type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 5.6.2010
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 148/47
 Prasība, kas celta 2010. gada 8. aprīlī — Longevity Health Products/ITSB — Tecnifar (“E-PLEX”)
 (Lieta T-161/10)
 2010/C 148/77
 Valoda, kādā sagatavots prasības pieteikums — angļu
 Lietas dalībnieki
 Prasītāja: Longevity Health Products, Inc. (Nassau, Bahamu salas) (pārstāvis — J. Korab, lawyer)
 Atbildētājs: Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs (preču zīmes, paraugi un modeļi)
 Otra procesa ITSB Apelāciju padomē dalībniece: Tecnifar — Industria Tecnica Farmaceutica, SA (Lisabona, Portugāle)
 Prasītājas prasījumi:
 —
 apmierināt prasītājas celto prasību;
 —
 atcelt Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (preču zīmes, paraugi un modeļi) Apelāciju ceturtās padomes 2010. gada 5. februāra lēmumu lietā R 662/2009-4 un noraidīt iebildumus, ko iesniegusi otra procesa ITSB Apelāciju padomē dalībniece, attiecībā uz farmācijas un veterinārajām medicīnas precēm, izņemot medikamentus, kas paredzēti ar centrālo nervu sistēmu saistītu slimību ārstēšanai;
 —
 piespriest atbildētājam atlīdzināt tiesāšanās izdevumus.
 Pamati un galvenie argumenti
 Kopienas preču zīmes reģistrācijas pieteikuma iesniedzēja: prasītāja
 Attiecīgā Kopienas preču zīme: vārdiska preču zīme “E-PLEX” attiecībā uz precem un pakalpojumiem, kas ietilpst 3., 5. un 35. klasē
 Iebildumu procesā pretstatītās preču zīmes vai apzīmējuma īpašniece: otra procesa ITSB Apelāciju padomē dalībniece
 Pretstatītā preču zīme vai apzīmējums: Portugāles vārdiska preču zīmes “EPILEX” reģistrācija attiecībā uz precēm, kas ietilpst 5. klasē
 Iebildumu nodaļas lēmums: iebildumus apmierināt daļēji
 Apelāciju padomes lēmums: apelācijas sūdzību noraidīt daļēji
 Izvirzītie pamati: Padomes 2009. gada 26. februāra Regulas (EK) Nr. 207/2009 par Kopienas preču zīmi 8. panta 1. punkta b) apakšpunkta pārkāpums, ciktāl Apelāciju padome kļūdaini secināja, ka pastāv attiecīgo precu zīmju sajaukšanas iespēja


type: other

text:
Antti Raiski ja Petri Munck jatkavat yhteistyötä | MagnumLive
 Etusivu » Yritys » Ajankohtaista » Antti Raiski ja Petri Munck jatkavat yhteistyötä
 Antti Raiski ja Petri Munck jatkavat yhteistyötä
 JULKAISTU 11/08/2014
 Antti Raiski julkaisee uutta musiikkia. Kappaleen, jonka nimenä on Murhaa, on säveltänyt ja sanoittanut kolmikko Mikko Kuoppala, Janne Sirviö ja Mats Takila ja sovittanut Petri Munck sekä Mikko Mäkinen. Kappaleen tuottajana toimii Petri Munck. Antti ja Petri ovat tunteneet toisensa jo nuoruudesta ja Petri on ollut jo aiemminkin Antin kappaleiden taustavoimana.
 – Sain Peteltä levyllisen biisejä kuultavaksi jo 2000 luvun alussa. Silloin en vielä niitä päässyt levyttämään. Hän tuotti myös biisejä 2007 Matkaaja-albumilleni, Antti kertoo.
 Uusimpina tuotoksina kaksikko on toimittanut kuultavaksemme mm. kappaleet Kolibri, Onni ja Mahtavia unelmia ja nyt siis vuorossa on Murhaa.
 – Murhaa biisi putkahti sähköpostiin muutama vuosi sitten. Tykkäsin siitä välittömästi. Olimme juuri julkaisseet kappaleen nimeltä Onni ja se soi radioissa todella hyvin. Murhaa ei jotenkaan kuitenkaan istunut siihen hetkeen. Mutta nyt sen aika on koittanut. Pete tuotti biisistä melkoisen muhkean! Se jatkaa tavallaan vuonna 2005 julkaistun Uudestaan-albumin linjalla, joka on ollut omista albumeistani tärkein. Sain silloin melkoisen vapaasti touhuta musiikin parissa ja niillä samoilla jäljillä aion jatkaa myös tulevaisuudessa.
 Petri intoutuu muistelemaan vielä vanhempaa yhteistyötä:
 – Musiikillinen polkumme vie aina 90-luvun alkuun, jolloin meillä oli kimpassa bändi. Samoilla kulmilla asutaan ja ollaan asuttu suurin osa elämiämme. Lapset olivat samassa päiväkodissa ja nyt samalla luokalla. – Tällasta tää on meidän Nummelan kommuunissa, hän naureskelee.
 Antti Raiski hänet on nähty keikkojensa ohella myös musiikkiteattereissa ja Syksyn Sävelessä. Omien kolmen albuminsa lisäksi Antti on vieraillut Pepe Deluxén ’BEATitude’-CD:llä. Hänet muistetaan myös Tangokuninkaana ja hän on ollut mm. Emma-ehdokkaana. Antti keikkailee Sesam-yhtyeensä kanssa.
 • Kuuntele Antti Raiski – Murhaa Youtubessa!
 Antti Raiski – Murhaa, CDS
 Julkaisu 13.8.2014
 kesto 3’59, MGM-351, FIMGM1400027
 Säv. /san. Mikko Kuoppala, Janne Sirviö, Mats Takila.
 Sov. Petri Munck, Mikko Mäkinen.
 Tuotanto Petri Munck, PM Music Oy
 c & p 2014 Magnum Music Oy
 www.facebook.com/AnttiRaiski
 www.magnumlive.fi/antti-raiski
 pe 15.8.2014 Ravintola Mulligan’s, Kouvola
 la 16.8.2014 Hotelli Kalevala, Kuhmo
 la 23.8.2014 Viihdekeskus Hojo hojo, Tuusniemi
 la 30.8.2014 Mäntsälän Suurlava, Mäntsälä
 pe 5.9.2014 Hotelli-Kylpylä Rauhalahti, Kuopio
 la 6.9.2014 Hankasalmen Revontuli, Hankasalmi
 la 13.9.2014 Yksityistilaisuus, Kirkkonummi
 la 20.9.2014 Limingan NS, Liminka
 la 27.9.2014 Yksityistilaisuus, Vihti


type: wikipedia

text:
Ion Bogdan Lefter (n. 11 martie 1957, București) este un poet și eseist, critic și istoric literar român.
 Biografie
 A absolvit Colegiul Național „Sf. Sava” din București (1976), apoi, Facultatea de Limbi și Literaturi Străine a Universității din București, specialitatea Limba și literatura engleză - Limba și literatura română (1981). A fost director fondator al revistei „Observator cultural”. A fost redactor-șef al revistei literare „Contrapunct” și analist politic al postului de radio Europa Liberă, secția română. De asemenea, este prozator și analist politic. A fost unul dintre reprezentanții curentului optzecist în literatura română. În prezent, este profesor universitar doctor la Facultatea de Litere a Universității din București și director editorial al revistei „aLtitudini”. Organizator al „Cafenelei critice”, care se ține cu unele întreruperi din 1990 în barul Facultății de Litere iar în prezent la ClubA. Seria recentă a ajuns la cea de-a doua sută ediție. De asemenea, director al Școlii Doctorale a Facultății de Litere. În perioada 1979-1983 a fost membru activ al Cenaclului de Luni al Centrului Universitar București și al cenaclului Junimea al Universității din București. Este căsătorit cu scriitoarea Simona Popescu, profesor la aceeași facultate.
