съвет, състоящ се от държавните или правителствени ръководители на държавите членки, своя председател и председателя на Европейската комисия, определя политическите насоки и приоритети на Съюза и дава необходимия тласък за неговото развитие.
 Сред основните задачи на Европейския съюз е осигуряването на вътрешен пазар, който обхваща пространство без вътрешни граници, в което е осигурено свободното движение на хора, стоки, услуги и капитали. Съюзът поддържа обща политика по отношение на селското стопанство, риболова, околната среда, защитата на потребителите, транспорта, енергетиката и др. ЕС разполага с изключителна компетентност в областите на паричната политика на държавите членки, чиято парична единица е еврото, митническия съюз (който налага забрана на митата върху вноса и износа между държавите членки и на всички такси с равностоен на мито ефект и въвежда обща митническа тарифа при техните отношения с трети страни), търговската политика, опазването на морските и биологичните ресурси в рамките на общата политика в областта на риболова и др.
 В икономически план със своето население от над 446 000 000 души през 2020 г. ЕС е създал приблизително 22% от номиналния световен брутен продукт.
 На 31 януари 2020 г. в полунощ (централноевропейско време) Обединено кралство Великобритания и Северна Ирландия напуска Европейския съюз след 47 години членство, с което от 28 страните членки на стават 27. Това представлява първият случай на страна възползвала се от възможността за напускане на Съюза по установения ред от Договора от Лисабон.
 История
 Постоянните опити за обединение на различните европейски народи предхождат самите държави. Преди 3000 години със силата на меча над Европа властват келтите, а след тях и римляните. Империята на Карл Велики и Свещената Римска империя в продължение на стотици години обединяват под слаб контрол големи области от континента. В по-ново време митническият съюз на териториите под Наполеонова власт в началото на 19 век и инвазията на нацистка Германия през 40-те години на 20 век са примери за мимолетно обединение на значителни части от Европа.
 Като се има предвид многообразието от езици и култури на Стария континент, опитите за обединение обикновено били насилствени. Едно от първите предложения за мирно съюзяване на равноправни европейските държави е направено от Виктор Юго през 1851 г. Катастрофалната за континента Първа световна война е последвана от Втора световна война, която оставя след себе си Европа в разруха. Съюзниците победители във войната твърдо решени завинаги да премахнат възможността за възникване на война на континента и в опит да възстановят Европа, редица европейски политици възприемат идеята за наднационален съюз. Идеята за формирането на Европейска общност за въглища и стомана (ЕОВС) е на служителя във френското външно министерство Жан Моне. Министърът на външните работи на Франция Робер Шуман дава гласност на тази идея на 9 май 1950 г. (това е и причината този ден да се чества като Ден на Европа). Вдъхновена от функционалисткия подход на Жан Моне, тя цели – така, както е представено от Шуман, да създаде действителна солидарност между държавите членки, солидарност, за която се очаква, че ще се разпространи и в други области. Поради тази причина структурата на ЕОВС значително се различава от тази на организациите от класически тип. Първоначалният замисъл на политиците, основали ЕОВС, е да гарантират контрол над военната промишленост в Европа, а въглищата и стоманата са главни суровини за военния отрасъл. ЕОВС включва Западна Германия, Франция, Италия и страните от Бенелюкс. Общността се създава с подписването на Договора от Париж през април 1951 г., а влиза в сила през юли 1952 г.
 Впоследствие се създават още две общности – Европейска икономическа общност и Европейска общност за атомна енергия (Евратом). Създадени са с Договорите от Рим от 1957 г., влезли в сила на 1 януари 1958 г. Общностите са създадени не само за да уредят съществуващите отношения, но най-вече за да постигнат една икономическа цел в средносрочен план – създаването на общ пазар, и една политическа цел в дългосрочен план – създаването на Европейски съюз. В продължение на няколко десетилетия Европейската икономическа общност (наричана и Общ пазар) стимулира сътрудничеството между тези западноевропейски държави. Общият пазар има свое огледално подобие и в Източна Европа – Съветът за икономическа взаимопомощ (СИВ).
