type: contracts

text:
 Advertência jurídica importante
 |
 22005A0217(01)
 Acordo entre a União Europeia e a República da Bulgária que estabelece um quadro para a participação da República da Bulgária nas operações de gestão de crises na União Europeia
 Jornal Oficial no L 046 de 17/02/2005 p. 0050 - 0056
 Acordoentre a União Europeia e a República da Bulgária que estabelece um quadro para a participação da República da Bulgária nas operações de gestão de crises na União EuropeiaA UNIÃO EUROPEIA,por um lado, eA REPÚBLICA DA BULGÁRIA,por outro lado,a seguir designadas "as partes",Considerando o seguinte:(1) A União Europeia (UE) pode decidir empreender uma acção no domínio da gestão de crises.(2) Compete à União Europeia decidir se convidará Estados terceiros a participar numa operação da UE de gestão de crises. A República da Bulgária pode aceitar o convite da União Europeia e oferecer o seu contributo. Nesse caso, a União Europeia tomará uma decisão quanto à aceitação do contributo proposto pela República da Bulgária.(3) Caso a União Europeia decida empreender uma operação militar de gestão de crises com recurso aos meios e capacidades da OTAN, a República da Bulgária pode exprimir a sua intenção de princípio de participar na operação.(4) O Conselho Europeu de Bruxelas, de 24 e 25 de Outubro de 2002, aprovou modalidades de implementação das disposições acordadas pelo Conselho Europeu de Nice, de 7- 9 de Dezembro de 2000, sobre a participação dos membros europeus da OTAN que não são membros da UE nas operações de gestão de crises lideradas pela UE.(5) As condições respeitantes à participação da República da Bulgária em operações de gestão de crises devem ser fixadas num acordo que defina um quadro para a sua eventual participação futura, em vez de serem definidas pontualmente para cada uma dessas operações.(6) Esse acordo em nada deverá afectar a autonomia de decisão da União Europeia, nem o carácter pontual das decisões da República da Bulgária relativas à sua eventual participação numa operação de gestão de crises na UE.(7) Esse acordo deverá incidir apenas sobre as futuras operações de gestão de crises na UE e em nada deverá afectar os acordos eventualmente existentes no que respeita à participação da República da Bulgária numa operação já a decorrer de gestão de crises na UE,ACORDARAM NO SEGUINTE:SECÇÃO IDISPOSIÇÕES GERAISArtigo 1.oDecisões relacionadas com a participação1. Na sequência da decisão da União Europeia de convidar a República da Bulgária a participar numa operação de gestão de crises na UE, e depois de a República da Bulgária ter decidido participar, a República da Bulgária informará a União Europeia do contributo que se propõe dar.2. Sempre que a União Europeia tenha decidido empreender uma operação militar de gestão de crises com recurso aos meios e capacidades da OTAN, a República da Bulgária informará a União Europeia da sua eventual intenção de participar na operação e subsequentemente fornecerá informações sobre o contributo que propõe.3. A apreciação do contributo da República da Bulgária pela União Europeia será conduzida em consulta com a República da Bulgária.4. A União Europeia fornecerá, logo que possível, à República da Bulgária uma indicação do contributo provável para os custos comuns da operação, a fim de ajudar a República da Bulgária na formulação da sua oferta.5. A União Europeia comunicará por carta o resultado da apreciação à República da Bulgária, a fim de garantir a participação da República da Bulgária nos termos do presente acordo.Artigo 2.oQuadro1. A República da Bulgária associar-se-á à acção comum pela qual o Conselho da União Europeia decida que a UE conduzirá uma operação de gestão de crises, e a qualquer acção comum ou decisão pela qual o Conselho da União Europeia decida prolongar a operação de gestão de crises na UE nos termos do presente acordo e das disposições de execução que venham a ser necessárias.2. O contributo da República da Bulgária para uma operação de gestão de crises na UE em nada afecta a autonomia de decisão da União Europeia.Artigo 3.oEstatuto do pessoal e das forças1. O estatuto do pessoal destacado para uma operação civil de gestão de crises na UE e/ou das forças com que a República da Bulgária contribui para uma operação militar de gestão de crises na UE reger-se-á, caso exista, pelo acordo sobre o estatuto das forças/missão celebrado entre a União Europeia e o(s) Estado(s) onde a operação é conduzida.2. O estatuto do pessoal destacado para o posto de comando ou elementos de comando situados fora do(s) Estado(s) onde tem lugar a operação de gestão de crises na UE reger-se-á por disposições acordadas entre o posto de comando e elementos de comando em causa e a República da Bulgária.3. Sem prejuízo do acordo sobre o estatuto das forças/missão referido no n.o 1, a República da Bulgária exercerá jurisdição sobre o seu pessoal que participa na operação de gestão de crises na UE.4. Caberá à República da Bulgária responder a quaisquer reclamações formuladas por ou respeitantes ao seu pessoal que se relacionem com a participação numa operação de gestão de crises na UE. A República da Bulgária será responsável por quaisquer medidas, em especial judiciais ou disciplinares, que seja necessário tomar contra o seu pessoal.5. A República da Bulgária compromete-se a fazer uma declaração no que respeita à renúncia a pedidos de ressarcimento contra qualquer Estado que participe numa operação militar de gestão de crises na UE em que a República da Bulgária também participe, e a fazê-lo quando assinar o presente acordo. Figura em apenso ao presente acordo um modelo dessa declaração.6. A União Europeia compromete-se a assegurar que os Estados-Membros façam uma declaração no que respeita à renúncia a pedidos de ressarcimento, pela participação da República da Bulgária numa operação militar de gestão de crises na UE, e a fazê-lo no momento da assinatura do presente acordo. Figura em apenso ao presente acordo um modelo dessa declaração.Artigo 4.oInformação classificada1. A República da Bulgária tomará todas as medidas apropriadas para assegurar que as informações classificadas da UE sejam protegidas de acordo com as regras de segurança do Conselho da União Europeia e com outras orientações formuladas pelas autoridades competentes, que incluem o comandante da operação da UE quando se trate de uma operação militar de gestão de crises na UE, ou o chefe da missão da UE quando se trate de uma operação civil de gestão de crises na UE.2. Sempre que a UE e a República da Bulgária tenham celebrado um acordo em matéria de procedimentos de segurança com vista à troca de informação classificada, esse acordo aplicar-se-á no contexto de uma operação de gestão de crises na UE.SECÇÃO IIDISPOSIÇÕES SOBRE PARTICIPAÇÃO EM OPERAÇÕES CIVIS DE GESTÃO DE CRISESArtigo 5.oPessoal destacado para uma operação civil de gestão de crises na UE1. A República da Bulgária velará por que o seu pessoal destacado para a operação civil de gestão de crises na UE cumpra a sua missão de acordo com:- a acção comum e as subsequentes alterações referidas no n.o 1 do artigo 2.o do presente acordo,- o plano da operação,- as medidas de execução.2. A República da Bulgária deverá informar atempadamente o chefe de missão da operação civil de gestão de crises na UE e o secretariado-geral do Conselho da União Europeia de qualquer alteração do seu contributo para a operação civil de gestão de crises na UE.3. O pessoal destacado para a operação civil de gestão de crises na UE será submetido a um exame médico, vacinado e declarado clinicamente apto para o exercício das suas funções por uma autoridade competente da República da Bulgária. O pessoal destacado para a operação civil de gestão de crises na UE deverá apresentar cópia dessa declaração de aptidão.Artigo 6.oCadeia de comando1. O pessoal destacado pela República da Bulgária desempenhará as suas funções e observará uma conduta que tenha exclusivamente em mente os interesses da operação civil de gestão de crises na UE.2. Todo o pessoal permanecerá inteiramente sob comando das respectivas autoridades nacionais.3. As autoridades nacionais transferirão o controlo de operações para o chefe de missão da operação civil de gestão de crises na UE, que exercerá o comando através de uma estrutura hierárquica de comando e de controlo.4. O chefe de missão deverá chefiar a operação civil de gestão de crises na UE e assumir a sua gestão corrente.5. A República da Bulgária terá, em termos de gestão corrente da operação, direitos e obrigações iguais aos dos Estados-Membros da União Europeia que tomam parte na operação, de acordo com os instrumentos jurídicos a que se refere o n.o 1 do artigo 2.o6. O chefe de missão da operação civil de gestão de crises na UE será responsável pelo controlo disciplinar do pessoal da operação civil de gestão de crises na UE. Quando necessário, poderão ser tomadas medidas disciplinares pela autoridade nacional em causa.7. A República da Bulgária nomeará um ponto de contacto do contingente nacional (PCCN) para representar o seu contingente nacional na operação. O PCCN informará o chefe de missão da operação civil de gestão de crises na UE das questões de âmbito nacional e será responsável pela disciplina corrente do contingente.8. A decisão de cessar as operações será tomada pela União Europeia, após consulta com a República da Bulgária, desde que a República da Bulgária ainda esteja a contribuir para a operação civil de gestão de crises na UE na data em que cessa a operação.Artigo 7.oAspectos financeiros1. A República da Bulgária será responsável por todas as despesas decorrentes da sua participação na operação, exceptuando as que estejam sujeitas a financiamento comum, tal como definido no orçamento operacional da operação. Esta disposição em nada afecta o disposto no artigo 8.o2. Em caso de morte, lesões, perdas ou danos causados a pessoas singulares ou colectivas do(s) Estado(s) onde é conduzida a operação, a República da Bulgária deverá, quando tenha sido apurada a sua responsabilidade, pagar indemnização nas condições previstas pelo acordo sobre o estatuto do pessoal destacado, caso exista, referido no n.o 1 do artigo 3.o do presente acordo.Artigo 8.oContributo para o orçamento operacional1. A República da Bulgária deverá contribuir para o financiamento do orçamento operacional da operação civil de gestão de crises na UE.2. A contribuição financeira da República da Bulgária para o orçamento operacional deverá ser o montante mais baixo que resultar das duas opções seguintes:a) Uma parcela do montante de referência proporcional ao rácio do seu rendimento nacional bruto (RNB) relativamente ao total dos rendimentos nacionais brutos (RNB) de todos os Estados que contribuem para o orçamento operacional da operação; oub) Uma parcela do montante de referência para o orçamento operacional proporcional ao rácio do seu efectivo que participa na operação relativamente ao total de efectivos de todos os Estados que participam na operação.3. Sem prejuízo dos n.os 1 e 2, a República da Bulgária não deverá dar qualquer contribuição para custear as ajudas de custo diárias pagas ao pessoal dos Estados-Membros da União Europeia.4. Sem prejuízo do n.o 1, a União Europeia isentará, em princípio, os Estados terceiros de contribuírem financeiramente para uma dada operação civil de gestão de crises na UE:a) A União Europeia decida que o Estado terceiro que participa na operação fornece uma contribuição significativa que é essencial para essa operação; oub) O Estado terceiro que participa na operação possua um RNB per capita não superior ao de qualquer Estado-Membro da União Europeia.5. As modalidades práticas de pagamento serão objecto de um acordo assinado entre o chefe de missão da operação civil de gestão de crises na UE e os serviços administrativos competentes da República da Bulgária sobre as contribuições da República da Bulgária para o orçamento operacional da operação civil de gestão de crises na UE. Esse acordo deverá prever, designadamente, disposições relativas:a) Ao montante em causa;b) Às modalidades de pagamento da contribuição financeira;c) Ao processo de auditoria.SECÇÃO IIIDISPOSIÇÕES RELATIVAS À PARTICIPAÇÃO EM OPERAÇÕES MILITARES DE GESTÃO DE CRISESArtigo 9.oParticipação na operação militar de gestão de crises na UE1. A República da Bulgária velará por que as suas forças e pessoal que participam na operação militar de gestão de crises na UE cumpram a sua missão de acordo com:- a acção comum e as subsequentes alterações referidas no n.o 1 do artigo 2.o,- o plano da operação,- as medidas de execução.2. O pessoal destacado pela República da Bulgária desempenhará as suas funções e observará uma conduta que tenha exclusivamente em vista os interesses da operação militar de gestão de crises na UE.3. A República da Bulgária informará em devido tempo o comandante da operação da UE de qualquer alteração da sua participação na operação.Artigo 10.oCadeia de comando1. Todas as forças e pessoal que participam na operação militar de gestão de crises na UE permanecerão inteiramente sob comando das respectivas autoridades nacionais.2. As autoridades nacionais transferirão o comando operacional e táctico e/ou o controlo das suas forças e pessoal para o comandante da operação da UE. O comandante da operação da UE pode delegar poderes.3. A República da Bulgária terá, em termos de gestão corrente da operação, direitos e obrigações iguais aos dos Estados-Membros da União Europeia participantes.4. O comandante da operação da UE poderá, depois de ter consultado a República da Bulgária, solicitar a qualquer momento o termo do contributo da República da Bulgária.5. A República da Bulgária nomeará um alto representante militar (ARM) para representar o seu contingente nacional na operação militar de gestão de crises na UE. O ARM consultará o comandante da força da UE sobre todas as matérias respeitantes à operação e será responsável pela disciplina corrente do contingente.Artigo 11.oAspectos financeiros1. Sem prejuízo do artigo 12.o, a República da Bulgária será responsável por todas as despesas decorrentes da sua participação na operação, salvo se as despesas estiverem sujeitas ao financiamento comum previsto nos instrumentos jurídicos a que se refere o n.o 1 do artigo 2.o do presente acordo, bem como na Decisão 2004/197/PESC do Conselho, de 23 de Fevereiro de 2004, que institui um mecanismo de financiamento dos custos comuns das operações da UE com implicações militares ou no domínio da defesa [1].2. Em caso de morte, lesões, perdas ou danos causados a pessoas singulares ou colectivas do(s) Estado(s) onde é conduzida a operação, a República da Bulgária deverá, quando tenha sido apurada a sua responsabilidade, caso exista, pagar indemnização nas condições previstas pelo acordo sobre o estatuto das forças referido no n.o 1 do artigo 3.o do presente acordo.Artigo 12.oContributo para os custos comuns1. A República da Bulgária deverá contribuir para o financiamento dos custos comuns da operação militar de gestão de crises na UE.2. A contribuição financeira da República da Bulgária para os custos comuns deverá ser o montante mais baixo que resultar das duas alternativas seguintes:a) Uma parcela do montante de referência para os custos comuns proporcional ao rácio do seu RNB relativamente ao total dos RNB de todos os Estados que contribuem para os custos comuns da operação; oub) Uma parcela do montante de referência para os custos comuns proporcional ao rácio do seu efectivo que participa na operação relativamente ao total de efectivos de todos os Estados que participam na operação.No cálculo do montante a que se refere a alínea b), caso a República da Bulgária contribua com pessoal apenas para o posto de comando da operação ou da força, o rácio utilizado deverá ser o do seu efectivo relativamente ao do respectivo total de efectivos no posto de comando. Caso contrário, o rácio deverá ser o de todo o efectivo com que a República da Bulgária contribuiu relativamente ao do efectivo total da operação.3. Sem prejuízo do n.o 1, a União Europeia isentará, em princípio, os Estados terceiros de contribuírem financeiramente para os custos comuns de uma dada operação militar de gestão de crises na UE, se:a) A União Europeia decidir que o Estado terceiro que participa na operação fornece uma contribuição significativa para meios e/ou capacidades que são essenciais para essa operação; oub) O Estado terceiro que participa na operação possuir um RNB per capita não superior ao de qualquer Estado-Membro da União Europeia.4. Será celebrado um acordo entre o administrador referido na Decisão 2004/197/PESC e as autoridades administrativas competentes da República da Bulgária. Esse acordo deverá prever, designadamente, disposições relativas:a) Ao montante em causa;b) Às modalidades de pagamento da contribuição financeira;c) Ao processo de auditoria.SECÇÃO IVDISPOSIÇÕES FINAISArtigo 13.oDisposições de execução do acordoSem prejuízo do n.o 5 do artigo 8.o e do n.o 4 do artigo 12.o, serão celebrados entre o secretário-geral do Conselho da União Europeia, alto representante para a política externa e de segurança comum, e as autoridades pertinentes da República da Bulgária todos os convénios técnicos e administrativos necessários à execução do presente acordo.Artigo 14.oIncumprimentoSe uma das partes não cumprir as obrigações previstas nos artigos anteriores, a outra parte terá o direito de denunciar o presente acordo, mediante pré-aviso de um mês.Artigo 15.oResolução de diferendosOs diferendos a respeito da interpretação ou da aplicação do presente acordo serão resolvidos, por via diplomática, entre as partes.Artigo 16.oEntrada em vigor1. O presente acordo entrará em vigor no primeiro dia do primeiro mês seguinte à notificação recíproca pelas partes de que concluíram os procedimentos internos necessários para o efeito.2. O presente acordo será aplicado provisoriamente a partir da data de assinatura.3. O presente acordo poderá ser alterado mediante acordo mútuo por escrito entre as partes.4. O presente acordo poderá ser denunciado por qualquer das partes mediante notificação por escrito à outra parte. A denúncia produzirá efeitos seis meses a contar da recepção da notificação pela outra parte.Feito em Bruxelas e Sófia, em 24 de Janeiro de 2005, em quatro exemplares, em língua inglesa.Pela União EuropeiaPela República da Bulgária[1] JO L 63 de 28.2.2004, p. 68.--------------------------------------------------ANEXOTEXTO DAS DECLARAÇÕESDeclaração dos Estados-Membros da UE:Os Estados-Membros da UE que aplicarem uma acção comum da UE relativa a uma operação de gestão de crises na UE em que participe a República da Bulgária procurarão, na medida em que a respectiva ordem jurídica interna o permita, renunciar, tanto quanto possível, à apresentação de eventuais pedidos de ressarcimento contra a República da Bulgária por lesões ou morte do seu pessoal ou por perdas ou danos causados em bens utilizados na operação de gestão de crises na UE de que eles próprios sejam proprietários, se essas lesões, mortes, perdas ou danos:- tiverem sido causados por pessoal da República da Bulgária no exercício das suas funções no âmbito da operação de gestão de crises na UE, salvo em caso de negligência grosseira ou acto doloso, ou- tiverem ocorrido na sequência da utilização de meios que sejam propriedade da República da Bulgária, desde que esses meios estivessem a ser utilizados no âmbito da operação, salvo em caso de negligência grosseira ou acto doloso por parte do pessoal da operação de gestão de crises na UE pertencente à República da Bulgária que os utilizava.Declaração da República da Bulgária:Ao aplicar uma acção comum da UE relativa a uma operação de gestão de crises na UE, a República da Bulgária procurará, na medida em que a respectiva ordem jurídica interna o permita, renunciar tanto quanto possível à apresentação de eventuais pedidos de ressarcimento contra qualquer outro Estado que participe na operação de gestão de crises na UE por lesões ou morte do seu pessoal, ou por perdas ou danos causados em bens utilizados na operação de gestão de crises na UE de que ela própria seja proprietária, se essas lesões, mortes, perdas ou danos:- tiverem sido causados por pessoal no exercício das suas funções no âmbito da operação de gestão de crises na UE, salvo em caso de negligência grave ou acto doloso, ou- tiverem ocorrido na sequência da utilização de meios que sejam propriedade de Estados participantes na operação de gestão de crises na UE, desde que esses meios estivessem a ser utilizados no âmbito da operação, salvo em caso de negligência grave ou acto doloso por parte do pessoal da operação de gestão de crises na UE que os utilizava.--------------------------------------------------