 Opere publicate
 În urma participării la Cenaclul de Luni coordonat de Nicolae Manolescu, debutează în volumul colectiv Cinci. Un an mai târziu îi apare separat volumul de debut personal Globul de cristal, care conține o poezie eterată, ermetică în tradiția Ion Barbu, Camil Petrescu etc.
 În 1986 îi apare volumul de debut în critica literară, o monografie dedicată lui Alexandru Ivasiuc, care primește în același Premiul G. Călinescu. Din 1998 publică foarte multe cărți, aproximativ două- trei volume pe an, dintre care cele mai importante sunt Bacovia, un model al tranziției, un foarte interesant eseu despre poezia lui George Bacovia, și Recapitularea modernității, un studiu de istorie literară care rezumă teza sa de doctorat.
 Volume
 Poezii. Proză
 Cinci - volum colectiv, în colaborare cu poeții Romulus Bucur, Bogdan Ghiu, Mariana Marin, Alexandru Mușina, 1982
 Globul de cristal, 1983
 Proză în antologia Desant '83, 1983
 Studii critice
 Alexandru Ivasiuc, Păsările, 1986
 Experimentul literar românesc postbelic (în colaborare cu Gheorghe Crăciun și Monica Spiridon), Editura Paralela 45, 1998 (varianta în limba engleză: Experiment in Post-War Romanian Literature)
 Postmodernism. Din istoria unei „bătălii” culturale, Editura Paralela 45, 2000
 A Guide to Romanian Literature, (volum în limba engleză), 2000
 Bacovia - un model al tranziției, 2001
 Doi nuveliști: Rebreanu și Hortensia Papadat-Bengescu, 2001
 Recapitularea modernității. Pentru o nouă istorie a literaturii române, Editura Paralela 45, 2001
 Scurtă istorie a romanului românesc (cu 58 de aplicații), 2001
 Anii 60-90. Critica literară (Editura Paralela 45, 2002)
 Primii postmoderni: Școala de la Târgoviște (Editura Paralela 45, 2003)
 5 poeți: Naum, Dimov, Ivănescu, Mugur, Foarță (Editura Paralela 45, 2003)
 Mic dicționar de scriitori bucureșteni din secolul XIX sau despre cum se trăia altătdată fala de a reprezenta Capitala
 Despre identitate. Temele postmodernității, Editura Paralela 45, 2004
 Flashback 1985: Începuturile noii poezii, Editura Paralela 45, 2005
 7 postmoderni: Nedelciu, Crăciun, Muller, Petculescu, Gogea, Danilov, Ghiu, Editura Paralela 45, 2010
 O oglindă purtată de-a lungul unui drum. Fotograme din postmodernitatea românească, Editura Paralela 45, 2010
 Coordonator
 Este coordonatorul volumului Romanian Writers of the 80s and 90s. A Concise Dictionary (Editura Paralela 45, 1999) și al dicționarului biobibliografic Scriitori români din anii '80 și '90 (vol. I, A-F, Editura Paralela 45, 2000; vol. II, G-O, Editura Paralela 45, 2001, vol. III, P-Z, Editura Paralela 45, 2001).
 Premii și distincții
 Premiul pentru debut în poezie al Uniunii Scriitorilor din România (1983)
 Premiul pentru critică literară „G. Călinescu” (1986)
 Afilieri
 Membru al Uniunii Scriitorilor din România (din 1990)
 Membru fondator al Asociației Scriitorilor Profesioniști din România (ASPRO) și președintele ei de la fondare
 Note
 Legături externe
 Editura Paralela 45
 Autori români
 Absolvenți ai Universității București
 Critici literari români
 Profesori universitari români
 Istorici literari români
 Monografi români
 Absolvenți ai Facultății de Litere din București
 Poeți optzeciști
 Scriitori români în viață
 Bucureșteni
 Profesori români în viață
 Membri ai Uniunii Scriitorilor din România


type: contracts

text:
5.11.2020
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 L 368/18
 EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS
 Nr. 117/2018
 2018 m. gegužės 31 d.
 kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo XIII priedas (Transportas) [2020/1619]
 EEE JUNGTINIS KOMITETAS,
 atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEE susitarimas), ypač į jo 98 straipsnį,
 kadangi:
 (1)
 į EEE susitarimą turi būti įtrauktas 2018 m. kovo 14 d. Komisijos reglamentas (ES) 2018/401, kuriuo dėl kilimo ir tūpimo takų klasifikavimo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 139/2014 (1);
 (2)
 todėl EEE susitarimo XIII priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,
 PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
 1 straipsnis
 EEE susitarimo XIII priedo 66nh punktas (Komisijos reglamentas (ES) Nr. 139/2014) papildomas taip:
 „, su pakeitimais, padarytais:
 —
 32018 R 0401: 2018 m. kovo 14 d. Komisijos reglamentu (ES) 2018/401 (OL L 72, 2018 3 15, p. 17).“
 2 straipsnis
 Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE priede skelbtinas Reglamento (ES) 2018/401 tekstas islandų ir norvegų kalbomis yra autentiškas.
 3 straipsnis
 Šis sprendimas įsigalioja 2018 m. birželio 1 d., jei pateikti visi pranešimai pagal EEE susitarimo 103 straipsnio 1 dalį (*1).
 4 straipsnis
 Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skyriuje ir EEE priede.
 Priimta Briuselyje 2018 m. gegužės 31 d.
 EEE jungtinio komiteto vardu
 Pirmininkas
 Claude MAERTEN
 (1) OL L 72, 2018 3 15, p. 17.
 (*1) Konstitucinių reikalavimų nenurodyta.


type: legislation

text:
 EIROPAS KOMISIJA
 Briselē, 13.7.2016
 COM(2016) 462 final
 Priekšlikums
 EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
 par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu atbalsta sniegšanā Grieķijai pēc zemestrīces, kura 2015. gada novembrī skāra Jonijas salas
 PASKAIDROJUMA RAKSTS
 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
 Šis lēmums attiecas uz Eiropas Savienības Solidaritātes fonda ("Fonds") izmantošanu EUR 1 651 834 apmērā pēc zemestrīces Grieķijā. Visa summa tiks finansēta, daļēji izmantojot EUR 50 000 000 saistību un maksājumu apropriācijās, kas jau ir iekļautas 2016. gada budžetā, un tāpēc budžeta grozījums nav vajadzīgs.
 2.INFORMĀCIJA UN NOSACĪJUMI
 Komisija 2016. gada 5. februārī saņēma pieteikumu par Fonda finansiālo palīdzību saistībā ar katastrofu Grieķijā (zemestrīci, kura skāra Jonijas salu reģionu, un jo īpaši Lefkada un Kefalonijas salas), kas notika 2015. gada 17. novembrī. Komisijas dienesti ir rūpīgi izvērtējuši šo pieteikumu saskaņā ar Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu
 1
 (turpmāk „Regula”), un jo īpaši tās 2., 3. un 4. pantu. Šī izvērtējuma svarīgākie elementi ir izklāstīti turpmāk tekstā.
 (1)Grieķija 2016. gada 5. februārī iesniedza tās pieteikumu Fonda finansiālā ieguldījuma saņemšanai noteikto 12 nedēļu laikā pēc 2015. gada 17. novembrī (Lefkada salā) reģistrētajiem postījumiem. Pieteikums tika iesniegts, balstoties uz kritēriju „reģionāla dabas katastrofa” saskaņā ar regulas 2. panta 3. punktu. Pēc Komisijas pieprasījuma, atjauninātā informācija tika iesniegta 2016. gada 9. martā.
 (2)Iesniedzot pieteikumu, Grieķija no Fonda lūdza avansa maksājumu par paredzamajiem ieguldījumiem. Pēc pieteikumu sākotnējās izvērtēšanas, Komisija secināja, ka ir izpildīti Regulas 4.a pantā noteiktie nosacījumi.
 (3)Ar Komisijas 2016. gada 18. marta Lēmumu C(2016) 1772 tika piešķirts avanss EUR 164 798 apmērā, kas ir 10% no Fonda paredzamā finansiālā ieguldījuma.