 Европейският съюз (ЕС) е създаден с договора от Маастрихт (официално – Договор за Европейския съюз) от 1992 г. При учредяването си той се основава на вече съществуващите две общности: Европейска икономическа общност, преименувана с Договора от Маастрихт на Европейска общност, и на Европейската общност за атомна енергия (Евратом). Употребата на неутрален термин като този за съюз позволява да се сложи край на идеологическия дебат, след като всички могат да се идентифицират в един израз, който обхваща единствено това, което всеки един би искал да вложи в него. Основни цели на Договора за Европейския съюз са насърчаването на балансирания и устойчив икономически и социален прогрес, постигане на висока степен на заетост, в частност посредством създаване на територия без вътрешни граници, укрепване на социално-икономическото единство и посредством създаването на икономически и паричен съюз и впоследствие на единна валута еврото, осъществяване на обща външна политика и политика на сигурност, въвеждане на гражданство на Съюза, създаване на общо пространство на свобода, сигурност и правосъдие, в рамките на което се осигурява свободното движение на лица, обвързано с прилагането на подходящи мерки за контрол на външните граници, предоставяне на убежище, имиграцията, както и превенция и борба с престъпността. Съществуващият дотогава Общ пазар е възприет като „първи стълб“ на новосъздадената храмова структура (по подобие на гръцки храм) с три стълба.
 Европейската общност окончателно отива в историята с Договора от Лисабон, подписан на 13 декември 2007 г. Той влиза в сила на 1 декември 2009 г. и според него Европейският съюз става правоприемник на Европейската общност. Този договор бележи един нов етап в процеса на развитие на европейската интеграция.
 Статус преди Договора от Лисабон
 За да обяснят припокриването на организациите на Европейските общности с Европейския съюз, сред европейските политици и в литературата се е наложило понятието „храмова структура на Европейския съюз“, която си служи с модела на гръцки храм с три стълба (устои), поддържащи общ „покрив“, въплътен в целите и принципите на Съюза, формулирани в общите разпоредби на Договора от Маастрихт (ДЕС). Съгласно този модел Европейските общности са първият стълб от тази храмова структура. Вторият и третият стълб са двете форми на междудържавно сътрудничество, предвидени в ДЕС, а именно „Обща политика в областта на външните работи и сигурността“ (дял V от ДЕС) и „Полицейско и съдебно сътрудничество по наказателноправни дела“ (дял VI от ДЕС). „Основите“ на храма са общите и заключителни разпоредби на ДЕС, отнасящи се до влизането му в сила, времевия и териториален обхват на неговото действие (ДЕС е безсрочен), възможността за изменения и условията за присъединяване на нови страни към него. Към тази основа се отнася и т.нар. „засилено сътрудничество“, предвидено както в разпоредбите на ДЕС за втория и третия стълб, така и в по-старите разпоредби на Договорите от Рим за създаване на Европейска Общност (ДЕО). Наред с това трите стълба на Съюза се ползват от обща институционална рамка.
 Въпреки че Европейският съюз и Европейските общности често се възприемат като едно и също нещо, към момента на своето учредяване (и преди влизането в сила на Договора от Лисабон) Европейският съюз съвсем не е правоприемник на Европейските общности и техния наднационален характер. За разлика от тях, съгласно ДЕС Европейският съюз не е самостоятелно юридическо лице, притежаващо правомощия да действа независимо от съставящите го национални държави. Новите форми на сътрудничество, които ДЕС предвижда да се осъществят извън рамките на старите Европейски общности, имат подчертан междуправителствен характер.
 От друга страна, всяка една от Европейските общности е самостоятелно юридическо лице и може да влиза в договорни отношения с трети страни и други международни организации. Правомощията им произтичат от Римските договори, с които са създадени, и са им „предоставени“ от страните членки. Това позволява да се твърди, че страните членки на ЕС са прехвърлили част от своя суверенитет и че ЕС започва да наподобява федерация или конфедерация. Все пак, от правна гледна точка, ЕС няма право да изземва допълнителна власт от държавите членки без предварително предоговаряне на подписаните споразумения. Липсата на това „правомощие да създава правомощия“, което се счита за същностна характеристика на една държава, е сериозен аргумент срещу това на ЕС да се гледа като на държава. Същевременно да се нарече ЕС обикновена международна организация не би било точно, особено по отношение на „първия стълб“ на Съюза – Европейските общности, който има наднационален характер.