type: other

text:
Kasutajatingimused • MediKeep Kasutajatingimused • MediKeep
 Käesolevad lepingutingimused kehtivad MediKeep OÜ (edaspidi MÜÜJA) ja Tellija (edaspidi OSTJA) vahel internetipoes aadressiga www.medikeep.ee/pood (edaspidi E-pood).
 Ostja tellitud kaupade müügileping kaupade suhtes loetakse sõlmituks peale tellimuse esitamist Ostja poolt ja tellimuse kinnituse saamist Müüja poolt arve näol.
 E-poes esitatud hinnad on eurodes. Hinnad sisaldavad käibemaksu.
 Hinnale võib lisanduda kohaletoimetamistasu koos pakendamisega vastavalt tellimuse vormistamise käigus Ostja poolt tehtud valikutele.
 Toodete eest tasumine www.medikeep.ee/pood e-poe kaudu toimub ainult ettemakse arve alusel. Ettemaksu arve saadetakse Ostjale tellimuse kinnitusena elektronpostiga. Maksetähtajaks on 7 kalendripäeva alates arvel näidatud kuupäevast. Kui raha ei laeku maksetähtaja jooksul, siis tühistatakse tellimus ja arve automaatselt.
 Toodete puhul, mis on valmistatud Ostja isiklikke vajadusi arvestades või Ostja esitatud tingimuste kohaselt (nn tellimustooted) võib Müüja nõuda Ostjalt 100% ettemaksu enne tellimuse vastuvõtmist.
 Kui Ostja ei ole peale tellimustoote valmimist arvet tasunud maksetähtaja jooksul, ei kuulu ettemaks tagastamisele. Tellimustoodete puhul esitatakse arve peale toote valmimist ning arve maksetähtajaks on kuni 30 kalendripäeva alates arvel näidatud kuupäevast. Juhul, kui raha ei laeku maksetähtaja jooksul, siis tellimus ja arve tühistatakse automaatselt.
 Ostja on kohustatud arve tasumisel kontrollima kõikide andmete õigsust ning ülekande selgitusse märkima Müüja poolt antud arve numbri.
 Ostjal on valida järgmiste tarneviiside vahel:
 Omniva pakk. Kaup postitatakse esimesel võimalusel peale arve tasumist, sõltuvalt kohaliku postkontori lahtiolekuaegadest. Olemasolev kaup toimetatakse Ostjale kuni 1-2 tööpäeva jooksul peale raha laekumist Müüja pangakontole.
 Omniva pakk koos Omniva poolt pakutava „Ettevaatlikult“ teenusega. Kaup postitatakse esimesel võimalusel, peale arve tasumist, sõltuvalt kohaliku postkontori lahtioleku aegadest. Olemasolev kaup postitatakse Ostjale kuni 1-2 tööpäeva jooksul peale raha laekumist Müüja pangakontole.
 Pakk Omniva pakiautomaati. Kaup postitatakse esimesel võimalusel, peale arve tasumist, sõltuvalt kohaliku postkontori lahtioleku aegadest. Olemasolev kaup toimetatakse Ostjale kuni 5 tööpäeva jooksul peale raha laekumist Müüja pangakontole.
 Pakk Omniva pakiautomaati koos Eesti Posti poolt pakutava „Ettevaatlikult“ teenusega. Kaup postitatakse esimesel võimalusel, peale arve tasumist, sõltuvalt kohaliku postkontori lahtioleku aegadest. Olemasolev kaup toimetatakse Ostjale kuni 5 tööpäeva jooksul peale raha laekumist Müüja pangakontole.
 Pakk Itella SmartPosti pakiautomaati. Olemasolev kaup toimetatakse Ostjale kuni 5 tööpäeva jooksul peale raha laekumist Müüja pangakontole.
 Rahvusvaheline tähitud maksikiri. Kaup postitatakse Eesti Postiga esimesel võimalusel peale arve tasumist, sõltuvalt kohaliku postkontori lahtioleku aegadest. Paki kohaletoimetamise aeg sõltub riigist, kuhu pakk saadetakse. Euroopas kulub selleks umbes nädal, Ameerikas umbes kaks nädalat ning Aasias umbes kuu aega.
 Tulla ise kaubale järele. Vajalik eelnev Ostja ja Müüja vaheline kokkulepe.
 Tasuta tarnet pakume alates 150 eurost ostukorvi lõppsummana.
 Müüa pakib tooted vastavlt pakitava iseloomule:
 Pakkimine mulliümbrikusse. Müüja pakib kauba sobiva suurusega mulliümbrikusse. Vajadusel võetakse kasutusele lisamullikile või muu pehmendus.
 Pakkimine pappkarpi. Müüja pakib kauba vajaliku pappkarpi. Müüja kasutab selleks mullikilet võim muud pehmendusmaterjali ja postitamiseks uusi või taaskasutamiseks sobivaid pappkarpe.
 Kui ostja tuleb ise kaubale järele siis kaupa ei pakita.
 Ostja on kohustatud enne tellimuse vormistamist kontrollima esitatavate kontaktandmete õigsust vältimaks viivitusi ja arusaamatusi toodete kohaletoimetamisel. Müüja ei vastuta toodete kohaletoimetamise viivituse ja tekkinud arusaamatuse eest juhul, kui viivitus või arusaamatus on tingitud Ostja poolt tellimuse vormistamisel esitatud ebatäpsusest või ebaõigsusest.
 Müüja ei vastuta kolmandate osapoolte (postiteenust pakkuvate firmade) poolt pakutava teenuse kvaliteedi eest. Kõik pretensioonid, mis puudutavad paki viibimist, kadumist või kahjustumist postitamise käigus, tuleb esitada vastava teenuse pakkujale.
 Ostja on kohustatud valima vastavalt oma kauba iseloomule vajaliku tarne- ja pakendamisviisi vältimaks kauba kahjustumist postitamise käigus.
 Juhul, kui Ostja ei lähe oma pakile õigeaegselt järele, saadetakse see Müüjale tagasi (Eesti Post hoiab peale postiteatise väljastamist pakki kontoris kuni 15 kalendripäeva; Post24 ja Itella Smartpost hoiavad pakke pakiautomaadis kuni 7 kalendripäeva). Uuesti postitamine maksab Ostjale kuni 10 eurot.
 Ostjal on õigus taganeda tellimuse alusel sõlmitud müügilepingust 14 kalendripäeva jooksul alates toodete Ostjale üleandmisest. Selleks peab Ostja saatma Müüjale kirjaliku taganemisavalduse elektronposti teel. Müüja soovitab Ostjal märkida avalduses ka taganemise põhjuse (võlaõigusseadus, edaspidi VÕS, § 56 lg 1, VÕS § 194 lg 2).
 Ostja peab lepingust taganemisel tagastama kauba Müüjale viivitamata kuid mitte hiljem, kui 30 kalendripäeva jooksul alates lepingu taganemise ja toote tagastamise soovi teate jõudmisest Müüjani (VÕS § 56 lg 3).
 Toote tagastamise korral kannab Müüja toote eest tasutud summa (sh postikulu, mille Ostja tasus toote kohaletoimetamiseks) samale pangakontole, millelt vastav makse laekus Müüjale, 30 kalendripäeva jooksul alates lepingust taganemise teate jõudmisest Müüjani (VÕS § 56 lg 3).
 Lepingust taganemisel toimub paki tagasisaatmiskulude hüvitamine poolte kokkuleppel, kusjuures kuni 10 eurose suuruse tagastamiskulu kannab Ostja (VÕS § 194 lg 4).
 Kauba tagastamisel posti teel vastutab Ostja tagastatava kauba piisava pakendamise eest. Selleks peab Ostja järgima vastava teenusepakkuja poolseid juhendeid ja nõudeid.
 Lepingust taganemisõiguse kasutamiseks peab Ostja tagastama kauba originaalpakendis. Toote pakend peab olema kahjustamata ja toode kasutamata/taas suletavas pakendis.
 14 kalendripäevane tagastamisõigus ei kehti toodete puhul, mis on valmistatud tellija isiklikke vajadusi arvestades või tellija esitatud tingimuste kohaselt (nn tellimustooted) (VÕS § 53 lg 4).
 Müüja võtab vastu pretensioone lepingutingimuste mittevastavuse kohta 6 kuu jooksul alates kauba Ostjale üleandmisest. Pretensiooni esitamise aluseks on ostutšekk.
 Kauba puuduse ilmnemisel peab Ostja hiljemalt kahe kuu jooksul sellest Müüjat teavitama ehk esitama pretensiooni (VÕS § 220 lg 1).
 Müüja ei rahulda pretensioone, kui kauba puudus on tingitud toote valest kasutamisest või toote kulumisest.
 Müüjal on õigus tellimuse alusel sõlmitud müügilepingust taganeda, kui Ostja ei ole arvet õigeaegselt tasunud.
 Müüjal on õigus muuta käesolevaid lepingutingimusi ühepoolselt ilma, et tal oleks kohustust teatada sellest kirjalikult e-keskkonna vahendusel Ostjatele.
 Kui Ostja on esitanud tellimuse enne tingimuste muutmist, siis kehtivad tema müügilepingule tellimise hetkel määratud lepingutingimused.
 Müüjal on õigus mistahes ajal teha E-poe hindades ja ostu-müügi tingimustes muudatusi ilma Ostjaid sellest eelnevalt teavitamata.
 Müüja ei vastuta Ostjale tekitatud kahjude eest või kohaletoimetamise viibimise eest juhul, kui kahju või toote kohaletoimetamise viibimine on tingitud asjaolust, mida Müüja ei saanud mõjutada, ei näinud ette ega võinud ette näha (vääramatu jõud).
 Ostja ja Müüja vahel seoses E-poe vahendusel toodete tellimise ja ostmisega tekkinud vaidlused lahendatakse läbirääkimiste teel. Müüja vastab Ostja kaebustele ja pretensioonidele elektronposti teel hiljemalt 5 tööpäeva jooksul.
 Müüja klientide isikuandmed ja andmed Ostja poolt sooritatud tellimuste kohta on konfidentsiaalsed ning neid kasutatakse ainult tellimuste täitmiseks. Andmed edastatakse vaid Omniva või Itella SmartPost tellimuste täitmiseks.