 (4)Grieķijas iestādes sākotnēji lēsa, ka kopējie tiešie zaudējumi ir EUR 65 919 000. Grieķijas iestādes 2016. gada 9. martā iesniedza atjauninātu pieteikumu, palielinot kopējo tiešo zaudējumu apmēru līdz EUR 66 073 345. Atjauninātā zaudējumu summa veido 2,1% no attiecīgā Jonijas salu NUTS 2 reģiona kopējā IKP (EUR 3 137 miljoni, pamatojoties uz 2014. gada Eurostat datiem
 2
 EL62) un tādējādi pārsniedz noteikto 1,5% robežvērtību reģionālajam IKP, kas ir noteikta Regulā, lai to varētu uzskatīt par reģionālu dabas katastrofu.
 (5)Kopējie tiešie zaudējumi ir pamats Fonda finansiālā ieguldījuma summas noteikšanai. Finansiālo palīdzību var izmantot tikai un vienīgi būtiskiem Regulas 3. pantā uzskaitītajiem avārijas un atjaunošanas darbiem.
 (6)Attiecībā uz šīs katastrofas ietekmi un sekām tika ziņots, ka 2015. gada 17. novembra rītā Lefkadu satricināja katastrofāla zemestrīču sērija, sasniedzot stiprumu 6,1 magnitūdas pēc Rihtera skalas. Postījumu tika reģistrēti arī Itakas un Kefalonijas ziemeļu daļā. Zemestrīcei sekoja vairāki spēcīgi sekundārie apakšzemes grūdieni. Divi cilvēki zaudēja dzīvību un astoņi tika ievainoti. Pēc seismologu sniegtās informācijas, zemestrīce nobīdīja Lefkada salu par 36 cm uz dienvidiem. Nekavējoties tika aktivizēts Grieķijas civilās aizsardzības operāciju centrs, un skartajiem iedzīvotājiem tika nodrošināti pagaidu mājokļi, pajumte un pārtika. Zemestrīce nodarīja postījumus 120 mājokļu vienībām, no kurām 20 tika pasludinātas par dzīvošanai nepiemērotām. Turklāt, tika ziņots par apjomīgiem rajonu un pašvaldību infrastruktūras tīklu, privāto un publisko ēku (ieskaitot vietējās slimnīcas) un citu infrastruktūras (ostu, bioloģisko tīklu), kā arī kultūras vietu (pamatā baznīcu) postījumiem. Salas ziemeļu daļā zemes nogruvumi apraka un izpostīja vienu no tūristu iecienītākajām pludmalēm.
 (7)Grieķijas iestādes ir aprēķinājušas būtisku avārijas darbu attiecināmās izmaksas, kas paredzētas regulas 3. panta 2. punktā, EUR 52 374 miljonu apmērā, sadalot tās pa darbu veidiem. Izmaksu lielākā daļa vairāk nekā EUR 38 miljonu apmērā attiecas uz transporta nozari. Otrā lielākā izmaksu daļa vairāk nekā EUR 7 miljonu apmērā attiecas uz kultūras mantojuma aizsardzību.
 (8)Skartais reģions ir „mazāk attīstīts reģions” saskaņā ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (2014.–2020. gads). Grieķijas iestādes nav ziņojušas Komisijai par savu nodomu pārvietot līdzekļus no ESI fondu programmas, lai izmantotu tos atjaunošanas darbiem.
 (9)Attiecībā uz Savienības tiesību aktu īstenošanu par katastrofu riska novēršanu un pārvaldību pašlaik nenotiek neviena pienākumu neizpildes procedūra. Grieķija, kas ir viena no seismiski aktīvākajām valstīm Eiropā, ir centusies radīt dabas katastrofu risku novēršanas un pārvaldības sistēmu. Pirmā Grieķijas Zemestrīču regula (EAK-2000) stājās spēkā 1959. gadā un tā ir vairākas reizes mainīta. Regula tika papildināta ar jaunu seismisko riska zonu karti 2003. gadā. Zemestrīču plānošanas un aizsardzības organizācija (OASP) saskaņā ar publisko tiesību normām ir juridiska persona, ko pārvalda Infrastruktūras, transporta un tīklu ministrija, un kuras mērķis ir samazināt zemestrīču postošo ietekmi.
 (10)Pieteikuma iesniegšanas laikā Grieķijai netika piemērota pienākumu neizpildes procedūra saistībā ar Savienības tiesības aktiem par katastrofas veidu.
 (11)Grieķijas iestādes apstiprināja, ka attiecināmajām izmaksām nav apdrošināšanas seguma.
 3.IETEKME UZ BUDŽETU
 Ar Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, EURATOM) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam
 3
 , un jo īpaši tās 10. pantu, ir atļauts izmantot Eiropas Savienības Solidaritātes fondu ("Fonds") ar ikgadējo maksimālo apjomu EUR 500 000 000 apmērā (2011. gada cenās), pārsniedzot finanšu shēmas attiecīgajām izdevumu kategorijām noteiktos maksimālos apjomus. Fonda pieejamības nosacījumi ir sīki izklāstīti Padomes Regulā (EK) Nr. 2012/2002, kura grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regulu (ES) Nr. 661/2014, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu. Fonda izmantošanas kārtība ir izklāstīta Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
 4
 11. punktā.
 Tā kā solidaritāte bija galvenais pamatojums Fonda izveidei, Komisija uzskata, ka Fonda atbalstam vajadzētu būt progresīvam. Tas nozīmē, ka atbilstoši iepriekšējai praksei zaudējumu daļa, kas pārsniedz „lielai dabas katastrofai” noteikto robežvērtību Fonda izmantošanai (t. i., 0,6 % no NKI jeb EUR 3 miljardus 2011. gada cenās, ņemot vērā to summu, kura ir mazākā), rada pamatojumu lielākai atbalsta intensitātei nekā zaudējumi līdz šai robežvērtībai. Agrāk piemērotā likme, ko izmantoja, lai noteiktu piešķīrumus lielām dabas katastrofām, ir 2,5 % no kopējiem tiešajiem zaudējumiem, kas ir zem fonda izmantošanas robežvērtības, un 6 % – tai zaudējumu daļai, kura ir virs minētās robežvērtības. Reģionālu dabas katastrofu gadījumā un attiecībā uz katastrofām, kas atzītas saskaņā ar „kaimiņvalsts” noteikumu, likme ir 2,5 %.
 Ieguldījums nedrīkst pārsniegt lēstās attiecināmo darbu kopējās izmaksas. Solidaritātes fonda atbalsta aprēķināšanas metodika ir izklāstīta 2002.–2003. gada pārskatā par Solidaritātes fondu, un to apstiprināja Padome un Eiropas Parlaments.
 Ņemot vērā Grieķijas pieteikumu, kura pamatā ir nodarīto kopējo tiešo zaudējumu aplēse, palīdzību no Fonda aprēķina šādi:
 Katastrofa
 Tiešie zaudējumi
 (miljonos EUR)
 2,5 % no tiešiem zaudējumiem līdz robežvērtībai
 (EUR)
 6 % no tiešiem zaudējumiem virs robežvērtības
 Ierosinātā atbalsta kopsumma
 (EUR)
 GRIEĶIJA
 66 073
 1 651 834
 -
 1 651 834
 KOPĀ
 1 651 834
 Summu EUR 50 000 000 apmērā izmantoja, pieņemot 2016. gada budžetu par avansu maksājumu, un attiecīgās saistību un maksājumu apropriācijas tika iekļautas budžetā. Ņemot vērā šā pieteikuma izskatīšanu
 5
 un ievērojot maksimāli iespējamo Fonda dotācijas apjomu, Komisija ierosina izmantot Fondu EUR 1 651 834 apmērā no EUR 50 000 000, kas īpaši paredzēti avansa maksājumiem par Eiropas Savienības vispārējo budžetu 2016. finanšu gadam.