 За дефинирането на юридическия статус на европейското обединение огромна роля играе Съдът на Европейските общности (понастоящем Съд на Европейския съюз). В прословутото си решение по делото Ван Генд ен Лос 27/72 съдът определя общността като нов правов ред, различен от международния, който предоставя права и задължения не само за членуващите в него държави, но и за техните граждани, физически и юридически лица. Това първо и основополагащо за определянето на характера на Общностите решение създава представата за европейското обединение като „sui generis“ (уникално). Днес, когато процесът на „конституционализиране“ на Европейския съюз е далеч по-напреднал, се налага новото понятие за Европейския съюз като „полития от държави и народи“.
 На 13 октомври 2004 г. европейските лидери подписват договор за Европейска конституция. Тя е ратифицирана от 13 страни членки, но след нейното отхвърляне на последователни референдуми във Франция и Нидерландия през пролетта на 2005 г. проектът е замразен. Основна последица от приемането на конституция трябваше да бъде премахването на храмовата структура и Общностите и Съюзът да се обединят в едно-единствено юридическо лице.
 След провала на Конституцията, по време на тържественото честване на 50-годишнината на ЕС в Берлин е приета декларация, с която се определят срок за изработване на нов договор до 2009 г. В крайна сметка, на 13 декември 2007 г. е подписан Договорът от Лисабон, който въпреки големите трудности, свързани с неговата ратификация (договорът е подложен на референдум на два пъти в Ирландия, а полският президент отказва да го ратифицира), влиза в сила на 1 декември 2009 г.
 След Договора от Лисабон
 Договорът от Лисабон реформира Договора за Европейския съюз (ДЕС), Договора за създаване на Европейската общност (ДЕО) и последния Договор от Ница от 2001 година. При това Договорът от Лисабон поема и една съществена част от Договора за Европейска конституция, която е отхвърлена през 2005 година на референдуми във Франция и Холандия. За разлика от конституционния договор, Договорът от Лисабон не заменя ДЕС и ДЕО, а ги променя. Официалното название на договора е „Договор от Лисабон за изменение на Договора за Европейския съюз и на Договора за създаване на Европейската общност“.
 Сред нововъведенията са юридическото сливане на ЕС и ЕО, разширяването на процедурата на съвместно вземане на решения в областта на полицейското и съдебно сътрудничество при наказателни дела, по-големи права на националните парламенти в законодателството на ЕС, въвеждането на Инициатива на европейските граждани, увеличаване на компетенциите на Върховния представител за външна политика и политика на сигурност, обвързан с Хартата на основните права.
 Държави от ЕС и държави със статус на кандидат за членство в Общността
 През 1951 г. в Париж е подписан учредителен Договор от Белгия, Франция, ФРГермания, Италия, Люксембург и Нидерландия за създаване на Европейската общност за въглища и стомана. Договорът влиза в сила през 1952 г., след което по-късно през годините още 22 други страни са се присъединили към Съюза.
 Настоящи държави от ЕС
 След излизането на Великобритания от Европейския съюз в ЕС има 27 държави. ЕС се простира на площ от 4 080 855 km2 и има над 450 млн. души. Ако Европейският съюз бе една държава, той би бил 7-а по територия (след Русия, Канада, Китай, Бразилия, САЩ и Австралия) и 3-та по население (след Китай и Индия) страна в света.
 Бележки:
 Алжир получава независимост от Франция през 1962 г. и напуска Европейската общност.
 Гренландия получава право на самоуправление от Дания през 1979 г. и напуска Европейската общност през 1985 г. след референдум.
 Специални територии
 Някои части на територията на страните от Европейския съюз, поради своята географска отдалеченост или специално разположение, както и някои от владенията на страните от Общността, имат специален статус по отношение на прилагането правните норми на ЕС.
 Виж подробно: Специални територии на Европейския съюз.
 Преговаряни разширения
 Черна гора – На 29 юни 2012 г. официално започват преговорите за членство на Черна гора в Европейския съюз. Черна гора се стреми към изпълняване на условията за присъединяване до 2020 г. и да може да влезе в Съюза за следващия финансов период, започващ от 2022 г.