text:
EUROPA - PRESS RELEASES - Press release - Predstavitev letnega poročila za leto 2012 Svetu Evropske unije (za ekonomske in finančne zadeve)
 Predstavitev letnega poročila za leto 2012 Svetu Evropske unije (za ekonomske in finančne zadeve)
 Govor Vítorja Caldeire, predsednika Evropskega računskega sodišča
 Bruselj, 10. december 2013
 Velja govorjena beseda! Spoštovani gospod predsednik, ministri in ministrice, komisar Šemeta!
 V čast mi je, da lahko Svetu Evropske unije predstavim letno poročilo Sodišča o izvrševanju proračuna EU za leto 2012.
 Evropski državljani imajo pravico vedeti, kako se porablja njihov denar in ali se uporablja pravilno. Prav tako imajo pravico vedeti, ali se zanj dobi ustrezna vrednost, zlasti v časih hudih pritiskov na javne finance.
 Letno poročilo Sodišča pomaga, da se institucije in državljani EU seznanijo s tem, kar je znanega o položaju finančnega poslovodenja EU. Po mnenju Sodišča je stanje za leto 2012 skladno s tistimi za prejšnja leta. Sporočila letnega poročila za leto 2012 so na kratko:
 vemo, za kaj se denar EU porablja – računovodski izkazi EU, ki jih je pripravila Komisija, so zanesljivi, tako kot so bili vse od leta 2007;
 vemo tudi, da niso vsa sredstva pravilno porabljena – Sodišče ugotavlja, da je na plačila iz proračuna EU pomembno vplivala napaka;
 ne ve pa se dovolj o skupni vrednosti, ki jo proračun EU prinaša državljanom. Sistemi upravljanja in poročanja za proračun EU še ne morejo dajati zadostnih, ustreznih in zanesljivih informacij o rezultatih porabe EU.
 V zvezi z zakonitostjo in pravilnostjo plačil Sodišče ocenjuje, da najverjetnejša stopnja napake za plačila, ki so bila pripoznana kot stroški in so povezana z računovodskimi izkazi EU, znaša 4,8 %. Letno poročilo za leto 2012 prinaša dober vpogled v naravo teh napak, kje se pojavljajo in zakaj ostajajo. Opozoriti bi vas želel na tri ključne zadeve v poročilu.
 Prvič, pomembno je pojasniti, kaj pomenijo „napake“, ki jih omenja Sodišče. Napake se nanašajo na primere, v katerih sredstva EU niso bila porabljena v skladu z ustrezno zakonodajo in torej tudi ne v skladu z željami Parlamenta in Sveta kot zakonodajalca in proračunskega organa. Z drugimi besedami, ko sredstva EU ne bi smela biti izplačana. Dejansko se več kot dve tretjini ocenjene stopnje napake nanašata na neupravičenost zahtevkov za povračilo stroškov, predloženih v izplačilo, in na resno neupoštevanje pravil javnega naročanja.
 Drugič, poudariti želim, da napake niso omejene na nobeno posamezno proračunsko področje, ampak so pomembno vplivale na vse skupine politik, ki zajemajo operativne odhodke. Upravni dohodki so edino področje, na katerem ni bila odkrita pomembna stopnja napake.
 Po splošni oceni Sodišča se je najverjetnejša stopnja napake za vsa področja operativnih odhodkov v primerjavi z letom 2011 povečala, in sicer skupaj od 3,9 % v letu 2011 na 4,8 % v letu 2012.
 Tretjič, kot v prejšnjih letih je tudi to leto stopnja napake po oceni Sodišča višja na tistih področjih, ki jih Komisija upravlja skupaj z državami članicami. V tem letnem poročilu je drugače to, da izboljšave metodologije Sodišča omogočajo pošteno primerjavo med različnimi ureditvami upravljanja. Sodišče je izračunalo, da je ocenjena stopnja napake za odhodke z deljenim upravljanjem znašala 5,3 %, za vse ostale oblike operativnih odhodkov pa 4,3 %.
 Za napake so najbolj dovzetna področja, ki se upravljajo skupaj, in sicer ostaja področje razvoja podeželja z ocenjeno stopnjo napake 7,9 % najbolj dovzetno zanje, sledi pa mu regionalna politika s stopnjo napake 6,8 %.
 Ugotovitve Sodišča pa ne pomenijo, da so napake na področjih z deljenim upravljanjem omejene na posamezne države članice. Pravzaprav so ocene nadzornih in kontrolnih sistemov, ki jih je Sodišče opravilo za leto 2012 in leta pred tem, pokazale, da obstajajo slabosti pri velikem številu nacionalnih in regionalnih organov. Nacionalni in regionalni organi, odgovorni za upravljanje sredstev EU, bi lahko storili več za preprečevanje napak. Preizkušanje transakcij, ki ga je opravilo Sodišče, prav tako kaže, da bi lahko več kot polovico napak, ki jih je odkrilo Sodišče, ti organi popravili pred predložitvijo zahtevkov za vračilo Komisiji.
 Komisija lahko in tudi sprejema ukrepe za varovanje proračuna EU, in sicer z izvajanjem finančnih popravkov. Toda sistem zanje je kompleksen, njihov učinek za države članice in upravičence pa je odvisen od veljavnih predpisov. Na primer, v kmetijstvu večina finančnih popravkov ne privede do tega, da bi države članice izterjale plačila od upravičencev, pri kohezijski politiki pa so finančni popravki večinoma pavšalni popravki, ki ne privedejo do podrobnih popravkov na projektni ravni. Gospod predsednik, spoštovani ministri in ministrice!
 Glavni problem je, da sedanji pravni okviri, ki urejajo programe odhodkov EU, premalo spodbujajo boljšo porabo. Doseči, da se bo to v obdobju novega finančnega okvira spremenilo, bo izziv.
 Vendar obstajata priložnost za to spremembo in vse večja potreba po njej. Zaradi vse večjega pritiska na javne finance na ravni EU in nacionalni ravni Sodišče priporoča večjo osredotočenost na smotrnost programov porabe EU na obeh ravneh.
 To pomeni, da je treba za vse programe porabe na vseh ustreznih ravneh določiti jasne cilje, ustrezne kazalnike in pričakovane rezultate. Kot lahko vidite v poglavju 10 našega poročila, Sodišče meni, da se to ne izvaja dovolj dosledno, da bi imeli zadostno osnovo za obvladovanje smotrnosti teh programov in poročanje o njej. Če naj bi bila poraba sredstev EU v prihodnosti boljša, bo pomembno tudi poenostaviti ureditve upravljanja in nadzora na nacionalni ravni ter zagotoviti, da bodo uspešno delovale prav od začetka novega programskega obdobja.
 Skratka, Unija mora ustvariti kulturo smotrnosti, če želimo, da bi naslednja generacija programov porabe prinašala dodano vrednost za Evropo in njene državljane ter da bi jo kot tako tudi zaznavali.
 Gospod predsednik, spoštovani ministri in ministrice!
 Institucije EU bodo morale skupaj delovati za izboljšanje smotrnosti poslovanja EU in njene odgovornosti v prihodnjih letih.
 Veselimo se, da bomo k doseganju tega cilja lahko prispevali skupaj s Svetom, Parlamentom in Komisijo v dobro državljanov Evropske unije.


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 2.2.2015
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 34/54
 Prasība, kas celta 2014. gada 8. decembrī – ZZ/Komisija
 (Lieta F-137/14)
 (2015/C 034/67)
 Tiesvedības valoda – vācu
 Lietas dalībnieki
 PrasītājS: ZZ (pārstāvis – H. Tettenborn, advokāts)
 Atbildētāja: Komisija
 Strīda priekšmets un apraksts
 Prasība atcelt Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) 2014. gada 29. janvāra lēmumu, ar kuru tika izbeigtas darba attiecības ar prasītāju uz nenoteiktu laiku, un prasība atlīdzināt morālo kaitējumu un nemateriālos zaudējumus, kas tika nodarīti prasītājam
 Prasītāja prasījumi:
 —
 atcelt EĀDD lēmumu, kurš tika paziņots prasītājam ar EĀDD 2014. gada 29. janvāra vēstuli, saskaņā ar kuru darba attiecības ar prasītāju tika izbeigtas 2014. gada 31. augustā ar 7 mēnešu uzteikuma termiņu;
 —
 piespriest EĀDD samaksāt prasītājam kompensāciju par atbilstošu summu, ko aprēķina Vispārējā tiesa, atlīdzinot morālo kaitējumu un nemateriālos zaudējumus, kas tam tika nodarīti iepriekš šo prasījumu pirmajā punktā minētā EĀDD lēmuma rezultātā;
 —
 piespriest EĀDD pilnībā atlīdzināt prasītājam nodarītos materiālos zaudējumus, it īpaši samaksājot vēl neizmaksāto atlīdzību un citus izdevumus, kas viņam radušies EĀDD nelikumīgās darbības rezultātā (atskaitot saņemtos bezdarbnieka pabalstus vai, vajadzības gadījumā, ienākumus, kas gūti no sava darbaspēka izmantošanas);
 pakārtoti, ja faktisko vai tiesisko apstākļu dēļ prasītājs netiek atjaunots savā amatā un/vai vairs netiek nodarbināts EĀDD saskaņā ar agrākajiem nosacījumiem, piespriest EĀDD atlīdzināt materiālos zaudējumus, kas nodarīti prasītājam sakarā ar darba attiecību pretlikumīgu izbeigšanu, samaksājot kompensāciju par summu, kas atbilst atšķirībai starp viņa faktiski sagaidāmajiem ienākumiem un ienākumiem, kādus prasītājs būtu guvis, ja līgums netiktu izbeigts, ņemot vērā pensijas pabalstus un citus pabalstus, uz kuru viņam ir tiesības, un
 —
 piespriest EĀDD atlīdzināt tiesāšanās izdevumus.