 Tā kā summa EUR 164 798 apmērā jau ir izmaksāta 10% avansa maksājumiem saskaņā ar Regulas 4.a panta 2. punktu, atlikusī maksājuma summa ir EUR 1 487 036.
 Pēc minēto avansu maksājuma pieejamais atlikums avansa maksājumiem budžetā ir EUR 49 835 202. Saskaņā ar Iestāžu nolīguma 11. punktu, kurā paredzēta iespēja pārdalīt apropriācijas, Komisija ierosina izmantot no šā pieejamā atlikuma EUR 1 487 036, kas nepieciešami Grieķijai. Pēc atlikušās summas maksājuma, summa EUR 48 348 166 apmērā vajadzības gadījumā ir pieejama papildu avansa maksājumiem 2016. gadā. Pamatojoties uz pašlaik pieejamo informāciju, tas ir novērtēts kā pietiekams, ja atlikušajā gada daļā tiks saņemti jauni pieteikumi.
 Domstarpību gadījumā tiks ierosināta trīspusēju sarunu procedūra saskaņā ar Iestāžu nolīguma 11. punktu
 6
 .
 Priekšlikums
 EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
 par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu atbalsta sniegšanā Grieķijai pēc zemestrīces, kura 2015. gada novembrī skāra Jonijas salas
 EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
 ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,
 ņemot vērā Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu
 7
 , un jo īpaši tās 4. panta 3. punktu,
 ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību
 8
 un jo īpaši tā 11. punktu,
 ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
 tā kā:
 (1)Eiropas Savienības Solidaritātes fonda ("Fonds") mērķis ir ļaut Savienībai ātri, efektīvi un elastīgi reaģēt uz ārkārtas situācijām, lai demonstrētu solidaritāti ar to reģionu iedzīvotājiem, kurus ir piemeklējušas dabas katastrofas.
 (2)Fondu var izmantot, nepārsniedzot maksimālo summu, kas ir EUR 500 000 000 gadā (2011. gada cenās), kā noteikts Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 10. pantā
 9
 .
 (3)Grieķija 2016. gada 5. februārī ir iesniegusi pieteikumu par Fonda izmantošanu sakarā ar zemestrīci, kura 2015. gada novembrī skāra Jonijas salas.
 (4)Grieķijas pieteikums atbilst Regulas (ES) Nr. 2012/2002 4. pantā minētajiem nosacījumiem finansiālā ieguldījuma sniegšanai no Fonda.
 (5)Tāpēc Fonds ir jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar Grieķijas pieteikumu.
 (6)Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2016/252
 10
 Eiropas Savienības Solidaritātes fonds tika izmantots, lai nodrošinātu summu EUR 50 000 000 apmērā saistību un maksājumu apropriācijās avansa maksājumu nodrošināšanai 2016. finanšu gadam. Šīs apropriācijas ir izmantotas tikai ļoti ierobežotā apmērā. Tādējādi pastāv iespēja finansēt pilnu šo izmantojamo līdzekļu summu, pārdalot apropriācijas, kas ir pieejamas avansa maksājumiem Savienības 2016. gada vispārējā finanšu budžetā.
 (7)Lai pēc iespējas samazinātu laiku, kas vajadzīgs Fonda izmantošanai, šis lēmums būtu jāpiemēro no tā pieņemšanas dienas,
 IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
 1. pants
 Savienības 2016. finanšu gada vispārējā budžeta ietvaros Eiropas Savienības Solidaritātes fondu izmanto, lai nodrošinātu Grieķijai summu EUR 1 651 834 apmērā saistību un maksājumu apropriācijās.
 Visu šo izmantojamo līdzekļu summu, kas minēta 1. punktā, finansē ar apropriācijām, kas mobilizētas avansa maksājumiem Savienības 2016. finanšu gada budžetā, un pieejamā avansa summa ir attiecīgi samazināta.
 2. pants
 Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
 To piemēro no [lēmuma pieņemšanas datums].*
 11Briselē,
 Eiropas Parlamenta vārdā —
 Padomes vārdā —
 priekšsēdētājs
 priekšsēdētājs
 (1)
 Padomes 2002. gada 11. novembra Regula (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu, OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.
 (2)
 Tā pamatā ir 2016. gada maijā saņemtie Eurostat dati. Pieteikuma saņemšanas brīdī robežvērtība tika aprēķināta, balstoties uz pagaidu (augstākiem) datiem, un līdz ar to pagaidu aprēķinātā robežvērtība EUR 48,7 miljonu apmērā ir samazināta uz EUR 47,1 miljoniem. Abos gadījumos robežvērtība ir sasniegta, un ierosinātā atbalsta summa netiek ietekmēta.
 (3)
 OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.
 (4)
 OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.
 (5)
 Paziņojums Komisijai C(2016) 3872.
 (6)
 OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.
 (7)
 (OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.)
 (8)
 OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.
 (9)
 Padomes 2013. gada 2. decembra Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.).
 (10)
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 25. novembra Lēmums (ES) 2016/252 par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu avansa maksājumu nodrošināšanai (OV L 47, 24.2.2016, 5. lpp.).
 (11)
 Datums jāieraksta Parlamentam pirms publicēšanas OV.


text:
 12.1.2013
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 L 8/14
 DÉCISION DU PARLEMENT EUROPÉEN ET DU CONSEIL
 du 12 décembre 2012
 concernant la mobilisation du Fonds européen d’ajustement à la mondialisation, conformément au point 28 de l’accord interinstitutionnel du 17 mai 2006 entre le Parlement européen, le Conseil et la Commission sur la discipline budgétaire et la bonne gestion financière (demande EGF/2011/014 RO/Nokia, présentée par la Roumanie)
 (2013/15/UE)
 LE PARLEMENT EUROPÉEN ET LE CONSEIL DE L’UNION EUROPÉENNE,
 vu le traité sur le fonctionnement de l’Union européenne,
 vu l’accord interinstitutionnel du 17 mai 2006 entre le Parlement européen, le Conseil et la Commission sur la discipline budgétaire et la bonne gestion financière (1), et notamment son point 28,
 vu le règlement (CE) no 1927/2006 du Parlement européen et du Conseil du 20 décembre 2006 portant création du Fonds européen d’ajustement à la mondialisation (2), et notamment son article 12, paragraphe 3,
 vu la proposition de la Commission européenne,
 considérant ce qui suit:
 (1)
 Le Fonds européen d’ajustement à la mondialisation (ci-après dénommé «Fonds») a été créé pour apporter une aide complémentaire aux travailleurs licenciés en raison des modifications majeures de la structure du commerce international résultant de la mondialisation, et pour les aider à réintégrer le marché du travail.
 (2)
 Le champ d’application du Fonds a été élargi aux demandes présentées entre le 1er mai 2009 et le 30 décembre 2011, afin d’inclure une aide aux travailleurs dont le licenciement est la conséquence directe de la crise financière et économique mondiale.
 (3)
 L’accord interinstitutionnel du 17 mai 2006 permet la mobilisation du Fonds à concurrence d’un montant annuel maximal de 500 000 000 EUR.
 (4)
 Le 22 décembre 2011, la Roumanie a introduit une demande de mobilisation du Fonds pour des licenciements intervenus au sein de l’entreprise SC Nokia Romania SRL et chez l’un de ses fournisseurs, et l’a complétée par des informations supplémentaires dont les dernières ont été reçues le 22 août 2012. Cette demande remplissant les conditions relatives à la fixation du montant des contributions financières énoncées à l’article 10 du règlement (CE) no 1927/2006, la Commission propose de mobiliser un montant de 2 942 680 EUR.
 (5)
 Il convient par conséquent de mobiliser le Fonds en vue d’octroyer une contribution financière en réponse à la demande présentée par la Roumanie,
 ONT ADOPTÉ LA PRÉSENTE DÉCISION:
 Article premier
 Dans le cadre du budget général de l’Union européenne établi pour l’exercice 2012, une somme de 2 942 680 EUR en crédits d’engagement et de paiement est mobilisée au titre du Fonds européen d’ajustement à la mondialisation.