 Сърбия – На 21 януари 2014 г. официално започват преговорите за членство на Сърбия в Европейския съюз. Сръбската държава се стреми към изпълняване на условията за присъединяване до 2022 г. и да може да влезе в Съюза за следващия финансов период, започващ от 2024 г.
 Турция – опитите да се присъедини към Съюза датират още от Анкарската спогодба от 1963 г., но реалните разговори по откриване на преговорния процес започват на 3 октомври 2005 г. Този процес е отворен, т.е. водят се преговори, без да е дадена ясна перспектива за членство в Съюза. Ново развитие получава процесът на преговори във връзка с мигрантската криза в Европа от 2015 г. Започват разговори за възможността за отпадане на визите при пътуване от Турция към ЕС и също така Турция да участва годишно два пъти на срещи на високо равнище на ЕС.
 Северна Македония – има статут, признат от 17 декември 2005 г., под името Бивша югославска република Македония, но все още не е започнала присъединителния процес.
 Албания – статут на кандидат за членство от 24 юни 2014 г.
 Украйна и Молдова - статут на кандидати за членство от 23 юни 2022 г.
 Както държавите, получили статуса на официална страна кандидатка, така и всички потенциални държави членки трябва да изпълнят Копенхагенските критерии.
 Потенциални разширения
 През 2003 г. на срещата на високо равнище в Солун ЕС взема решение за европейска перспектива на всички западнобалкански държави, като евентуалното им приемане зависи от самите потенциални кандидатки, както и от изпълнението и прилагането на копенхагенските критерии.
 Държави, които са потенциални кандидати за приемане в ЕС, са Босна и Херцеговина и Косово.
 На срещата на върха между страните членки на ЕС и държавите участнички в програмата „Източно партньорство“ (Армения, Азербайджан, Беларус, Грузия, Молдова и Украйна), състояла се на 28 и 29 ноември 2013 г. в литовската столица Вилнюс, се подписват документи за стартиране процедура за асоцииране към ЕС на Грузия и Молдова. Отказът на правителството на Украйна да подпише подобно споразумение предизвиква масови безредици в страната и многохилядни митинги на опозицията, която настоява за оставката на кабинета и възстановяване на процеса за приобщаване към ЕС. Оставката на кабинета и бягството на президента водят до агресия, от страна на Русия – анексията на Крим и разгарянето на дирижирана от Русия сепаратистка война в Източна Украйна.
 След изборите за нов президент и парламент през май 2014 г. Украйна успешно финализира преговорите с ЕС за асоцииране като на 1 ноември 2014 г. подписва с ЕС Споразумението за асоцииране. Това споразумение влиза в сила изцяло на 1 септември 2017 г.
 Украйна официално подава кандидатурата си за присъединяване към ЕС в началото на март 2022, дни след началото на руското нападение над Украйна, и е последвана от Грузия и Молдова. Украйна получава своя въпросник на 8 април при посещението на председателката на Комисията Урсула фон дер Лайен в Киев и го връща попълнен на Европейската комисия на 18 април. Въпросниците на Грузия и Молдова са връчени от еврокомисаря по разширяването Оливер Вархей на 11 април в рамките на заседанието на Съвет „Външни работи“ на ЕС в Люксембург.
 Институции на Европейския съюз
 Институции на ЕС
 В рамките на Европейския съюз функционират седем институции, изброени в чл. 13, т. 1 от ДЕС, които имат обща компетентност и вземат общозадължителни решения:
 Европейски парламент – представлява европейските граждани
 Европейски съвет – определя основната посока на развитие и приоритетите на ЕС
 Европейска комисия – изпълнителната институция на ЕС
 Съвет на Европейския съюз (или Съвет на министрите) – представлява правителствата на държавите членки
 Съд на Европейския съюз – контролира спазването на договорите и нормативните актове на ЕС
 Европейска централна банка
 Европейска сметна палата – контролира бюджета на ЕС
 Органи на ЕС
 Финансови органи
 Европейска система на централните банки и Европейска централна банка – отговарят за финансовата политика на евространите и страните извън еврозоната.