type: legislation

text:
 18.5.2021
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 174/2
 KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2021/795
 af 17. maj 2021
 om tilbagekaldelse af godkendelsen af aktivstoffet alpha-cypermethrin, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler, og om ændring af Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011
 (EØS-relevant tekst)
 EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (1), særlig det andet alternativ i artikel 21, stk. 3, og artikel 78, stk. 2, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Alpha-cypermethrin blev ved Kommissionens direktiv 2004/58/EF (2) opført som et aktivstof i bilag I til Rådets direktiv 91/414/EØF (3). De aktivstoffer, der er opført i bilag I til direktiv 91/414/EØF, betragtes som godkendt i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009.
 (2)
 Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1690 (4) blev godkendelsen af aktivstoffet alpha-cypermethrin, som kandidat til substitution, fornyet. Aktivstoffet blev derfor opført i del E i bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (5).
 (3)
 I henhold til gennemførelsesforordning (EU) 2019/1690 skulle ansøgeren fremlægge bekræftende oplysninger for Kommissionen, medlemsstaterne og autoriteten om visse metabolitters toksikologiske profil senest den 30. oktober 2020. Desuden blev der krævet bekræftende oplysninger for tre andre punkter inden for andre frister, der er fastsat i bilag I til gennemførelsesforordning (EU) 2019/1690.
 (4)
 I oktober 2020 meddelte ansøgeren Kommissionen, den rapporterende medlemsstat og autoriteten, at den ikke ville fremlægge bekræftende oplysninger for nogen af de fire punkter, for hvilke der blev anmodet om bekræftende oplysninger.
 (5)
 Godkendelsen af det pågældende aktivstof bør derfor tilbagekaldes.
 (6)
 Bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.
 (7)
 Medlemsstaterne bør have tid til at trække godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder alpha-cypermethrin tilbage.
 (8)
 For plantebeskyttelsesmidler, der indeholder alpha-cypermethrin, og for hvilke medlemsstaterne bevilger en afviklingsperiode i henhold til artikel 46 i forordning (EF) nr. 1107/2009, bør en sådan periode udløbe senest den 7. december 2022.
 (9)
 Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 Artikel 1
 Tilbagekaldelse af godkendelse
 Godkendelsen af aktivstoffet alpha-cypermethrin tilbagekaldes.
 Artikel 2
 Ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011
 I del E i bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 udgår række 12 vedrørende alpha-cypermethrin.
 Artikel 3
 Overgangsforanstaltninger
 Medlemsstaterne tilbagekalder godkendelser af plantebeskyttelsesmidler, der indeholder alpha-cypermethrin som aktivstof, senest den 7. december 2021.
 Artikel 4
 Afviklingsperiode
 Afviklingsperioder, der bevilges af medlemsstaterne i overensstemmelse med artikel 46 i forordning (EF) nr. 1107/2009, bør være så korte som muligt og skal udløbe senest den 7. december 2022.
 Artikel 5
 Ikrafttræden
 Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 17. maj 2021.
 På Kommissionens vegne
 Ursula VON DER LEYEN
 Formand
 (1) EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1.
 (2) Kommissionens direktiv 2004/58/EF af 23. april 2004 om ændring af Rådets direktiv 91/414/EØF for at optage alpha-cypermethrin, benalaxyl, bromoxynil, desmedipham, ioxynil og phenmedipham som aktive stoffer (EUT L 120 af 24.4.2004, s. 26.)
 (3) Rådets direktiv 91/414/EØF af 15. juli 1991 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (EFT L 230 af 19.8.1991, s. 1.)
 (4) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2019/1690 af 9. oktober 2019 om fornyelse af godkendelsen af aktivstoffet alpha-cypermethrin, som kandidat til substitution, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler, og om ændring af bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (EUT L 259 af 10.10.2019, s. 2).
 (5) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 af 25. maj 2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 for så vidt angår listen over godkendte aktivstoffer (EUT L 153 af 11.6.2011, s. 1.)


jurisdiction: US

text:
 261 Md. 345 (1971)
 276 A.2d 99
 HYNES
 v.
 HUTZLER BROTHERS COMPANY
 [No. 350, September Term, 1970.]
 Court of Appeals of Maryland.
 Decided April 6, 1971.
 The cause was argued before HAMMOND, C.J., and BARNES, McWILLIAMS, FINAN, SINGLEY, SMITH and DIGGES, JJ.
 Gilbert A. Hoffman, with whom was Patrick A. O'Doherty on the brief, for appellant.
 Donald L. Merriman, with whom were William R. Merriman and Merriman, Crowther & Merriman on the brief, for appellee.
 *346 SINGLEY, J., delivered the opinion of the Court.
 In November, 1968 Mrs. Adelaide Hynes, the appellant here and plaintiff below, visited the department store of Hutzler Brothers Company (Hutzler) in Baltimore to purchase a pair of galoshes. Upon arriving in the basement shoe department Mrs. Hynes took a number from a ticket machine, sat down and waited for her number to be called. Becoming impatient, she started to walk to a counter where clerks were wrapping shoes to inquire whether her number had been called. To reach her destination she walked down an aisle five feet wide, past the ticket machine and a cash register. As Mrs. Hynes approached the ticket machine and cash register she fell and broke her wrist. Mrs. Hynes instituted suit for damages in Baltimore City Court, alleging that the fall had been caused by an unidentified employee of Hutzler's, who had negligently bumped into her. At the conclusion of her case Dorsey, J., specially assigned, granted Hutzler's motion for a directed verdict. From the judgment entered for Hutzler, Mrs. Hynes has appealed.
 In deciding whether a motion for a directed verdict should have been granted, this Court will consider the evidence in the light most favorable to the party against whom the verdict is asked, Yommer v. McKenzie, 255 Md. 220, 228, 257 A.2d 138 (1969).
 Mrs. Hynes called Mr. Donald Marshall Jones, an employee of Hutzler's, as her witness and thus "vouche[d] for him as being worthy of credit, and no direct attack upon his veracity should be made by the party who produces him in the absence of surprise, hostility or deceit," Procter Elec. Co. v. Zink, 217 Md. 22, 32, 141 A.2d 721 (1958). See also, Tie Bar, Inc. v. Shartzer, 249 Md. 711, 714, 241 A.2d 582 (1968). His uncontradicted testimony was that he was standing still at the cash register with his back toward the area where Mrs. Hynes had been waiting. He further testified that as Mrs. Hynes walked past him, he turned his head and noticed her falling, and as she fell her foot kicked back and hit the back of his *347 foot. For purposes of dealing with this case we shall assume, without deciding, that it was Mr. Jones with whom Mrs. Hynes collided, despite the fact that she never saw him before she fell, and that Mr. Jones was guilty of primary negligence, and turn to a consideration of whether the evidence established that Mrs. Hynes was contributorily negligent in failing to pay attention to where she was walking.
 Mrs. Hynes was asked about her eyesight:
 "Q. How about as far as your eyesight?
 "A. It is all right. I have to wear glasses.
 "Q. Did you have any trouble getting down off of or getting on buses?
 "A. No, I don't.
 "Q. Up and down stairs?
 "A. No.
 "Q. Do you have any trouble seeing where you are walking?
 "A. No, I don't."
 Despite the adequacy of her vision, the width of the aisle, and the fact that she must have been walking close to Mr. Jones, Mrs. Hynes was unaware of his presence.
 "Q. Why did you get up?
 "A. To walk over and ask one of the sales people had my number been called and I didn't hear it.
 "Q. Okay, I misunderstood. I thought perhaps you weren't sure of that or whether it had been called and you were getting up.
 "A. No, I was wondering if it had been called and I wanted to find out.
 "Q. You wanted to find out where you stood?
 "A. Exactly.
 "Q. And who were you going to ask?
 "A. The sales people wrapping shoes.
 "Q. You weren't going to ask this gentleman who was at the cash register, were you?
 *348 "A. I didn't see the gentleman at the cash register.
 "Q. You didn't see the man at the cash register?
 "A. No.
 "Q. Well, you walked, apparently, very close to him; isn't that true?
 "A. I don't know. I was walking across the floor and he bumped into me, but who he was I didn't know.
 "Q. Are you aware that there was a man at the cash register?
 "A. No.
 "Q. So as far as you are concerned, whoever bumped you you had not seen before?
 "A. Not really. Maybe I glanced at him but my attention was focused on the people who were standing at the counter wrapping shoes. They were the ones I was going to talk to."
 As we see the case, Mrs. Hynes' failure to observe the man with whom she collided permits of but one interpretation. It was the distinct, prominent and decisive act in regard to which there is no room for ordinary and reasonable minds to differ. It was the cause of her injury and amounted to contributory negligence as a matter of law, Boyd v. Simpler, 222 Md. 126, 131, 158 A.2d 666 (1960).
 In Southern Maryland Elec. Cooperative, Inc. v. Blanchard, 239 Md. 481, 212 A.2d 301 (1965) this Court dealt with a similar problem. There Blanchard brought suit to recover for injuries sustained when a television antenna he was attempting to install on his mobile home came in contact with an uninsulated electric wire owned by the appellant. In dealing with Blanchard's assertion that he never noticed the wire over his mobile home, Chief Judge Prescott, speaking for the Court, said:
 "Although there is much sound and widely-recognized authority for the proposition that a person of ordinary intelligence, with unimpaired *349 eyesight, who says that he did not see an object which, had he used his senses, he, in the nature of things, must have seen, is not to be credited (for example, see Fulton Building Co. v. Stichel, 135 Md. 542 [109 A. 434 (1920)]), we do not need to rest our decision here upon that proposition, for, irrespective of whether plaintiff had actual knowledge of the presence of the wire, the law, under the circumstances here involved, charged him with such knowledge.
 "It is a fundamental principle of negligence law that a person must use his Providence-given senses to avoid injury to himself. This has been recognized since time immemorial. In the case of Fulton Building Co. v. Stichel, supra, Chief Judge Boyd, for the Court, said:
 `If he had used his eyes, * * * he could have seen the spikes * * *. * * * He says he did not see any spike but according to the principles announced by the authorities in this State, as well as elsewhere, as there is nothing to show that his sight is impaired, or he was not a man of ordinary intelligence, he cannot avoid the effect of his contributory negligence by saying he did not see an object which, if he had used his senses, he in the nature of things must have seen, and he cannot be credited when he says he did not see it. Helm's Case, 84 Md. 515, 526 [36 A. 119 (1897)]; Md. Elec. Ry. Co. v. Beasley, 117 Md. 270, 279 [83 A. 157 (1912)]; Sullivan v. Smith, 123 Md. 546, 556 [91 A. 456 (1914)]; Mayor, etc., of Baltimore v. Bassett, 132 Md. 427, 431 [104 A. 39 (1918)], and many other cases to same effect. If he did not use his senses for his protection, as he should have done, he was guilty of negligence.' (Italics added.)" 239 Md. at 485-86 (Emphasis in original.)
 *350 In Biggs v. Hutzler Brothers Co., 181 Md. 50, 28 A.2d 609 (1942), a vigilant customer and a bemused salesgirl collided in the intersection of two aisles. In an endeavor to define the reciprocal duty to each party owed by the other, this Court looked to the California case of Brisbin v. Wise Co., 6 Cal. App. 2d 441, 44 P.2d 622 (1935), quoting,
 "* * * The first four of those [instructions] given and complained of related to the duty of one in plaintiff's situation to use her sense of sight, to see what is plainly visible, to keep a lookout for clerks or other persons using the aisleways, and that it was just as much negligence to look in a negligent and careless manner as it was not to look at all. * * * It was just as much the duty of plaintiff to exercise the care of an ordinary prudent person for her own safety as it was the duty of defendants to exercise such care, that the rights of clerks in a store and customers are reciprocal, and that each owes the same degree of care to avoid injury to one another." 181 Md. at 54.
 If Mrs. Hynes had looked, she would have seen Jones and could have avoided the accident.
 Judgment affirmed; costs to be paid by appellant.


type: wikipedia

text:
Rustam Khamdamov est un réalisateur soviétique puis russe d'origine ouzbèke, né le à Tachkent en URSS. Il fait les études dans la classe de Grigori Tchoukhraï à l'Institut national de la cinématographie et en sort diplômé en 1969. Khamdamov s'est également distingué comme concepteur de costumes de spectacle et scénographe. C'est un graphiste et peintre à succès dont les œuvres se trouvent à la Galerie Tretiakov, au musée de l’Ermitage et dans les collections privées. Son court-métrage Les Diamants est présenté à la Mostra de Venise.
 Khamdamov est professeur à l'École du nouveau cinéma de Moscou créée en 2012.
 Filmographie
 1967 : Mon cœur est dans les montagnes (, V gorakh moyo serdtse) (moyen-métrage)
 1972 : Joies inattendues (, Nechayannye radosti)
 1991 : Anna Karamazoff
 2005 : Parallèles vocales (, Vokaldy paralelder)
 2010 : Les Diamants (, Brillianty, )
 2017 : Le Sac sans fond (, Mechok bez dna)
 Notes et références
 Liens externes
 Réalisateur soviétique
 Scénariste soviétique de cinéma
 Réalisateur russe
 Scénariste russe de cinéma
 Étudiant de l'Institut national de la cinématographie
 Naissance en mars 1944
 Naissance à Tachkent
 Naissance en RSS d'Ouzbékistan


text:
Horné Považie (Severopovažský región cestovného ruchu) alebo v niektorých textoch Severné Považie je slovenský región a región cestovného ruchu. V minulosti bolo Horné Považie severnou časťou bývalej Trenčianskej župy.
 Ako tradičný región zahŕňa:
 Okres Bytča
 Okres Považská Bystrica
 severnú časť Okresu Púchov
 Okres Žilina
 Územie susedí na severe s Kysucami, na východe s Oravou, na juhovýchode s Turcom, na juhu s Hornou Nitrou, na juhozápade so Stredným Považím a na severozápade s Českom.
 Ako oficiálny región cestovného ruchu navyše zahŕňa aj oblasť tradičného regiónu Kysuce a patria tu teda aj:
 Okres Čadca
 Okres Kysucké Nové Mesto
 Horné Považie patrí aj medzi pomerne husté mestské zoskupenia na Slovensku, zvykne sa týmto termínom označovať tzv. aglomerácia Horné Považie. Aglomerácia má približne 260 000 obyvateľov.
 Regióny na Slovensku
 Aglomerácie na Slovensku


text:
 31.7.2014
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 228/24
 KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 831/2014
 af 30. juli 2014
 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager
 EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),
 under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.
 (2)
 Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 Artikel 1
 De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.
 Artikel 2
 Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 30. juli 2014.
 På Kommissionens vegne
 For formanden
 Jerzy PLEWA
 Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter
 (1) EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.
 (2) EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.
 BILAG
 Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager
 (EUR/100 kg)
 KN-kode
 Tredjelandskode (1)
 Fast importværdi
 0702 00 00
 TR
 41,5
 ZZ
 41,5
 0707 00 05
 MK
 65,0
 TR
 81,4
 ZZ
 73,2
 0709 93 10
 TR
 96,1
 ZZ
 96,1
 0805 50 10
 AR
 108,3
 BO
 98,4
 CL
 153,6
 MGB
 99,6
 UY
 153,1
 ZA
 145,8
 ZZ
 126,5
 0806 10 10
 BR
 152,3
 CL
 90,0
 EG
 159,6
 MA
 148,6
 TR
 160,3
 ZZ
 142,2
 0808 10 80
 AR
 178,9
 BR
 62,3
 CL
 91,5
 NZ
 128,6
 US
 155,0
 ZA
 116,9
 ZZ
 122,2
 0808 30 90
 AR
 76,6
 CL
 104,1
 NZ
 177,1
 TR
 191,6
 ZA
 82,4
 ZZ
 126,4
 0809 10 00
 MK
 106,1
 TR
 255,2
 XS
 133,5
 ZZ
 164,9
 0809 29 00
 CA
 324,1
 TR
 360,9
 US
 408,0
 ZZ
 364,3
 0809 30
 MK
 73,7
 TR
 148,9
 ZZ
 111,3
 0809 40 05
 BA
 43,7
 MK
 49,3
 TR
 141,2
 ZZ
 78,1
 (1) Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.