 Article 2
 La présente décision est publiée au Journal officiel de l’Union européenne.
 Fait à Strasbourg, le 12 décembre 2012.
 Par le Parlement européen
 Le président
 M. SCHULZ
 Par le Conseil
 Le président
 A. D. MAVROYIANNIS
 (1) JO C 139 du 14.6.2006, p. 1.
 (2) JO L 406 du 30.12.2006, p. 1.


text:
Pryskyřníkovité (Ranunculaceae) je čeleď vyšších dvouděložných rostlin z řádu pryskyřníkotvarých (Ranunculales). Jsou to byliny nebo řidčeji i dřeviny s jednoduchými nebo složenými listy a dosti mnohotvárnými květy. Čeleď zahrnuje asi 2500 druhů v 60 rodech a je celosvětově rozšířena. Mezi běžné zástupce v české květeně náleží např. pryskyřník, orsej, blatouch či sasanka. Plaménky jsou pěstovány jako okrasné liány, z bylin se pěstuje např. orlíček, čemeřice či talovín.
 Popis
 Zástupci pryskyřníkovitých jsou vytrvalé nebo jednoleté byliny, řidčeji polokeře nebo dřevité liány. Cévní svazky jsou často roztroušené nebo v několika soustředných kruzích. Listy jsou převážně střídavé (vstřícné např. u plaménku), jednoduché nebo složené, s palisty nebo bez palistů. Čepel listů je celokrajná nebo zubatá, celistvá nebo laločnatá či členěná, se zpeřenou nebo dlanitou žilnatinou. Květy jsou pravidelné nebo souměrné, většinou oboupohlavné, jednotlivé nebo ve vrcholových či úžlabních hroznech, latách, vrcholících, okolících nebo klasech. Květní části jsou často uspořádány ve šroubovici. Květní obaly nejsou rozlišené (okvětí) v počtu 4 až mnoha plátků nebo rozlišené na kalich a korunu. Kališní lístky v počtu 3 až 6 (nebo až 20), někdy korunovité. Korunní lístky v počtu 2 až 8 nebo více (až 20), volné, obvykle bez nektárií. Někdy jsou květy bezkorunné. Tyčinky jsou volné, v počtu 15 až mnoho, uspořádané v 1 až 13 kruzích nebo ve spirále. Gyneceum je svrchní, složené z volných (apokarpní) nebo do různého stupně srůstajících plodolistů, vzácně monomerické, s 1 až mnoha vajíčky. Plodem je měchýřek nebo nažka, méně často bobule nebo tobolka. Semena mají hojný endosperm a malé embryo.
 Rozšíření
 Pryskyřníkovité je velká čeleď, zahrnující asi 2500 druhů v 60 rodech. Je kosmopolitní mimo polárních oblastí, centrum diverzity je v severním mírném pásu, především ve východní Asii.
 V květeně České republiky jsou pryskyřníkovité hojně zastoupeny. Roste zde přes 60 druhů z 22 rodů. Pryskyřníku se v ČR vyskytuje celkem 17 druhů. Dalšími více zastoupenými rody jsou lakušník (8 druhů), žluťucha (6), oměj (5), sasanka (4) a hlaváček (3). Dvěma druhy jsou zastoupeny rody plamének, ostrožka, orsej. Zbývající rody mají v ČR po jediném zástupci: blatouch bahenní, upolín nejvyšší, černucha rolní, zapalice žluťuchovitá, samorostlík klasnatý, ploštičník evropský, orlíček obecný, stračka vyvýšená, myší ocásek nejmenší. Některé druhy jsou považovány za vyhynulé, např. rohohlavec rovnorohý, plamének celolistý. Oměj šalamounek je endemit Českého masivu. Z pěstovaných druhů občas zplaňuje talovín zimní, čemeřice, různé barevné kultivary orlíčku a oměj zahradní.
 V evropské květeně jsou mimo rodů domácích i v ČR zastoupeny další 4 rody: routevník (Callianthemum), talovín (Eranthis) a čemeřice (Helleborus).
 V tropické Americe roste 11 rodů pryskyřníkovitých. Náležejí mezi ně i rody rozšířené v Evropě a Severní Americe: pryskyřník, sasanka, plamének a žluťucha. Jsou zde rozšířeny především v horách, kde vyhledávají vlhká a chladná stanoviště. V nížinných deštných lesích se vyskytují sporadicky.
 Ekologické interakce
 Většina druhů pryskyřníkovitých je opylována hmyzem. Některé druhy žluťuchy jsou větrosprašné. Květy straček a omějů jsou opatřeny ostruhou, v níž se shromažďuje nektar. Jsou opylovány zejména včelami, v Americe i kolibříky. Ptáky jsou opylovány i některé druhy orlíčků, plaménků a dokonce andský pryskyřník Ranunculus gusmani. Naproti tomu např. květy sasanek a plaménků nektar netvoří a navštěvuje je hmyz sbírající pyl. U některých zástupců dozrávají prašníky v jinou dobu než blizny, což zabraňuje samoopylení.
 Způsoby šíření semen jsou různorodé. Nažky plaménků mají dlouhý pérovitý přívěsek a jsou šířeny větrem. Některé druhy pryskyřníku mají plody s hákovitým výrůstkem a přichycují se na srsti zvířat. Drobná semena z měchýřkovitých plodů mnohých zástupců jsou šířena větrem či vodou. Semena čemeřice mají míšek a k jejich šíření přispívají mravenci. Bobule některých druhů samorostlíku jsou pravděpodobně šířeny ptáky.
 Obsahové látky a jedovatost
 Pryskyřníkovité jsou vesměs více či méně jedovaté. Mezi účinné látky patří cyklické laktony (např. protoanemonin) a jejich glykosidy (ranunkulin), triterpenoidní saponiny i alkaloidy (diterpenové alkaloidy např. akonitin; isochinolinové alkaloidy např. isoboldin). Mezi zvlášť jedovaté zástupce náležejí např. oměje (Aconitum) a některé pryskyřníky (Ranunculus).
 Taxonomie
 Systém podčeledí této čeledi je neustálený, dříve používané členění na 3 podčeledi (Hydrastioideae, Helleboroideae a Ranunculoideae) se novějšími výzkumy ukázalo jako zjednodušující. Někdy jsou vyčleňovány do samostatných čeledí rody Hydrastis a Glaucidium. Rody Batrachium (lakušník) a Ficaria (orsej) jsou někdy vřazovány do široce pojatého rodu Ranunculus.
 Ochrana přírody
 V České republice jsou jako kriticky ohrožené (kategorie C1) vedeny druhy lakušník Baudotův (Batrachium baudotii), lakušník Rionův (Batrachium rionii), rohohlavec rovnorohý (Ceratocephala testiculata), ploštičník evropský (Cimicifuga europaea), koniklec otevřený (Pulsatilla patens), koniklec jarní (Pulsatilla vernalis) a žluťucha jednoduchá (Thalictrum simplex). Silně ohrožené (kat. C2) jsou oměj jedhoj (Aconitum anthora),
 oměj tuhý moravský (Aconitum firmum subsp. moravicum),
 sasanka narcisokvětá (Anemone narcissiflora),
 stračka vyvýšená (Delphinium elatum),
 koniklec velkokvětý (Pulsatilla grandis),
 koniklec luční český (Pulsatilla pratensis subsp. bohemica),
 pryskyřník illyrský (Ranunculus illyricus),
 pryskyřník velký (Ranunculus lingua),
 žluťucha žlutá (Thalictrum flavum)
 Zástupci
 Význam
 Pryskyřníkovité mají význam zejména jako okrasné rostliny. Jako zahradní byliny se pěstují zejména sasanky, talovíny, oměje, čemeřice, orlíčky, stračky, upolíny aj. Mnohé druhy a kultivary plaménků jsou pěstovány jako popínavé rostliny.