 Европейска инвестиционна банка – отговаря за финансирането на инвестиционни проекти
 Европейски инвестиционен фонд – отговаря за финансирането на инфраструктурни проекти
 Консултативни органи
 Европейски икономически и социален комитет – представлява гражданското общество по въпроси свързани с икономическата и социалната политика на ЕС
 Комитет на регионите – представлява регионалните и местни власти
 Научен и технически комитет на Евратом – консултативен орган за контрол на работата с радиоактивни материали (изследвания и експлоатация) и за изработване на единни стандарти за защита при работа с йонизиращи лъчения
 Агенция на Евратом – контролира добива на радиоактивни руди и други материали и търговията с тях на територията на Съюза
 Европейски омбудсман
 Децентрализирани агенции
 За тясно дефинирани научни, технически и управленчески задачи отговарят множество специализирани агенции, създадени от Европейския съюз или от Европейската общност.
 Европейски съвет за научни изследвания
 Служба за публикации
 Седалище на европейските институции
 ЕС няма официална столица. Институциите на Съюза се намират в няколко града:
 Брюксел – седалище на Европейската комисия, Съвета на Европейския съюз, познат още като Съвет на министрите, и на комисиите на Европейския парламент. Европейската комисия също така провежда тук своите срещи на комитетите и кратките си сесии.
 Страсбург – седалище на Европейския парламент и място за среща на ежегодната дълга пленарна сесия, продължаваща дванайсет седмици.
 Люксембург – седалище на Европейската инвестиционна банка и Съда на Европейския съюз.
 Франкфурт – седалище на Европейската централна банка.
 Икономика
 От своето създаване ЕС предлага единен икономически пазар на територията на своите страни членки. Към 2015 г. 19 от страните, членки на еврозоната, използват единна валута.
 Място в световната икономика
 Европейският пазар, като единна икономика, създава през 2011 г. Брутен вътрешен продукт (БВП) с номинална стойност от около 12,6 трилиона € (17,578 трилиона щатски долара), което е над 25% от световния икономически продукт. През 2017 г. този дял спада до 22% (16%, измерен по ППС), като тенденцията е да продължава да се понижава, особено след излизането на Великобритания, което ще доведе до спадане на дела до около 14% ППС
 ЕС е най-големият износител, а от 2008 г. и най-голям вносител, на стоки и услуги, както и най-значим търговски партньор на някои големи страни като САЩ, Индия и Китай. ЕС осигурява и икономическа помощ на изоставащите страни в ЕС като така се стимулира икономиката.
 170 от 500-те най-големи в света компании (по Форчън Глобал 500) са с главни седалища в ЕС. Началото на Световната икономическа криза от 2007 г. бележи обрат в дълго продължилата тенденция на намаляване на безработицата в ЕС, като през 2010 г. тя достига връх от 9,7%, след което се стабилизира и намалява до 9,3% през 2011 г., преди да се покачи до 10,2% през февруари 2012 г. През 2010 г. годишната инфлацията в Съюза достига 2,2%, докато инвестициите са 18,5% от БВП. Съществува голяма разлика в годишния доход на глава от населението на отделните страни членки. Разликата между най-бедните и най-богатите NUTS-2 региони през 2017 варира от 31% (4600 € в Северозападен регион, България) за средни за ЕС28 100% (30 000 €) до 253% (92 600 € в Люксембург).
 Вътрешен пазар
 Две от първоначалните цели на Европейската икономическа общност са създаване на общ пазар, наречен впоследствие единен пазар, а понастоящем вътрешен пазар и създаване на митнически съюз между страните членки. Единният пазар включва: свободно движение на стоки, капитал, хора и услуги на територията на ЕС, а митническия съюз: създаването на обща митническа тарифа, приложима за стоки на страни, извън Общността (днес Съюза). След като стоките се допуснат на европейския пазар, те не могат да бъдат обект на митнически тарифи, дискриминационни такси или квоти за внос, докато пътуват между държавите членки. Страните, които не членуват в ЕС, като Исландия, Норвегия, Лихтенщайн и Швейцария, участват на единния пазар, но не и в митническия съюз. Около половината от търговията в ЕС е хармонизирана със законодателството на ЕС.
 Съгласно Директивите на Европейския съюз, стоките произведени в него, трябва да отговарят на изискванията, задължителни за Вътрешния пазар, и да са обозначени с CE маркировка.