text:
Deze lijst van voetbalinterlands is een overzicht van alle officiële voetbalwedstrijden tussen de nationale teams van Angola en Mali. De landen speelden tot op heden vijf keer tegen elkaar. De eerste ontmoeting was een kwalificatiewedstrijd voor de Afrika Cup 1996 op 13 november 1994 in Bamako. Het laatste duel, een groepswedstrijd tijdens de Afrika Cup 2019, werd gespeeld in Ismaïlia (Egypte) op 2 juli 2019.
 Wedstrijden
 Samenvatting
 Wedstrijden bepaald door strafschoppen worden, in lijn met de FIFA, als een gelijkspel gerekend.
 Mali
 Angola


text:
 11/Sv. 98
 HR
 Službeni list Europske unije
 199
 22004D0124
 L 064/41
 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
 ODLUKA ZAJEDNIČKOG ODBORA EGP-a
 br. 124/2004
 od 24. rujna 2004.
 o izmjeni Priloga II. (Tehnički propisi, standardi, testiranje i izdavanje certifikata) Sporazumu o EGP-u
 ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a,
 uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, kako je izmijenjen Protokolom o prilagodbi Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru, dalje u tekstu „Sporazum”, a posebno njegov članak 98.,
 budući da:
 (1)
 Prilog II. Sporazumu je izmijenjen Odlukom Zajedničkog odbora EGP-a br. 97/2004. od 9. srpnja 2004. (1).
 (2)
 Odluka Komisije 97/830/EZ od 11. prosinca 1997., o stavljanju izvan snage Odluke Komisije 97/613/EZ i nametanju posebnih uvjeta na uvoz pistacija i određenih proizvoda na bazi pistacija, čija je zemlja podrijetla ili isporuke Iran (2), treba se unijeti u Sporazum.
 (3)
 Odluka Komisije 2003/551/EZ od 22. srpnja 2003., o izmjeni Odluke 97/830/EZ o stavljanju izvan snage Odluke 97/613/EZ i nametanju posebnih uvjeta na uvoz pistacija i određenih proizvoda na bazi pistacija, čija je zemlja podrijetla ili isporuke Iran (3), treba se unijeti u Sporazum.
 (4)
 Direktiva 2003/89/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 10. studenoga 2003., o izmjeni Direktive 2000/13/EZ o isticanju oznake sa sastojcima prisutnim u prehrambenim proizvodima (4), treba se unijeti u Sporazum.
 (5)
 Direktiva Komisije 2003/113/EZ od 3. prosinca 2003., o izmjeni Priloga Direktiva Vijeća 86/362/EEZ, 86/363/EEZ i 90/642/EEZ koji se odnose na određivanje maksimalnih razina ostataka određenih pesticida u i na žitaricama, hrani životinjskog podrijetla, te određenim proizvodima biljnog podrijetla, uključujući voće i povrće (5), kako je ispravljena u SL 98, 2.4.2004., str. 61. i SL L 104, 8.4.2004., str. 135., treba se unijeti u Sporazum.
 (6)
 Uredba Komisije (EZ) broj 2174/2003 od 12. prosinca 2003., o izmjeni Uredbe (EZ) broj 466/2001 s obzirom na aflatoksine (6), treba se unijeti u Sporazum.
 (7)
 Direktiva Komisije 2003/118/EZ od 5. prosinca 2003., o izmjeni Priloga Direktiva Vijeća 76/895/EEZ, 86/362/EEZ, 86/363/EEZ i 90/642/EEZ u pogledu maksimalnih razina ostataka za acefat, 2,4-D i paration-metil (7), treba se unijeti u Sporazum.
 (8)
 Direktiva Komisije 2003/121/EZ od 15. prosinca 2003. o izmjeni Direktive 98/53/EZ o utvrđivanju metoda uzorkovanja i metoda analize za službenu kontrolu razina određenih kontaminanata u hrani (8), treba se unijeti u Sporazum.
 (9)
 Direktiva Komisije 2004/1/EZ od 6. siječnja 2004., o izmjeni Direktive 2002/72/EZ s obzirom na odgodu uporabe azodikarbonamida kao agensa za propuhivanje (9), treba se unijeti u Sporazum.
 (10)
 Direktiva Komisije 2004/2/EZ od 9. siječnja 2004., o izmjeni Direktive Vijeća 86/362/EEZ, 86/363/EEZ i 90/642/EEZ u vezi s maksimalnim razinama ostataka fenamifosa (10), kako je ispravljena u SL 28, 31.1.2004., str. 30., treba se unijeti u Sporazum.
 (11)
 Direktiva Komisije 2004/5/EZ od 20. siječnja 2004., o izmjeni Direktive 2001/15/EZ s ciljem uključivanja određenih tvari u Prilog (11), treba se unijeti u Sporazum.
 (12)
 Direktiva Komisije 2004/4/EZ od 15. siječnja 2004. o izmjeni Direktive kojom se dopušta odstupanje od određenih odredaba Direktive Vijeća 93/43/EEZ o higijeni hrane u pogledu prijevoza morem rasutih tekućih ulja i masti (12), kako je ispravljena u SL L 81, 19.3.2004., str. 92., treba se unijeti u Sporazum.
 (13)
 Direktiva Komisije 2004/6/EZ od 20. siječnja 2004., o odstupanju od Direktive 2001/15/EZ kako bi se za određene proizvode odgodila primjena zabrane trgovine (13), treba se unijeti u Sporazum.
 (14)
 Direktiva 2003/114/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 22. prosinca 2003., o izmjeni Direktive 95/2/EZ o prehrambenim aditivima osim bojila i sladila (14), treba se unijeti u Sporazum.
 (15)
 Direktiva 2003/115/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 22. prosinca 2003., o izmjeni Direktive 94/35/EZ o sladilima za uporabu u prehrambenim proizvodima (15), treba se unijeti u Sporazum.
 (16)
 Direktiva Komisije 2004/13/EZ od 29. siječnja 2004., o izmjeni Direktive 2002/16/EZ o upotrebi određenih epoksi derivata u materijalima i artiklima namijenjenima za dodir s namirnicama (16), treba se unijeti u Sporazum.
 (17)
 Direktiva Komisije 2004/14/EZ od 29. siječnja 2004., o izmjeni Direktive 93/10/EEZ koja se odnosi na materijale i artikle od regeneriranog celuloznog filma namijenjenih za dodir s namirnicama (17), treba se unijeti u Sporazum.
 (18)
 Uredba Komisije (EZ) broj 242/2004 od 12. veljače 2004., o izmjeni Uredbe (EZ) br. 466/2001 s obzirom na anorganski kositar u hrani (18), treba se unijeti u Sporazum.
 (19)
 Direktiva Komisije 2004/16/EZ od 12. veljače 2004., o određivanju metode uzimanja uzoraka i metode analize za službenu kontrolu razine kositra u konzerviranoj hrani (19), treba se unijeti u Sporazum.
 (20)
 Direktivom 2003/114/EZ stavlja se izvan snage Direktiva Vijeća 67/427/EEZ od 27. lipnja 1967., koja je ugrađena u Sporazum i koju stoga treba staviti izvan snage u skladu sa Sporazumom,
 DONIO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 Poglavlje XII. Priloga II. Sporazumu izmjenjuje se kako je navedeno u Prilogu ove Odluke.
 Članak 2.
 Tekstovi uredaba (EZ) br. 2174/2003 i 242/2004., direktiva 2003/89/EZ, 2003/113/EZ, kako su ispravljeneu SL L 98, 2.4.2004., str. 61. i SL L 104, 8.4.2004., str. 135., 2003/114/EZ, 2003/115/EZ, 2003/118/EZ, 2003/121/EZ, 2004/1/EZ, 2004/2/EZ, kako su ispravljene u SL L 28, 31.1.2004., str. 30., 2004/4/EZ, kako su ispravljene u SL L 81, 19.3.2004., str. 92., 2004/5/EZ, 2004/6/EZ, 2004/13/EZ, 2004/14/EZ i 2004/16/EZ, odluka 97/830/EZ i 2003/551/EZ na islandskom i norveškom jeziku, koji se objavljuju u Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije, vjerodostojni su.
 Članak 3.
 Ova Odluka stupa na snagu 25. rujna 2004. godine, pod uvjetom da su sve obavijesti predviđene člankom 103. stavkom 1. Sporazuma dostavljene Zajedničkom odboru EGP-a (20).
 Članak 4.
 Ova će Odluka biti objavljena u odjeljku za EGP i u Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije.
 Sastavljeno u Bruxellesu 24. rujna 2004.
 Za Zajednički odbor Europskoga gospodarskog prostora
 Predsjednik
 Kjartan JÓHANNSSON
 (1) SL L 376, 23.12.2004., str. 19.
 (2) SL L 343, 13.12.1997., str. 30.
 (3) SL L 187, 26.7.2003., str. 43.
 (4) SL L 308, 25.11.2003., str. 15.
 (5) SL L 324, 11.12.2003., str. 24.
 (6) SL L 326, 13.12.2003., str. 12.
 (7) SL L 327, 16.12.2003., str. 25.
 (8) SL L 332, 19.12.2003., str. 38.
 (9) SL L 7, 13.1.2004., str. 45.
 (10) SL L 14, 21.1.2004., str. 10.
 (11) SL L 14, 21.1.2004., str. 19.
 (12) SL L 15, 22.1.2004., str. 25.
 (13) SL L 15, 22.1.2004., str. 31.
 (14) SL L 24, 29.1.2004., str. 58.
 (15) SL L 24, 29.1.2004., str. 65.
 (16) SL L 27, 30.1.2004., str. 46.
 (17) SL L 27, 30.1.2004., str. 48.
 (18) SL L 42, 13.2.2004., str. 3.
 (19) SL L 42, 13.2.2004., str. 16.
 (20) Ustavni zahtjevi nisu navedeni.
 PRILOG
 Odluke br. 124/2004 Zajedničkog odbora EGP-a
 Poglavlje XII. Priloga II. Sporazumu izmjenjuje se kako je navedeno dalje u tekstu:
 1.
 U točku 18. (Direktiva 2000/13/EZ Europskog parlamenta i Vijeća) dodaje se sljedeća alineja:
 „—
 32003 L 0089: Direktiva 2003/89/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 10. studenoga. 2003. (SL L 308, 25.11.2003., str. 15.).”
 2.
 U točku 13. (Direktiva Vijeća 76/895/EEZ) dodaje se sljedeća alineja:
 „—
 32003 L 0118: Direktiva Komisije 2003/118/EZ od 5. prosinca 2003. (SL L 327, 16.12.2003., str. 25.).”
 3.
 U točke 38. (Direktiva Vijeća 86/362/EEZ), 39. (Direktiva Vijeća 86/363/EEZ) i 54. (Direktiva Vijeća 90/642/EEZ) dodaju se sljedeće alineje:
 „—
 32003 L 0113: Direktiva Komisije 2003/113/EZ od 3. prosinca 2003. (SL L 324, 11.12.2003., str. 24.), kako je ispravljena u SL L 98, 2.4.2004., str. 61. i SL L 104, 8.4.2004., str. 135.,
 —
 32003 L 0118: Direktiva Komisije 2003/118/EZ od 5. prosinca 2003. (SL L 327, 16.12.2003., str. 25.),
 —
 32004 L 0002: Direktiva Komisije 2004/2/EZ od 9. siječnja 2004. (SL L 14, 21.1.2004., str. 10.), kako je ispravljena u SL L 28, 31.1.2004., str. 30.”
 4.
 U točku 54.h (Direktiva Komisije 93/10/EEZ) dodaje se sljedeća alineja:
 „—
 32004 L 0014: Direktiva Komisije 2004/14/EZ od 29. siječnja 2004. (SL L 27, 30.1.2004., str. 48.).”
 5.
 U točku 54.j (Direktiva Vijeća 93/43/EEZ) dodaje se sljedeća alineja:
 „—
 32004 L 0004: Direktiva Komisije 2004/4/EZ od 15. siječnja 2004. (SL L 15, 22.1.2004., str. 25.), kako je ispravljena u SL L 81, 19.3.2004., str. 92.”
 6.
 U točku 54.z (Direktiva 94/35/EZ Europskog parlamenta i Vijeća) dodaje se sljedeća alineja:
 „—
 32003 L 0115: Direktiva 2003/115/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 22. prosinca 2003. (SL L 24, 29.1.2004., str. 65.)”
 7.
 U točku 54.s (Direktiva Komisije 98/53/EZ) dodaje se sljedeća alineja:
 „—
 32003 L 0121: Direktiva Komisije 2003/121/EZ od 15. prosinca 2003. (SL L 332, 19.12.2003., str. 38.).”
 8.
 U točku 54.zb (Direktiva 95/2/EZ Europskog parlamenta i Vijeća) dodaje se sljedeća alineja:
 „—
 32003 L 0114: Direktiva 2003/114/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 22. prosinca 2003. (SL L 24, 29.1.2004., str. 58.).”
 9.
 Točka 4. (Direktiva Vijeća 67/427/EZ) briše se.
 10.
 U točku 54.zi (Direktiva Komisije 2001/15/EZ) dodaje se sljedeće:
 „, kako je izmijenjeno:
 —
 32004 L 0005: Direktivom Komisije 2004/5/EZ od 20. siječnja 2004. (SL L 14, 21.1.2004., str. 19.).”
 11.
 U točku 54.zn (Uredba Komisije (EZ) br. 466/2001) dodaju se sljedeće alineje:
 „—
 32003 R 2174: Uredba Komisije (EZ) br. 2174/2003 od 12. prosinca 2003. (SL L 326, 13.12.2003., str. 12.),
 —
 32004 R 0242: Uredba Komisije (EZ) br. 242/2004 od 12. veljače 2004. (SL L 42, 13.2.2004., str. 3.)”
 12.
 U točku 54.zt (Direktiva Komisije 2002/16/EZ) dodaje se sljedeće:
 ”, kako je izmijenjeno:
 —
 32004 L 0013: Direktivom Komisije 2004/13/EZ od 29. siječnja 2004. (SL L 27, 30.1.2004., str. 46.)”
 13.
 U točku 54.zzb (Direktiva Komisije 2002/72/EZ) dodaje se sljedeće:
 ”, kako je izmijenjeno:
 —
 32004 L 0001: Direktivom Komisije 2004/1/EZ od 6. siječnja 2004. (SL L 7, 13.1.2004., str. 45.)”
 14.
 Iza točke 54.zzk (Odluka Komisije 2003/602/EZ) umeću se sljedeće točke:
 „54.zzl
 397 D 0830: Odluka Komisije 97/830/EZ od 11. prosinca 1997. o stavljanju izvan snage Odluke Komisije 97/613/EZ i nametanju posebnih uvjeta na uvoz pistacija i određenih proizvoda na bazi pistacija, čija je zemlja podrijetla ili isporuke Iran (SL L 343, 13.12.1997., str. 30.), kako je izmijenjeno:
 —
 32003 D 0551: Odlukom Komisije 2003/551/EZ od 22. srpnja 2003. (SL L 187, 26.7.2003., str. 43.).
 Odredbe Odluke, za potrebe ovog Sporazuma, vrijede sa sljedećim prilagodbama:
 U Prilogu II. dodaje se sljedeće:
 Država članica
 Točka ulaska
 Island
 Reykjavík (luka, zračna luka), Akranes (luka,), Ísafjörður (luka, zračna luka), Sauðárkrókur (port, airport), Siglufjörður (luka, zračna luka), Akureyri (luka, zračna luka), Húsavík (luka, zračna luka), Seyðisfjörður (luka, zračna luka), Neskaupstaður (luka, zračna luka), Eskifjörður (luka, zračna luka), Vestmannaeyjar (luka, zračna luka), Keflavik (luka, zračna luka), Hafnarfjörður (luka), Egilsstaðir (zračna luka), Höfn í Hornafirði (luka, zračna luka), Þorlákshöfn (luka), Borgarnes (luka, zračna luka), Stykkishólmur (luka, zračna luka), Búðardalur (luka, zračna luka), Paktreksfjörður (luka, zračna luka), Bolungavík (luka, zračna luka), Hólmavík (luka, zračna luka), Blönduós (luka, zračna luka), Ólafsfjörður (luka, zračna luka), Vík í Mýrdal (luka, zračna luka), Hvolsvöllur (luka, zračna luka), Selfoss (luka, zračna luka), Kópavogur (luka, zračna luka)
 Lihtenštajn
 Granična postaja Schaanwald
 Norveška
 Oslo
 54.zzm
 32004 L 0006: Direktiva Komisije 2004/6/EZ od 20. siječnja 2004. o odstupanju od Direktive 2001/15/EZ kako bi se za određene proizvode odgodila primjena zabrane trgovine (SL L 15, 22.1.2004., str. 31.).
 54.zzn
 32004 L 0016: Direktiva Komisije 2004/16/EZ od 12. veljače 2004. o određivanju metode uzimanja uzoraka i metode analize za službenu kontrolu razine kositra u konzerviranoj hrani (SL L 42, 13.2.2004., str. 16.).”