 Semena černuchy seté jsou používána jako koření.
 Seznam rodů
 Aconitum, Actaea (včetně Cimicifuga), Adonis, Anemoclema, Anemonastrum, Anemone, Anemonella, Anemonoides, Anemonopsis, Aquilegia, Arcteranthis, Asteropyrum, Beesia, Calathodes, Callianthemoides, Callianthemum, Caltha, Clematis, Coptis, Cyrtorhyncha, Delphinium (včetně Consolida), Dichocarpum, Enemion, Eranthis, Eriocapitella, Glaucidium, Gymnaconitum, Halerpestes, Hamadryas, Helleborus, Hepatica, Hydrastis, Isopyrum, Knowltonia (včetně Barneoudia, Oreithales), Leptopyrum, Leucocoma, Megaleranthis, Metanemone, Nigella (včetně Garidella, Komaroffia), Oxygraphis, Paraquilegia, Paroxygraphis, Peltocalathos, Pseudodelphinium, Pulsatilla, Ranunculus (včetně Aphanostemma, Batrachium, Ceratocephala, Ficaria, Laccopetalum, Myosurus), Semiaquilegia, Thalictrum, Trautvetteria, Trollius, Urophysa, Xanthorhiza
 Odkazy
 Reference
 Externí odkazy
 Pryskyřníkotvaré
 Botanické čeledi


text:
 EIROPAS KOMISIJA
 Briselē, 5.9.2018
 COM(2018) 610 final
 2018/0319(NLE)
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMS
 par to, lai Savienības vārdā parakstītu statusa nolīgumu starp Eiropas Savienību un bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku par darbībām, ko bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra
 PASKAIDROJUMA RAKSTS
 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
 •Priekšlikuma pamatojums un mērķi
 Saskaņā ar 54. panta 3. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 14. septembra Regulā (ES) 2016/1624 par Eiropas Robežu un krasta apsardzi
 1
 , Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra var koordinēt operatīvo sadarbību starp dalībvalstīm un trešām valstīm ārējo robežu pārvaldības jomā. Šajā sakarā tā var veikt darbības pie ārējām robežām, iesaistot vienu vai vairākas dalībvalstis un kādu trešo valsti, kas ir kaimiņvalsts vismaz vienai no minētajām dalībvalstīm, pēc vienošanās ar minēto kaimiņvalsti, tostarp minētās trešās valsts teritorijā.
 Saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1624 54. panta 4. punktu gadījumos, kad ir paredzēts, ka Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienības tiks izvietotas trešā valstī darbībās, kurās vienību dalībniekiem būs īstenošanas pilnvaras, vai kad citas darbības trešās valstīs to pieprasa, Savienība ar attiecīgo trešo valsti noslēdz statusa nolīgumu. Statusa nolīgums ietver visus aspektus, kas vajadzīgi, lai veiktu minētās darbības. Tajā jo īpaši nosaka operācijas apmēru un vienību dalībnieku civiltiesisko atbildību un kriminālatbildību, uzdevumus un pilnvaras. Ar statusa nolīgumu nodrošina, ka šo operāciju laikā tiek pilnībā ievērotas pamattiesības.
 Pamatojoties uz Padomes pieņemtajām sarunu norādēm, Eiropas Komisija ar bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku ir risinājusi sarunas par statusa nolīgumu, lai izveidotu tiesisko regulējumu, kas, izstrādājot operatīvos plānus, ļautu nekavējoties rīkoties, ja būs vajadzīga ātra reakcija. Lai gan migrācijas plūsmas šajā reģionā ir daudz mazākas nekā 2015./16. gadā, organizētās noziedzības tīkli ātri pielāgo jauniem apstākļiem gan savus migrantu kontrabandas maršrutus, gan arī metodes. Noslēdzot šādu statusa nolīgumu, bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas atbildīgās iestādes un ES dalībvalstis, ko koordinē Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, daudz labāk spēs ātri reaģēt uz šādām iespējamām norisēm.
 Pievienotais priekšlikums Padomes lēmumam ir juridisks instruments, kas vajadzīgs, lai parakstītu statusa nolīgumu starp Eiropas Savienību un bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku.
 Komisija 2017. gada 21. februārī saņēma Padomes pilnvarojumu sākt sarunas ar bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku par statusa nolīgumu par darbībām, ko bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra.
 Sarunas par statusa nolīgumu tika sāktas 2017. gada 15. septembrī, to otrā kārta notika 2017. gada 24. novembrī un noslēdzošā kārta — 2018. gada 30. aprīlī. Sarunas tika veiksmīgi pabeigtas ar statusa nolīguma projekta parafēšanu, ko Briselē 2018. gada 18. jūlijā veica migrācijas, iekšlietu un pilsonības komisārs D. Avramopoulos un bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas iekšlietu ministrs O. Spasovski.
 Komisija uzskata, ka Padomes sarunu norādēs izvirzītie mērķi ir sasniegti un statusa nolīguma projekts ir Savienībai pieņemams.
 Dalībvalstis informēja un ar tām apspriedās attiecīgajās Padomes darba grupās.
 •Saskaņotība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā
 Pašlaik trīspadsmit dalībvalstīm ir spēkā divpusēji nolīgumi ar bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku. Tie ietver virkni tādu kopīgu pasākumu kā robežpārbaudes, novērošanu, patrulēšanu atgriešanu utt. Starp bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas Iekšlietu ministriju un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru jau ir izveidots darba režīms (tiek atjaunināts), kurā konkrēti ir ietvertas Eiropas robežu robežjautājumu un migrācijas nozares un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras koordinētas kopīgas operācijas novērotāju statusā dalībvalstu teritorijā pēc vienošanās ar uzņēmēju dalībvalsti.
 •Saskaņotība ar citām Savienības politikas jomām
 Eiropas programma migrācijas jomā balstās uz četriem pīlāriem. Viens no tiem ir robežu pārvaldība. Tas nozīmē, ka tiks labāk pārvaldītas ES ārējās robežas, īpaši solidarizējoties ar tām dalībvalstīm, kuras atrodas pie ārējām robežām, un uzlabotu robežšķērsošanas efektivitāti. Pastiprināta bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas robežkontrole pozitīvi ietekmēs arī ES ārējās robežas, īpaši Bulgārijas un Grieķijas ārējās robežas, kā arī bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas robežas. Turpmāka drošības nostiprināšana pie ārējām robežām ir arī saskaņā ar Eiropas Drošības programmu.
 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE
 •Juridiskais pamats
 Šā priekšlikuma Padomes lēmumam juridiskais pamats ir LESD 77. panta 2. punkta b) un d) apakšpunkts un 79. panta 2. punkta c) apakšpunkts saistībā ar LESD 218. panta 5. punktu.
 ES kompetence noslēgt statusa nolīgumu ir skaidri paredzēta Regulas (ES) 2016/1624 54. panta 4. punktā, kurā noteikts, ka gadījumos, kad ir paredzēts, ka Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienības tiks izvietotas trešā valstī darbībās, kurās vienību dalībniekiem būs īstenošanas pilnvaras, vai kad citas darbības trešās valstīs to prasa, Savienība ar attiecīgo trešo valsti noslēdz statusa nolīgumu.
 Saskaņā ar LESD 3. panta 2. punktu Savienības ekskluzīvā kompetencē ir noslēgt starptautisku nolīgumu, ja tā slēgšana ir paredzēta Savienības leģislatīvajā aktā. Regulas (ES) 2016/1624 54. panta 4. punkts paredz šāda statusa nolīguma slēgšanu starp Eiropas Savienību un attiecīgo trešo valsti. Tāpēc pievienotais nolīgums ar bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku ietilpst Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē.
 •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)
 Neattiecas.
 •Proporcionalitāte
 Statusa nolīgums ļaus Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai izvietot bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienības divpusējas izvietošanas vietā, ko veic dalībvalstis, ja rodas pēkšņs migrantu pieplūdums.