 Ценови разлики
 Цените на стоките в различните страни от ЕС се различават. Таблицата показва данни към 2012 г., представени от Евростат.
 Население
 По оценка на Евростат към 1 януари 2017 г. населението на 28-те държави членки на ЕС наброява около 511 522 671 души. Населението на Европейския съюз представлява 7,3% от това на целия свят, въпреки това то се побира на едва 3% от световната суша. ЕС е един от най-гъсто населените райони в света със своите 116 д/km2.
 Урбанизация
 Около 80% от населението живее в градове, като около една трета от хората са в градове с над 1 млн. население. Тук се намират 16 града с население над един милион.
 В ЕС има най-много глобални градове, отколкото във всеки друг регион.
 Освен големите градове, в рамките на Европейския съюз се разполагат няколко гъсто населени региона, които нямат обособен център, а по-скоро се формират при сливане на няколко града. Тези метрополни региони заемат голяма площ, като най-гъсто населените са Рейн – Рур с население от около 11,5 милиона (Кьолн, Дортмунд, Дюселдорф, Есен, Дуйсбург, Мьонхенгладбах, Вупертал, Бон и Нойс), Рандстад с население от около 7 милиона (Амстердам, Ротердам, Хага, Утрехт и по-малки градове), Франкфурт на Майн – Рейн с около 5,8 милиона население (Франкфурт, Висбаден, Дармщат и други), Фламандски ромб с население от около 5,5 милиона (Антверпен, Брюксел, Льовен и Гент), регионът около Йоресун с население от около 3,7 милиона (при сливане на Копенхаген и Малмьо), Горносилезкия промишлен регион с население от около 3,5 милиона (Катовице, Сосновец и по-малки градове).
 Нелегална имиграция
 За периода от ноември 2013 до февруари 2014 г. броят на незаконните преминавания на границите на Европейския съюз е 25 936 случая, което е 96% повече от броя през предишната година. Най-големият брой незаконни преминавания на границите са в България, Италия, Гърция, Унгария и Испания.
 Официални езици
 В Европейския съюз са приети 24 официални езика, наричани още „работни“. Те са: английски, български, гръцки, датски, естонски, ирландски, испански, италиански, латвийски, литовски, малтийски, немски, нидерландски, полски, португалски, румънски, словашки, словенски, унгарски, финландски, френски, хърватски, чешки и шведски. Важните документи, като законодателството, се превеждат на всички официални езици. Европейският парламент осигурява превод на всички езици на всичките документи по време на своите пленарни заседания. Не всички документи, издавани от ЕС, обаче, се превеждат на всичките 24 езика. Институциите на ЕС имат правото да избират за вътрешни цели свои собствени езикови разпоредби. Например Европейската комисия използва за работни при вътрешната си дейност три езика – английски, немски и френски. Другите езици ЕК използва само при нужда да информира и комуникира със съответната страна.
 Религия
 По данни на официалното допитване от 2005 г., 52 % от населението на ЕС вярват в съществуването на Бог, 27 % допускат съществуването на свръхестествена „духовна жизнена сила“, а 18 % не вярват в Бога.
 Бележки
 Външни препратки
 Официални:
 Портал на Европейския съюз
 Европейски парламент
 Представителство на Европейската комисия в България
 Консолидирани текстове на Договора за Европейския съюз и на Договора за функционирането на Европейския съюз
 Справочни:
 Портал ЕВРОПА
 EUobserver.com


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 26.1.2017
 COM(2017) 45 final
 Návrh
 ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
 o uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie s cílem poskytnout pomoc Spojenému království, Kypru a Portugalsku
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020
 1
 , a zejména článek 10 uvedeného nařízení, umožňuje uvolnit z Fondu solidarity Evropské unie prostředky do výše ročního stropu 500 000 000 EUR (v cenách roku 2011), a to nad rámec příslušných okruhů finančního rámce.
 Podmínky způsobilosti, při jejichž splnění lze z fondu poskytnout příspěvek, jsou podrobně uvedeny v nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské unie ve znění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 661/2014 ze dne 15. května 2014.