text:
Miroslav Šatan (* 22. október 1974, Topoľčany) je súčasný prezident Slovenského zväzu ľadového hokeja. V minulosti bol hokejovým útočníkom a je najlepším strelcom v histórii slovenskej reprezentácie, držiteľom jej všetkých štyroch medailí z majstrovstiev sveta a víťazom Stanley Cupu s Pittsburghom Penguins v roku 2009. V roku 2015 stvárnil postavu Zoltána Brülla vo filme Moje povstanie.
 Klubový hokej
 Dukla Trenčín
 Miroslav Šatan vyrastal v Jacovciach pri Topoľčanoch, s hokejom začínal v klube HC VTJ Topoľčany, kde hrával juniorskú súťaž. Po dosiahnutí plnoletosti si ho v rámci povinnej vojenskej služby vybralo armádne mužstvo Dukla Trenčín. Prvý ročník 1992/93 odohral v česko-slovenskej lige, ďalší v novovzniknutej slovenskej extralige a strelil v 39 zápasoch jej základnej časti 41 gólov. V roku 1993 bol draftovaný v úvodnom drafte NHL klubom Edmonton Oilers v šiestom kole z celkového 111. miesta.
 Edmonton Oilers
 Sezónu 1994/95 odohral v Severnej Amerike v nižších súťažiach. Za farmu Edmontonu Cape Breton Oilers (AHL) zaznamenal v 25 zápasoch 24 gólov a 16 asistencií. V nasledujúcom ročníku sa prebojoval do zostavy Edmontonu. Prvý bod za prihrávku získal už v prvom zápase proti Philadelphii Flyers a prvý gól dal o týždeň neskôr v zápase s Vancouver Canucks. Istý čas hrával v útoku s ďalším slovenským hokejistom Zdenom Cígerom.
 Buffalo Sabres
 V roku 1997 ho vedenie Oilers vymenilo za Barrieho Moora a Craiga Millara do Buffala Sabres. V novom klube sa dokázal rýchlo presadiť. 7. apríla 1997 strelil svoj prvý hetrik v NHL. V sezóne 1997/98 skončil na druhom mieste v mužstve v počte strelených gólov (22) a bol prvý v kanadskom bodovaní (46).
 V sezóne 1998/99 strelil 40 gólov, čo bolo najviac v kariére, zaznamenal 26 asistencií a 24 plusových bodov.
 V ročníku 1999/00 nastúpil ako jediný hráč Buffala za Výber Sveta pri jubilejnom 50. zápase All Star v Toronte. V základnej časti zaznamenal 33 gólov, 34 asistencií, opäť sa stal najlepším strelcom svojho tímu.
 V sezóne 2000/01 dal v základnej časti 29 gólov a získal celkovo 62 bodov, čo bolo najviac spomedzi všetkých hráčov klubu. Okrem toho sa dostal do elitnej skupiny 11 útočníkov, ktorí dokázali v posledných troch sezónach NHL nastrieľať spolu viac ako 100 gólov.
 Ročník 2001/02 skončil s výsledkom 37 gólov a 36 asistencií, čo bol jeho najlepší bodový výkon (73) v NHL. V mužstve Buffala je však veľmi citeľný odchod brankárskej opory Dominika Hašeka a tak sa prvýkrát po 5 sezónach nedostalo do play-off. Táto situácia sa opakovala aj v ďalších rokoch, čo umožnilo Šatanovi účasť na svetových šampionátoch.
 V sezóne 2002/03 bolo Buffalo Sabres v komplikovanej situácii, jeho majiteľ sa ocitol po účtovných podvodoch vo väzení, klub vyhlásil bankrot, hráčom meškali výplaty a uvažovalo sa dokonca o ukončení pôsobenia mužstva v NHL. Šatan napriek týmto nepriaznivým okolnostiam dosiahol 75 bodov, čím prekonal svoje maximum v kariére.
 Lockout v NHL
 V sezóne 2004/05 (počas lockoutu v NHL) posilnil extraligový HC Slovan Bratislava, odohral 18 zápasov základnej časti a play-off. V útoku nastupoval so Zdenom Cígerom, výraznou mierou sa zaslúžil na vybojovaní majstrovského titulu, klub v semifinále vyradil favorizovanú Duklu Trenčín a vo finále HKm Zvolen.
 New York Islanders
 Pred sezónou 2005/06 podpísal Miroslav Šatan zmluvu na tri roky s klubom New York Islanders na 12,75 milióna USD. Ročne tak zarobil 4,015 milióna USD.
 V januári 2008 si natrhol postranný väz v kolene, vo februári sa mu toto zranenie obnovilo. Ročník dohral s ortézou a užíval lieky pri bolesti, v 80 zápasoch dosiahol len 41 bodov. Po konci sezóny neprešiel výstupnými testami a na svetový šampionát nepricestoval. Po sezóne sa stal voľným hráčom.
 Pittsburgh Penguins
 3. júla 2008 sa stal hráčom Pittsburghu Penguins, s ktorým podpísal ročnú zmluvu na 3,5 milióna dolárov.
 4. februára 2009 odohral proti Tampe Bay svoj 1000. zápas v NHL. V marci ho vedenie zaradilo na listinu nechránených hráčov, a angažovalo Billa Guerina. Keďže si Šatana nevybral žiaden iný klub, klub prekročil platový limit 56,7 milióna dolárov a poslal ho do farmárskeho mužstva Wilkes-Barre Scranton Penguins v AHL. Pred zápasmi play-off (v ktorých neplatí platový limit) ho Pittsburgh povolal späť a prešli až do finále, kde porazili Detroit Red Wings. Po 15-tich sezónach v NHL sa mu podarilo získať Stanley Cup.
 Stal sa tak prvým hokejistom, ktorému sa podarilo zvíťaziť na MS v kategóriách A, B a C i v Stanley Cupe.
 Boston Bruins
 Začiatkom roku 2010 podpísal jednoročnú zmluvu s tímom NHL Boston Bruins , ktorá obsahovala klauzulu, ktorá mu zaručovala miesto v prvom tíme. Darilo sa mu najmä v play-off, keď v 13 zápasoch zaznamenal 10 bodov.
 Dinamo Moskva
 8. januára 2011 uzavrel kontrakt s mužstvom Dinamo Moskva. V klube však odohral len 6 zápasov a utrpel zranenie po zákroku Petra Čáslavu.
 HC Slovan Bratislava
 V sezóne 2011/12 hral za HC Slovan Bratislava, bol kapitánom a najproduktívnejším hráčom, klub získal extraligový titul po dramatickej finálovej sérii proti HC Košice. V ďalšom ročníku Slovan vstúpil do KHL. Šatan však odohral len 21 zápasov, pretože 3. novembra 2012 po zákroku Zdena Cháru z Levu Praha utrpel zranenie krčnej chrbtice.
 Podľa vyšetrenia magnetickou rezonanciou bola platnička posunutá do miechového kanála o 4,5 milimetra, Šatan nosil fixačný golier. Od februára trénoval individuálne,
 do konca sezóny na klubovej úrovni nehral, zúčastnil sa však svetového šampionátu.
 30. novembra 2013 podpísal opäť zmluvu so Slovanom Bratislava, hral v útoku s Brankom Radivojevičom a Liborom Hudáčkom.
 Klubová štatistika
 Reprezentácia
 Reprezentoval na MS C do 20 rokov 1994, ZOH 1994, 2002 a 2006, 2010, MS C 1994, MS B 1995, MS 1996, 2000, 2002, 2003, 2004, 2005, 2007, 2010, 2011, 2012, 2013, 2014, Svetovom pohári 1996 a 2004. Celkovo odohral v slovenskej reprezentácii 183 zápasov a dal v nich 86 gólov. Hral s dresom číslo 18.
 Po vytvorení novodobej slovenskej reprezentácie ho 22. júla 1993 tréner Július Šupler pozval na sústredenie najlepších slovenských hráčov do Bojníc. Nominoval ho na olympijskú kvalifikáciu v Sheffielde, ktorú Slovensko vyhralo. Na juniorských majstrovstvách sveta C-kategórie sa stal najproduktívnejším hráčom turnaja.
 ZOH 1994
 Na zimnej olympiáde v Lillehammeri bol ako devätnásťročný najmladším hráčom Slovenska. V prvom zápase proti Švédsku (4:4) ho tréner Šupler poslal na ľad až v druhej tretine, pričom hneď strelil gól. Slovensko vyhralo základnú skupinu, vo štvrťfinále prehralo s Ruskom 2:3 po predĺžení a napokon obsadilo 6. miesto. Šatan sa stal najlepším strelcom turnaja, keď zaznamenal v 8 zápasoch 9 gólov.
 MS C 1994
 Na MS C-kategórie v Spišskej Novej Vsi a Poprad, ktoré Slovensko vyhralo, strelil 7 gólov.
 MS B 1995
 Na MS B-kategórie v Bratislave pricestoval napriek otrasu mozgu, o ktorom neinformoval vedenie klubu. Prvú polovicu turnaja cítil bolesti hlavy a tepanie srdca. Peter Šťastný si ho vyžiadal do prvého útoku (rovnako tak Róberta Petrovického), ako dôvod uviedol, že chcel hrať s hráčmi, ktorí majú skúsenosti so zámorským hokejom. Šatan dosiahol 7 gólov a 6 asistencií. V najdôležitejšom zápase proti Lotyšsku (4:3) strelil podľa vlastných slov najkurióznejší gól svojej kariéry, keď po strele Stanislava Medříka tečoval puk mimo bránku, od zadného mantinelu sa odrazil pred bránu do hokejky brankára Naumovsa, od nej do jeho kolena a od neho do bránky. Petrovi Šťastnému prihral na víťazný štvrtý gól. Mužstvo zvíťazilo vo všetkých stretnutiach a vybojovalo postup do elitnej kategórie.
 MS 1996
 Pri premiére v najvyššej kategórii MS vo Viedni Slovensko obsadilo 10. miesto, Šatan zaznamenal v piatich zápasoch tri asistencie. Na ďalšom šampionáte sa kvôli pravidelnej účasti Buffala v play-off objavil až o štyri roky.
 MS 2000
 Na svetovom šampionáte v ruskom Petrohrade získalo Slovensko pod vedením reprezentačného trénera Jána Filca prvú medailu v histórii – striebro. Šatan, ktorý bol kapitánom, hral v útoku s Michalom Handzušom a Ľubošom Bartečkom. Stal najlepším strelcom šampionátu, v 9 zápasoch strelil desať gólov, zaznamenal dve asistencie. Vo finále, v ktorom tiež skóroval, jeho mužstvo prehralo s Českom 3:5.
 MS 2002
 Na MS 2002 v Göteborgu bol opäť kapitánom slovenského tímu. Mužstvo dosiahlo historický úspech, keď sa stalo majstrom sveta. V semifinále proti Švédsku vyrovnal v predposlednej minúte tretej tretiny na 2:2 (v presilovke po faule na neho), skóroval aj vo finále proti Rusku (4:3). Stal sa najproduktívnejším hráčom turnaja (5 gólov a 8 asistencií), bol vyhlásený za najužitočnejšieho hráča a zaradený do All Stars.
 MS 2003
 Na majstrovstvách sveta v Helsinkách Slovensko získalo bronzové medaily, po prvom víťazstve na najvyššom medzinárodnom fóre nad hokejistami Česka.
 Kapitán mužstva Šatan dosiahol v 9 zápasoch 10 bodov za 6 gólov a 4 asistencie.
 MS 2005
 Na šampionáte vo Viedni a Innsbrucku obsadila slovenská reprezentácia piate miesto. Po kvalitných výkonoch v základnej skupine (Bielorusko 2:1, Rusko 3:3 a Rakúsko 8:1), postúpilo Slovensko do ďalších bojov z prvého miesta. V osemfinálovej skupine slovenská reprezentácia prehrala s Českom (1:5), ďalšie dva zápasy vyhrala (Švajčiarsko 3:1, Kazachstan 3:1). V skupine skončilo Slovensko na treťom mieste za Ruskom a Českom a v štvrťfinále sa stretlo s Kanadou. V dramatickom zápase prehralo 5:4 gólom Joe Thorntona, streleným 4 minúty pred koncom zápasu, a bolo vyradené z bojov o medaily. Miroslav Šatan nastúpil v základnej skupine v treťom útoku spoločne s Michalom Handzušom a Ľubošom Bartečkom, získal iba jeden bod za prihrávku na gól Michalovi Handzušovi v zápase s Rakúskom. V ďalšej časti šampionátu ho tréner František Hossa presunul do prvého útoku k Jozefovi Stümpelovi a Žigmundovi Pálffymu. V zápase so Švajčiarskom dal gól a prihral Žigmundovi Pálffymu na ďalší, skóroval aj v zápase s Kazachstanom. Celkovo získal 4 body za dva góly a dve prihrávky.
 ZOH 2006
 Slovensko obsadilo na zimnej olympiáde v roku 2006 piate miesto. Po kvalitných výkonoch v základnej skupine, ktorú vyhralo bez straty bodu, bolo vyradené v štvrťfinále Českom. Miroslav Šatan nastupoval v druhom útoku spoločne s Petrom Bondrom a Richardom Kapušom. Získal dva body za prihrávky na góly Petrovi Bondrovi.
 MS 2007
 Miroslav Šatan po vypadnutí svojho klubu s Buffalom Sabres v 1. kole play-off prijal pozvánku trénera Júliusa Šuplera na svetový šampionát v Rusku. Hráči si ho prostredníctvom tajného hlasovania formou lístkov zvolili za kapitána, jeho asistentami boli Zdeno Chára a Pavol Demitra. Slovensko vypadlo so Švédskom vo štvrťfinále a obsadilo 6. miesto. Šatan zaznamenal 8 bodov za gól a 7 asistencií.
 ZOH 2010
 Ján Filc ho nominoval na zimnú olympiádu vo Vancouveri. 11. februára (šesť dní pred prvým zápasom Slovenska) ho napadol protihráč Steve Downie z Tampy Bay a spôsobil mu tržné zranenie ruky, podľa Šatanovho vyjadrenia bola jeho účasť v prvých zápasoch turnaja ohrozená.
 Strelil víťazný gól v osemfinále proti Nórsku. Slovensko obsadilo historicky najlepšie 4. miesto na olympiáde.
 MS 2010
 Po vypadnutí v play-off s Bostonom posilnil výber Glena Hanlona na dva zápasy v štvrťfinálovej skupine, nebodoval. Slovenské mužstvo skončilo na 12. mieste.
 MS 2011
 Na domácom svetovom šampionáte strelil tri góly a zaznamenal dve asistencie, spolu s Ladislavom Nagyom bol najlepším strelcom i najproduktívnejším hráčom Slovenska. Mužstvo sa
 neprebojovalo do štvrťfinále a obsadilo 10. miesto.
 MS 2012
 Na MS vo Fínsku a Švédsku sa Slovensko prekvapivo prebojovalo až do finále, v ktorom podľahlo Rusku. Šatan strelil dva góly v semifinále proti Česku – z toho jeden po samostatnom úniku v oslabení. Spolu na podujatí zaznamenal 4 góly a 2 asistencie.
 MS 2013
 Šatan pôvodne neuvažoval o účasti na MS 2013 vzhľadom na neukončenú rekonvalescenciu. Podľa jeho vlastných slov ho pred šampionátom navštívili doma v Limbachu prezident SZĽH Igor Nemeček, generálny manažér Otto Sýkora a tréner Vladimír Vůjtek, a presvedčili ho, že hoci nepodá plnohodnotný výkon, dôležitá bude aj jeho podpora v hráčskej kabíne. Slovensko sa prebojovalo do štvrťfinále, v ktorom prehralo s domácim Fínskom 3:4. Šatan na podujatí zaznamenal gól a dve asistencie.
 ZOH 2014
 Tréner Vladimír Vůjtek ho 7. januára 2014 nenominoval na olympijské hry v Soči, pričom prehlásil, že jeho hra nebola na vyššej úrovni než u nominovaných hokejistov. Argumentoval, že Šatan podpísal zmluvu so Slovanom až 30. novembra a nie je rozohratý, nakoľko ostatní hráči hrajú už dva mesiace vo svojich kluboch. Toto rozhodnutie sa stretlo s výraznou odozvou médií a fanúšikov. Kritizovali ho napr. bývalý reprezentačný tréner Július Šupler, Peter Šťastný a dokonca aj politička Anna Záborská. Súhlasil s ním bývalý hokejový tréner Jaroslav Walter. Vůjtek pôvodne ako náhradníka určil Branka Radivojeviča. Šatan ešte v ten istý deň strelil dva góly Neftechimiku Nižnekamsk. Ďalší deň Vůjtek korigoval pôvodné vyjadrenie a uviedol, že náhradníkom sa stane najlepší z nenominovaných a Šatan má stále šancu. Napriek tomu, že Šatan pokračoval v bodovej produktivite, generálny manažér SZĽH Otto Sýkora 16. januára 2014 vyhlásil, že nezapadá do koncepcie mužstva a nebude teda ani náhradníkom.
 Namiesto zraneného Mariána Gáboríka bol nominovaný Radivojevič. Slovensko na olympiáde prehralo všetky zápasy a obsadilo 11. miesto.
 Vůjtek následne uviedol, že Šatan by na olympiáde hral nebyť sporu s Chárom.
 MS 2014
 Posledným reprezentačným podujatím Miroslava Šatana boli majstrovstvá sveta v Minsku. Hral v prvom útoku, zaznamenal gól a dve asistencie. Slovensko nepostúpilo do štvrťfinále, obsadilo 9. miesto. Po záverečnom zápase s Dánskom oznámil ukončenie hokejovej kariéry.
 Štatistika na významných podujatiach
 Ocenenia
 V roku 2000 mu prezident Rudolf Schuster prepožičal štátne vyznamenanie Rad Ľudovíta Štúra II. triedy.
 Rodina
 Miroslav Šatan je ženatý, s manželkou Ingrid, ktorá je operná speváčka, majú syna Miroslava, narodeného v marci 2006, a dcéru Viktóriu, narodenú v júli 2009. Meno jej dal podľa víťazstva v NHL v sezóne 2008/09.
 Referencie
 Iné projekty
 Externé odkazy
 Oficiálna stránka Miroslava Šatana
 eliteprospects štatistika
 Slovenskí hokejisti
 Slovenskí olympionici
 Účastníci MS v hokeji 1996
 Účastníci MS v hokeji 2000
 Účastníci MS v hokeji 2002
 Účastníci MS v hokeji 2003
 Účastníci MS v hokeji 2004
 Účastníci MS v hokeji 2005
 Účastníci MS v hokeji 2007
 Účastníci MS v hokeji 2010
 Účastníci MS v hokeji 2011
 Účastníci MS v hokeji 2012
 Účastníci MS v hokeji 2013
 Účastníci MS v hokeji 2014
 Majstri sveta v ľadovom hokeji
 Slovenskí hokejisti draftovaní NHL
 Hokejisti draftovaní klubom Edmonton Oilers
 Hráči HC Topoľčany
 Hráči Dukly Trenčín
 Hráči HC Slovan Bratislava
 Hráči Edmonton Oilers
 Hráči Buffalo Sabres
 Hráči New York Islanders
 Hráči Pittsburgh Penguins
 Hokejisti Dinama Moskva
 Víťazi Stanleyho pohára
 Držitelia Radu Ľudovíta Štúra II. triedy
 Osobnosti z Topoľčian