 Tāpēc, lai labāk pārvaldītu bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas robežas, ir vajadzīga kopīga pieeja.
 •Juridiskā instrumenta izvēle
 Šis priekšlikums ir saskaņā ar LESD 218. panta 5. punktu, kurā paredzēts, ka Padome pieņem lēmumus par starptautiskiem nolīgumiem. Nav cita juridiska instrumenta, ko varētu izmantot šā priekšlikuma mērķa sasniegšanai.
 3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANAS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI
 •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes
 Neattiecas.
 •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām
 Neattiecas.
 •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana
 Neattiecas.
 •Ietekmes novērtējums
 Sarunām par statusa nolīgumu ietekmes novērtējums nav bijis nepieciešams.
 •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana
 Tā kā šis būs jauns nolīgums, nav iespējams veikt esošo instrumentu izvērtējumu vai atbilstības pārbaudes.
 •Pamattiesības
 Statusa nolīguma projektā ir iekļauti noteikumi, kas nodrošina, ka tiek aizsargātas Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras koordinētajā darbībā iesaistīto vienības dalībnieku darbību ietekmēto personu pamattiesības.
 Noteikumi par pamattiesībām ir sīkāk paskaidroti 5. punktā “Citi elementi”.
 4.IETEKME UZ BUDŽETU
 Statusa nolīgumam kā tādam nav finansiālas ietekmes. Patiesībā izmaksas radīs reālā Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienību izvietošana, kas notiks, pamatojoties uz operatīvo plānu un attiecīgo dotāciju nolīgumu; tās sedz no Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras budžeta. Statusa nolīgumā paredzētās turpmākās operācijas finansēs, izmantojot Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras pašu resursus.
 Finanšu pārskatā, kas pievienots regulas priekšlikumam par Eiropas robežsardzes un krasta apsardzi, tika novērtēts, ka Eiropas robežsardzes un krasta apsardzes izdevumi ciešākai sadarbībai ar trešām valstīm (tostarp iespējamas kopīgas operācijas ar kaimiņvalstīm) laikposmam no 2017. gada līdz 2020. gadam vidēji ir 6,090 miljoni EUR gadā.
 5.CITI ELEMENTI
 •Īstenošanas plāni un uzraudzības, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība
 Komisija nodrošinās statusa nolīguma īstenošanas pienācīgu uzraudzību.
 Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra kopā izvērtē katru kopīgo operāciju vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākumu.
 Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika un dalībvalstis, kas piedalās konkrētā darbībā, katras darbības beigās sagatavo ziņojumu par to, kā piemēroti nolīguma noteikumi, tostarp noteikumi par personas datu apstrādi.
 •Paskaidrojošie dokumenti (direktīvām)
 Neattiecas.
 •Konkrētu priekšlikuma noteikumu detalizēts skaidrojums
 Nolīguma piemērošanas joma
 Saskaņā ar šo nolīgumu Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra var izvietot Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienības, kurām ir īstenošanas pilnvaras, bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, veikt kopīgas operācijas un ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākumus. Lai gan šis nolīgums nepaplašina darbības jomu nolīgumam starp Eiropas Kopienu un bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku par tādu personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas nelikumīgi (“EK un bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas atpakaļuzņemšanas nolīgums”)
 2
 , Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras vienībām, veicot īpašas atgriešanas darbības, ir atļauts palīdzēt bijušai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai identificēt personas, kuras jāuzņem atpakaļ bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā saskaņā ar EK un bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas atpakaļuzņemšanas nolīgumu.
 Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienības bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas teritorijā var izvietot tikai reģionos, kas robežojas ar ES ārējām robežām, un vienības dalībniekiem ir īstenošanas pilnvaras tajās bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas teritorijās, kuras norādītas operatīvajā plānā.
 Darbības uzsākšana
 Aģentūra var ierosināt iniciatīvu darbības uzsākšanai. Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas kompetentās iestādes var pieprasīt aģentūrai apsvērt darbības uzsākšanu. Lai veiktu darbību, ir vajadzīga bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas kompetento iestāžu un aģentūras piekrišana.
 Operatīvais plāns
 Pirms katras kopīgās operācijas vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākuma aģentūrai un bijušai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai ir jāsaskaņo operatīvais plāns. Operatīvais plāns ir jāsaskaņo arī ar dalībvalsti vai dalībvalstīm, kas robežojas ar operācijas norises vietu.
 Plānā detalizēti izklāsta kopīgās operācijas vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākuma organizatoriskos un procesuālos aspektus, tostarp situācijas, operatīvā nolūka un mērķu aprakstu un novērtējumu, operatīvo koncepciju, izvietojamā tehniskā aprīkojuma veidu, īstenošanas plānu, sadarbību ar citām trešām valstīm, citām Savienības aģentūrām un struktūrām vai starptautiskām organizācijām, noteikumus attiecībā uz pamattiesībām, tostarp personas datu aizsardzību, koordinācijas, pavēlniecības, kontroles, saziņas un ziņošanas struktūru, organizatorisko kārtību un loģistiku, kopīgās operācijas vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākuma novērtējuma un finansiālos aspektus.
 Vienības dalībnieku uzdevumi un pilnvaras
 Parasti vienības dalībniekiem ir tiesības veikt uzdevumus un izmantot īstenošanas pilnvaras, kas nepieciešamas robežkontrolei un atgriešanas operācijām. Tie ievēro bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas normatīvos aktus.
 Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas teritorijā vienības darbojas tikai saskaņā ar bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas robežsargu vai citu attiecīgo darbinieku norādījumiem un to klātbūtnē.
 Vajadzības gadījumā vienības dalībnieki valkā savas uniformas, redzamu personas identifikāciju un zilu rokas apsēju ar Eiropas Savienības un aģentūras atšķirības zīmēm. Lai bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas valsts iestādes varētu tos nepārprotami identificēt, tie līdzi nēsā akreditācijas dokumentu.
 Vienības dalībnieki var nēsāt dienesta ieročus, munīciju un aprīkojumu, kā tas ir atļauts saskaņā ar to piederības dalībvalsts tiesību aktiem un bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas tiesību aktiem. Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas iestādes iepriekš paziņo aģentūrai par atļautajiem dienesta ieročiem, munīciju un aprīkojumu, kā arī par attiecīgo tiesisko regulējumu un to izmantošanas nosacījumiem.
 Vienības dalībnieki ar savas valsts un bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas iestāžu piekrišanu, bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas robežsargu vai citu attiecīgu darbinieku klātbūtnē un saskaņā ar bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas tiesību aktiem var pielietot spēku, tostarp dienesta ieročus, munīciju un aprīkojumu. Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas iestādes var atļaut vienības dalībniekiem pielietot spēku arī tad, ja tās robežsargu nav klāt. Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas iestādes iepriekš paziņo aģentūrai par pieļaujamā fiziskā spēka un piespiedu līdzekļu izmantošanu, kā arī par to izmantošanas nosacījumiem.
 Pirms vienības dalībnieku izvietošanas bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas iestādes informē aģentūru par valsts datubāzēm, kurām var piekļūt saskaņā ar bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas tiesību aktiem. Valsts datu bāzēm var piekļūt tikai pilnvarotas personas no bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas, un vajadzības gadījumā datus var kopīgot tikai ar vienības dalībniekiem.
 Darbības apturēšana un izbeigšana
 Gan aģentūra, gan bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas iestādes var apturēt vai izbeigt darbību, ja tās uzskata, ka otra puse neievēro nolīguma noteikumus vai operatīvo plānu.
 Vienības dalībnieku privilēģijas un imunitāte
 Attiecībā uz visām darbībām, kas veiktas, pildot oficiālās funkcijas (“pildot dienesta pienākumus”), vienības dalībniekiem ir imunitāte pret bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas krimināltiesisko jurisdikciju, bet šāda imunitāte uz tiem neattiecas par pārkāpumiem, kas izdarīti “nepildot dienesta pienākumus”.