 Na základě žádostí, jež předložily Spojené království, Kypr a Portugalsko, a na základě odhadu celkových přímých škod byla pomoc z Fondu solidarity vypočtena takto:
 Katastrofa
 Celkové přímé škody
 (v mil. EUR)
 Použitá prahová hodnota pro regionální katastrofy
 (v mil. EUR)
 Použitá prahová hodnota pro závažné katastrofy
 (v mil. EUR)
 2,5 % celkových přímých škod do výše hlavního stropu
 (v EUR)
 6 % celkových přímých škod přesahujících hlavní strop
 (v EUR)
 Celková výše navrhované pomoci
 (v EUR)
 Spojené království – povodně v roce 2016 (regionální katastrofa)
 2 412,042
 626,764
 n/a
 60 301 050
 -
 60 301 050
 Kypr – sucha a požáry v roce 2016 (závažná katastrofa)
 180,803
 n/a
 101,412
 2 535 300
 4 763 460
 7 298 760
 Portugalsko – požáry na Madeiře v roce 2016 (regionální katastrofa)
 157,000
 40,850
 n/a
 3 925 000
 -
 3 925 000
 CELKEM
 71 524 810
 Po prověření výše uvedených žádostí
 2
 a po zvážení maximálního možného příspěvku z fondu, jakož i možnosti přerozdělení prostředků navrhuje Komise uvolnit z Fondu solidarity Evropské unie prostředky v celkové výši 71 524 810 EUR.
 Komise předloží návrh opravného rozpočtu, kterým do rozpočtu na rok 2017 zapíše související prostředky na závazky a platby.
 Nebude-li dosaženo dohody, zahájí se třístranný rozhovor v souladu s bodem 11 Interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení
 3
 .
 Návrh
 ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
 o uvolnění prostředků z Fondu solidarity Evropské unie s cílem poskytnout pomoc Spojenému království, Kypru a Portugalsku
 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
 s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2012/2002 ze dne 11. listopadu 2002 o zřízení Fondu solidarity Evropské unie
 4
 , a zejména na čl. 4 odst. 3 uvedeného nařízení,
 s ohledem na Interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení
 5
 , a zejména na bod 11 této dohody,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Cílem Fondu solidarity Evropské unie (dále jen „fond“) je umožnit Unii rychle, účinně a pružně reagovat na nouzové situace a projevit solidaritu s obyvatelstvem oblastí postižených přírodními katastrofami.
 (2)Podle článku 10 nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013
 6
 nesmí výše fondu přesáhnout maximální roční částku 500 000 000 EUR (v cenách roku 2011).
 (3)Spojené království dne 26. února 2016 předložilo žádost o uvolnění prostředků z fondu v souvislosti s povodněmi, jež v prosinci 2015 a lednu 2016 postihly jedenáct jeho regionů
 7
 . Orgány Spojeného království ve své žádosti zdůraznily, že posouzení škod je dosud neúplné a že relevantní číselné údaje jsou tedy jen prozatímní. Konečnou žádost vypracovaly dne 22. září 2016.
 (4)Kypr dne 5. prosince 2016 předložil žádost o uvolnění prostředků z fondu v souvislosti s velkým suchem, jež trvalo od října 2015, a s požáry lesů a další vegetace, jež propukly ve dnech 18. a 19. června 2016.
 (5)Portugalsko dne 21. září 2016 předložilo žádost o uvolnění prostředků z fondu v souvislosti s požáry lesů a další vegetace na ostrově Madeira, k nimž došlo ve dnech 8. až 13. srpna 2016.
 (6)Žádosti Spojeného království, Kypru i Portugalska splňují podmínky pro poskytnutí finančního příspěvku z fondu podle článku 4 nařízení (ES) č. 2012/2002.
 (7)Z fondu by proto měly být uvolněny prostředky na finanční příspěvek Spojenému království, Kypru a Portugalsku.
 (8)K tomu, aby doba potřebná pro uvolnění prostředků z fondu byla co nejkratší, by toto rozhodnutí mělo být použitelné ode dne jeho přijetí,
 PŘIJALY TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 V rámci souhrnného rozpočtu Unie na rozpočtový rok 2017 se z Fondu solidarity Evropské unie uvolňují následující částky, z nichž budou kryty prostředky na závazky i platby:
 a) Spojenému království se poskytuje částka ve výši 60 301 050 EUR;
 b) Kypru se poskytuje částka ve výši 7 298 760 EUR;
 c) Portugalsku se poskytuje částka ve výši 3 925 000 EUR.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 Použije se ode dne ... [datum jeho přijetí]**.