text:
Friedrich Schiller, celým menom Johann Christoph Friedrich von Schiller (* 10. november 1759, Marbach am Neckar, Nemecko – † 9. máj 1805, Weimar) bol nemecký dramatik, spisovateľ, básnik, estetik a historik. Bol vedúci predstaviteľ nemeckej klasiky, čestný občan Francúzskej republiky. Jeho dramatické dielo patetickým spôsobom obhajuje slobodu a práva človeka a ľudské bratstvo. Jeho názory sa utvárali pod vplyvom Rousseaua, Lessinga a hnutia Sturm und Drang. V estetike vychádza z Kanta. Umenie považoval za prostriedok formovania harmonickej osobnosti, ktorá slobodne tvorí dobro. Podľa neho iba umenie pomáha človeku získať skutočnú slobodu.
 Životopis
 Rodina
 Friedrich Schiller sa narodil v Marbachu am Neckar vo Württembersku. Bol druhým dieťaťom Johanna Kaspara Schillera a Elisabeth Dorothey, rodenej Kodweißovej. Jeho otec bol nižší dôstojník a lekár v službách württemberského vojvodu Karola Eugena, ktorý patril k najhorším tyranom svojej doby. Friedrich bol jediným synom – mal päť sestier. V roku 1766, kedy sa narodila Friedrichova sestra Louise, sa celá rodina presťahovala do Ludwigsburgu.
 Štúdium
 Rodičia ho chceli dať na štúdium teológie, no na príkaz Karola Eugena musel ako 14-ročný začať študovať právo na vojenskej akadémii Karlsschule blízko Stuttgartu, kde bol až do svojich 21 rokov. V škole však vládla prísna disciplína, ktorú veľmi ťažko znášal. Žiadny voľný deň, prázdniny, či dovolenka. Tvrdá disciplína sa odrážala napríklad aj v tom, že svojich rodičov videl len krátku chvíľu počas návštev na ktorých však boli vždy prítomní aj dozorcovia. To bola príčina jeho nesmiernej túžbe po slobode. Napriek prísnym predpisom sa mu podarilo dostať k niektorým zakázaným knihám – boli to diela od Klopstocka, Kanta, Rousseaua, Montesquieta, Shakespeara, ktoré podnecovali jeho túžbu po slobode a v mnohom ho ovplyvnili. Sloboda bola aj silným motívom v jeho prvej hre, ktorú napísal, keď mal 23 rokov – Zbojníci. Toto dielo písal počas štúdia medicíny, na ktoré sa mu podarilo prestúpiť. Dielo Zbojníci malo veľký úspech už na svojej premiére v januári 1782 v mannheimskom divadle pod vedením Wolfganga Heriberta Dalberga. Schiller sa aj napriek zákazu kniežaťa Karola Eugena zúčastnil premiéry spolu s priateľom Andreasom Streicherom. Karol Eugen sa však o jeho účasti na premiére dozvedel a za trest ho na štrnásť dní poslal do väzenia. Taktiež mu dal prísny zákaz písať čokoľvek okrem medicínskych prác. Hra bola krátko po uverejnení zakázaná.
 Útek zo Stuttgartu
 Pre neznesiteľný útlak sa Schiller rozhodol pre útek. V noci z 22. na 23. septembra 1782 utiekol s Andreasom Streicherom zo Stuttgartu. Následne sa vydal do Frankfurtu, Oggersheimu a Bauerbachu. Schillerov priateľ opísal túto cestu v knihe Útek zo Schillerovho pobytu v Stuttgarte a Mannheime, 1782 – 1785. Postupne sa začal úplne venovať literárnej tvorbe, pracoval ako novinár.
 Roky 1783 – 1789
 V roku 1783 Schiller ochorel na maláriu, po tom ako sa vrátil do Mannheimu. V roku 1787 odchádza do Weimaru, kde pôsobila slávna trojica Wieland, Goethe, Herder. Od stretnutia veľa očakával, no dočkal sa len chladného prijatia. Preto sa utiahol a venoval sa štúdiu filozofie a histórie.
 V roku 1789 mu Goethe pomohol získať miesto profesora dejín na univerzite v Jene v Sasku, čo mu zabezpečilo stály príjem.
 Roky 1790 – 1799
 22. februára 1790 oženil so svojou snúbenicou Charlottou von Lengefeld. Mali spolu štyri deti:
 Karl Ludwig Friedrich (* 1793 – † 1857)
 Ernst Wilhelm Friedrich (* 1796 – † 1841)
 Friederike Karoline Luise (* 1799 – † 1850)
 Emilie Henriette Luise (* 1804 – † 1872)
 V tom istom roku sa začala aj francúzska revolúcia. Schiller ju vrelo privítal – videl v nej totiž obrovské hnutie proti tyranom. To bol aj dôvod, prečo ho v roku 1792 revolučný konvent poctil čestným občianstvom Francúzskej republiky. V roku 1794 sa Schiller opäť stretol s Goethem v Jene, kde sa konala ich spoločná prednáška. Počas rozhovoru sa medzi nimi vytvorilo priateľstvo, ktoré si obaja veľmi vážili. Počas roku 1797 spolu i oddelene vytvorili niekoľko balád.
 Roky 1799 – 1805
 Od roku 1799 žil vo Weimare a v roku 1802 bol povýšený do šľachtického stavu. Zomrel 9. mája 1805.
 Diela
 Dramatická tvorba
 Mária Stuartova – dráma (Maria Stuart – 1800)
 Panna Orleánska – dráma (Die Jungfrau von Orléans – 1801)
 Úklady a láska – tragédia (Kabale und Liebe – 1783)
 Zbojníci – dráma (Die Räuber darin das Hektorlied – 1781)
 Viliam Tell (staršie: William Tell) – veršovaná dráma (Wilhelm Tell – 1803/04)
 Don Carlos – dráma (Don Karlos – 1787/88)
 Fiescovo sprisahanie v Janove – dráma (Die Verschwörung des Fiesko zu Genua – 1783)
 Trilógia o Valdštejnovi (Wallenstein-Trilogie – 1799)
 Messinská nevesta – dráma (Die Braut von Messina – 1803)
 (Die Huldigung der Künste – 1804)
 Demetrius – dráma (Demetrius – 1805)
 Lyrika
 Pieseň na radosť – óda, ktorú Ludwig van Beethoven zhudobnil a od roku 1955 je hymnou Európskej únie (Ode an die Freude – 1786)
 Odstúpenie (Resignation – 1786)
 Bohovia Grécka (Die Götter Griechenlands – prvé vydanie 1788, druhé vydanie 1800)
 Hektorove Zbohom (Hektors Abschied – 1790)
 Potápač (Der Taucher 1797)
 Ibykuské žeriavy (Die Kraniche des Ibykus – 1797)
 Rukavice (Der Handschuh – 1797)
 Rozdelenie krajiny (Die Teilung der Erde – 1795)
 Polykratesov prsteň (Der Ring des Polykrates – 1798)
 Boj s drakom (Der Kampf mit dem Drachen – 1798)
 Rukojemník (Die Bürgschaft – 1798)
 Pieseň o zvone (Das Lied von der Glocke – 1799)
 Nani (Nänie – 1800)
 Začiatok nového storočia (Der Antritt des neuen Jahrhunderts – 1800)
 Oslava víťazstva (Das Siegesfest – 1803)
 Filozofické spisy
 (Die Schaubühne als eine moralische Anstalt betrachtet – 1784)
 O dôvodom potešenia z tragických predmetov (Über den Grund des Vergnügens an tragischen Gegenständen – 1792)
 O milosti a dôstojnosti (Über Anmut und Würde – 1793)
 Kalliaské listy (Kallias-Briefe – 1793)
 O estetickom vzdelávaní mužov (Über die ästhetische Erziehung des Menschen – 1795)
 O naivnej a sentimentálnej poézii (Über naive und sentimentalische Dichtung – 1795)
 O diletanstve (Über den Dilettantismus – 1799; napísané spolu s Johannom Wolfgangom von Goethe)
 Historická práca
 História odboja Holandska od španielskej vlády (Geschichte des Abfalls der Vereinigten Niederlande von der spanischen Regierung – 1788)
 Čo je a na ktorom konci sa študujú všeobecné dejiny? (Was heißt und zu welchem Ende studiert man Universalgeschichte? – 1790)
 História tridsaťročnej vojny (Geschichte des dreißigjährigen Krieges – 1790)
 Zbojníci
 Dráma, ktorej motívom je vyjadrenie protestu proti vláde tyranie nad ľudom a aj proti osobnému bezpráviu. Hlavnými postavami sú dvaja bratia – Karol Moor (starší) a Franc Moor (mladší). Karol má temperamentnejšiu povahu, je to rebel, burič, ktorý chce pomstiť bezprávie. Je prezentovaný ako kladný hrdina. Naproti nemu je stavaný Franc, ktorý je bezohľadný, necitlivý sebec a je prezentovaný ako záporná postava.
 Dej
 Franc očierni pred otcom Karola a získa si aj Karolovu snúbenicu Amáliu. Otec všetko Francovi uverí a Karola vydedí. Karol pociťuje veľkú nespravodlivosť, preto sa stane vodcom zbojníkov. Tí ale nebojujú za spravodlivosť a slobodu, ale sú to bezohľadní zločinci. Preto sa sklamaný Karol vracia domov. Doma zistí, aký je Franc krutý. Kým bol Karol zbojníkom, pripravil Franc otca o vládu a zatvoril ho do väzenia. Otec neznesie krutú pravdu a zomiera. Karol zastrelí Amáliu, aby ju nemusel vydať zbojníkom. Franc zo strachu spácha samovraždu. Karol sa na záver vydá súdu a odsúdia ho na smrť za vraždu Amálie. Zomiera pre svoju lásku k slobode a spravodlivosti.
 Viliam Tell
 Je to veršovaná dráma. Toto dielo bolo napísané ako výzva pre nemecký ľud, aby bojoval proti Napoleonovi, za občianske slobody a za práva biednych a utláčaných. Námetom pre toto dielo bol boj švajčiarskeho ľudu proti Habsburgovcom. Dej sa odohráva v 14. storočí. Hlavnými postavami sú Viliam Tell, je ho syn Walter a miestodržiteľ Gessler.
 Dej
 Viliam Tell v 14. storočí vedie ľud do boja. Tell bol veľmi odvážny a nevzdal úctu vystavenému klobúku, ktorý symbolizoval nadvládu Nemcov. Preto ho Gessler donútil, aby zostrelil jablko z hlavy vlastného syna. To sa mu podarilo, syna nezranil, ale namiesto slobody ho aj tak uvrhli do väzenia. Tell z neho ušiel a zabil tyrana Gesslera a ľud pod jeho vedením v národnom povstaní vyhnal tyranov a vydobyl si tak slobodu.
 Pozri aj
 Johann Wolfgang von Goethe
 Iné projekty
 Literatúra
 Mária Ivanová: Slovenský jazyk a literatúra, Vydavateľstvo Enigma
 Milada Caltíková: Slovenský jazyk a literatúra, Vydavateľstvo Enigma
 Nemeckí filozofi
 Nemeckí spisovatelia
 Nemeckí básnici
 Nemeckí dramatici
 Nemeckí prekladatelia
 Nemeckí novinári
 Osobnosti na maďarských poštových známkach
 Osobnosti na nemeckých poštových známkach
 Úmrtia na tuberkulózu


text:
 3.3.2012
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 C 65/14
 Michael Heath'i 9. detsembril 2011 esitatud apellatsioonkaebus Avaliku Teenistuse Kohtu 29. septembri 2011. aasta otsuse peale kohtuasjas F-121/10: Heath versus Euroopa Keskpank
 (Kohtuasi T-645/11 P)
 2012/C 65/28
 Kohtumenetluse keel: prantsuse
 Pooled
 Apellatsioonkaebuse esitaja: Michael Heath (Southampton, Ühendkuningriik) (esindajad: advokaadid L. Levi ja M. Vandenbussche)
 Teine menetluspool: Euroopa Keskpank
 Nõuded
 Apellatsioonkaebuse esitaja palub Üldkohtul:
 —
 Tühistada Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu 29. septembri 2011. aasta otsus kohtuasjas F-121/10;
 —
 Seega, rahuldada apellandi esimeses kohtuastmes esitatud nõuded ja järelikult
 —
 tühistada 2010. aasta jaanuari ja järgnevate kuude palgatõendid osas, milles neis kohaldatakse pensionitõusu 0,6 %, selleks et kohaldada pensionitõusu 2,1 %, mis on arvutatud vastavalt töötasu üldisele kohandamisele (General Salary Adjustment — GSA);
 —
 niivõrd kui see on vajalik, tühistada 11. mai 2010. aasta ja 9. septembri 2010. aasta otsused, millega jäetakse rahuldamata apellandi uuesti läbivaatamise taotlused ja kaebused;
 —
 kohustada vastustajat maksma apellandile alates 2010. aasta jaanuarist õigusvastaselt makstud pensionitõusu 0,6 % ja talle tegelikult maksma pidanud pensionitõusu 2,1 % vahe, seega maksma alates 2010. aasta jaanuarist igakuist palgatõusu 1,5 %. Sellele lisandub viivitusintress alates igakordsest sissenõutavaks muutumise ajast kuni intressi tegeliku maksmiseni, mida tuleb arvutada asjaomasel ajavahemikul Euroopa Keskpanga põhirefinantseerimisoperatsioonidele kohaldatava intressimäära alusel, mida on suurendatud kahe protsendipunkti võrra;
 —
 mõista vastustajalt välja 5 000 eurot apellandi ostujõu vähenemise tõttu tekkinud varalise kahju hüvitamiseks;
 —
 mõista kostjalt välja 5 000 eurot ex aequo et bono hinnatud mittevaralise kahju hüvitamiseks;
 —
 mõista kõik kohtukulud välja vastustajalt;
 —
 mõista kahe kohtuastme kõik kohtukulud välja vastustajalt.
 Väited ja peamised argumendid
 Apellatsioonkaebuse põhjenduseks esitab apellant viis väidet.
 1.
 Esimene väide, et rikutud on õigusnormi, isikut kahjustava meetme mõistet ja õiguskindluse põhimõtet.
 2.
 Teine väide ja kolmas väide, et ilmse hindamisvea kontrollimisel on tehtud viga, toimikut on moonutatud ja rikutud on põhjendamiskohustust; Avaliku Teenistuse Kohus on aktuaari arvamuse ja selle sisu õiguspärasuse kontrollimisel rikkunud teenistustingimuste III lisa artikli 17 lõiget 7 ja tõendamiskoormist reguleerivaid norme.
 3.
 Neljas väide, et toimikut on moonutatud ning rikutud on põhjendamiskohustust ja kaitseõigusi, kuna Avaliku Teenistuse Kohus ei kontrollinud Euroopa Keskpanga aktuaari, kes oli ametis kuni 31. oktoobrini 2009, tegevuse õiguspärasust pärast 1. novembrit 2009.
 4.
 Viies väide, et rikutud on teenistustingimuste artiklit 48 ning ühinemisvabadust ja kollektiivläbirääkimiste põhiõigust nagu need on sätestatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (EIÕK) artiklis 11 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 28, kuna Avaliku Teenistuse Kohus leidis, et hageja ei saa heita Euroopa Keskpangale ette seda, et viimane ei konsulteerinud enne 2010. aasta pensionide korrigeerimist personalikomiteega.