 8V Bruselu dne
 Za Evropský parlament
 Za Radu
 předseda
 předseda / předsedkyně
 (1)
 Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884.
 (2)
 Sdělení Komisi C(2017) 124 ze dne 13. ledna 2017 v případě Spojeného království a C(2017) 358 ze dne 24. ledna 2017 v případě Kypru a Portugalska.
 (3)
 Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.
 (4)
 Úř. věst. L 311, 14.11.2002, s. 3.
 (5)
 Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.
 (6)
 Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884).
 (7)
 UKC2-Northumberland, UKD1-Cumbria, UKD3-Great Manchester, UKD4-Lancashire, UKE2-North Yorkshire, UKE4-West Yorkshire, UKL1-West Wales and the Valleys, UKM2-Eastern Scotland, UKM3-South Western Scotland, UKM5-North Eastern Scotland a UKN0-Northern Ireland.
 (8)
 Datum doplní Parlament před vyhlášením v Úředním věstníku.


text:
 30.1.2008
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea
 L 25/10
 DEĊIŻJONI 1/2007 TAL-KUNSILL TA’ STABBILIZZAZZJONI U ASSOĊJAZZJONI TAL-KE U TA’ L-EX REPUBBLIKA JUGOSLAVA TAL-MAĊEDONJA
 ta’ l-20 ta’ Diċembru 2007
 li temenda l-Protokoll 2 (dwar prodotti ta’ l-azzar) tal-Ftehim ta’ Stabbilizzazzjoni u Assoċjazzjoni bejn il-KE u l-ex Repubblika Jugoslava tal-Maċedonja
 (2008/82/KE)
 IL-KUNSILL TA’ STABBILIZZAZZJONI U ASSOĊJAZZJONI,
 Wara li kkunsidra l-Ftehim ta’ Stabbilizzazzjoni u Assoċjazzjoni bejn il-Komunitajiet Ewropej u l-Istati Membri tagħhom, min-naħa l-waħda, u l-ex Repubblika Jugoslava tal-Maċedonja, min-naħa l-oħra,
 Billi:
 (1)
 L-Artikolu 7 tal-Protokoll 2 tal-Ftehim ta’ Stabbilizzazzjoni u Assoċjazzjoni jistabbilixxi sistema ta’ kontroll doppju, mingħajr limiti kwantitattivi, għall-importazzjoni fil-Komunità ta’ prodotti ta’ l-azzar li joriġinaw mill-Ex Repubblika Jugoslava tal-Maċedonja.
 (2)
 Sar progress sinifikanti fil-programm meħtieġ ta’ ristrutturar u konverżjoni għall-industrija ta’ l-azzar fl-Ex Repubblika Jugoslava tal-Maċedonja.
 (3)
 Il-ħtieġa għal proċedura amministrattiva għall-għoti rapidu ta’ informazzjoni dwar ix-xejriet fil-flussi kummerċjali sabiex tiżdied it-trasparenza u sabiex tkun evitata kull devjazzjoni tal-kummerċ ma għadhiex teżisti.
 (4)
 Konsegwentement, ma għadx hemm bżonn ta’ sistema ta’ kontroll doppju, mingħajr limiti kwantitattivi, għall-importazzjoni fil-Komunità ta’ prodotti ta’ l-azzar li joriġinaw mill-Ex Repubblika Jugoslava tal-Maċedonja.
 (5)
 Il-Protokoll 2 għandu għalhekk jiġi emendat kif meħtieġ,
 IDDEĊIEDA KIF ĠEJ:
 Artikolu Uniku
 L-Artikolu 7 tal-Protokoll 2 għall-Ftehim ta’ Stabbilizzazzjoni u Assoċjazzzjoni u l-Anness I ma’ l-imsemmi Protokoll 2 għandhom jitħassru.
 Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fl-1 ta’ Jannar 2008.
 Magħmula fi Brussell, 20 ta’ Diċembru 2007.
 Għall-Kunsill ta’ Stabbilizzazzjoni u Assoċjazzjoni
 Il-President
 Antonio MILOŠOSKI