 Operatīvajā plānā ir precīzi norādītas darbības, uz kurām attiecas imunitāte pret bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas krimināltiesisko jurisdikciju.
 Gadījumā, ja tiek pausts pieņēmums par iespējamu noziedzīgu nodarījumu, ko izdarījuši vienības dalībnieki, aģentūras izpilddirektors pirms tiesvedības uzsākšanas apliecina bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas kompetentajām tiesu iestādēm, vai attiecīgā darbība ir veikta, pildot oficiālās funkcijas. Aģentūras izpilddirektors pieņem lēmumu pēc tam, kad ir rūpīgi pārbaudīts attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes, kura ir norīkojusi robežsargu vai citu attiecīgos dalībniekus, un bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas kompetento iestāžu faktu izklāsts. Aģentūras izpilddirektora apliecinājums ir saistošs bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas jurisdikcijā.
 Vienības dalībniekiem piešķirtās privilēģijas un imunitāte pret bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas krimināltiesisko jurisdikciju neatbrīvo tos no piederības dalībvalsts jurisdikcijas.
 Tāds pats regulējums attiecas uz vienības dalībnieku civiltiesisko un administratīvo atbildību.
 Dalībvalsts, kas ir norīkojusi attiecīgo robežsargu vai citu attiecīgo darbinieku, var atcelt vienību dalībnieku imunitāti pret bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas krimināltiesisko, civiltiesisko un administratīvo jurisdikciju. Šādai atcelšanai vienmēr jābūt tūlītējai atcelšanai.
 Nolīgumā ir paredzēts mehānisms kaitējumu atlīdzināšanai. Šāda kompensācijas mehānisma pamatā ir 42. pants Regulā (ES) 2016/1624 par Eiropas Robežu un krasta apsardzi. Ja kaitējumu ir nodarījis vienības dalībnieks, pildot dienesta pienākumus, atbildīga ir bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika. Ja kaitējumu ir nodarījis iesaistītās dalībvalsts vienības dalībnieks, pildot dienesta pienākumus, rupjas nolaidības vai tīša pārkāpuma dēļ vai nepildot dienesta pienākumus, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika var pieprasīt aģentūras izpilddirektoram, lai attiecīgā iesaistītā dalībvalsts maksā kompensāciju. Ja kaitējumu ir nodarījuši aģentūras dalībnieki, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika var pieprasīt aģentūrai samaksāt kompensāciju.
 Vienības dalībniekiem nevar piemērot izpildes pasākumus, izņemot gadījumus, ja pret viņiem sāk civiltiesvedību, kas nav saistīta ar oficiālajām funkcijām.
 Vienības dalībnieku īpašumu, kas vajadzīgs to oficiālo funkciju pildīšanai, nevar arestēt. Uz vienības dalībniekiem civiltiesvedībā neattiecas personas brīvības ierobežojumi vai citi ierobežojoši pasākumi.
 Par aģentūrai sniegtajiem pakalpojumiem vienības dalībnieki ir atbrīvoti no sociālā nodrošinājuma noteikumiem, kas var būt spēkā bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā. Tie bijušā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā ir atbrīvoti no jebkāda veida nodokļiem, ko ietur no algas un ienākumiem, kurus tiem maksā aģentūra vai to dalībvalstis, kā arī no ienākumiem, ko viņi saņem ārpus bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas.
 Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas iestādes ļauj ievest un izvest priekšmetus vienības dalībnieku personiskām vajadzībām un atbrīvo šādus priekšmetus no visiem muitas nodokļiem, citiem nodokļiem un saistītiem maksājumiem, kas nav maksa par glabāšanu, transportu un tamlīdzīgiem pakalpojumiem.
 Vienības dalībnieku personiskā bagāža netiek pārbaudīta, ja vien nav nopietnu iemeslu uzskatīt vai tiek uzskatīts, ka tajā ir priekšmeti, kas nav paredzēti vienības dalībnieka personiskai lietošanai, vai priekšmeti, kuru imports vai eksports bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā ir aizliegts ar likumu vai uz kuriem attiecas tās karantīnas noteikumi. Šādas personīgās bagāžas pārbaudi veic vienīgi attiecīgās vienības dalībnieka(-u) vai aģentūras pilnvarota pārstāvja klātbūtnē.
 Vienības dalībnieku dokumenti, sarakste un īpašums ir neaizskarams, izņemot gadījumus, ja piemēro izpildes pasākumus. Vienības dalībniekiem nav pienākuma sniegt liecības tiesā.
 Akreditācijas dokuments
 Aģentūra, sadarbojoties ar bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, identificēšanas nolūkos attiecībā pret bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas iestādēm, izsniedz vienības dalībniekiem akreditācijas dokumentu, kas apliecina šā dokumenta turētāja tiesības veikt uzdevumus un īstenot pilnvaras, kuras tam piešķirtas ar šo nolīgumu un operatīvo plānu. Akreditācijas dokuments kopā ar derīgu ceļošanas dokumentu vienības dalībniekam ļauj ieceļot bijušā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā bez vīzas vai iepriekšējas atļaujas.
 Pamattiesības
 Veicot uzdevumus un īstenojot pilnvaras, vienības dalībnieki pilnībā ievēro pamattiesības un pamatbrīvības, tostarp attiecībā uz piekļuvi patvēruma procedūrām, cilvēka cieņu, spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas attieksmes aizliegumu, tiesības uz brīvību, neizraidīšanas principu un kolektīvās izraidīšanas aizliegumu, bērna tiesības un tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību. Viņi patvaļīgi nediskriminē personas dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma, dzimumorientācijas vai dzimtes identitātes dēļ. Visi pasākumi, kas skar šīs pamattiesības un pamatbrīvības, ir samērīgi ar šo pasākumu mērķiem un ievēro šo pamattiesību un pamatbrīvību būtību.
 Katrai pusei ir jābūt sūdzību mehānismam, ar kura palīdzību izskatīt iespējamos pamattiesību pārkāpumus, ko izdarījis tās personāls. Aģentūra ir izveidojusi Regulas (ES) 2016/1624 par Eiropas Robežu un krasta apsardzi 72. pantā minēto sūdzību mehānismu, un tādējādi tā izpilda šo pienākumu. Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas Ombuds varētu izskatīt šādus iespējamos pārkāpumus, izņemot gadījumus, ja bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas iestādes nolemj izveidot mehānismu, kurš ir īpaši paredzēts tam, lai izskatītu sūdzības, kas iesniegtas saskaņā ar šo nolīgumu.
 Personas datu apstrāde
 Vajadzības gadījumā vienības dalībnieki apstrādā personas datus saskaņā ar aģentūras un ES dalībvalstu noteikumiem. Personas datu apstrāde, ko veic bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas iestādes, notiek saskaņā ar tās tiesību aktiem.
 Aģentūra, iesaistītās dalībvalstis un bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas iestādes katras darbības beigās sagatavo kopīgu ziņojumu par vienības dalībnieku veikto personas datu apstrādi. Šo ziņojumu nosūta aģentūras pamattiesību amatpersonai un datu aizsardzības inspektoram, kā arī bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas personas datu aizsardzības kompetentajai iestādei. Aģentūras pamattiesību amatpersona un datu aizsardzības inspektors ziņo aģentūras izpilddirektoram.
 Domstarpības un interpretācija
 Visus jautājumus, kas rodas saistībā ar šā nolīguma piemērošanu, kopīgi izskata bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas kompetentās iestādes un aģentūras pārstāvji, konsultējoties ar attiecīgo dalībvalsti vai dalībvalstīm, kas robežojas ar bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku.
 Ja iepriekš nav panākts izlīgums, domstarpības par šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu izšķir tikai sarunu ceļā starp bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku un Eiropas Komisiju, kas apspriežas ar ikvienu dalībvalsti, kura robežojas ar bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku.
 Kompetentās iestādes šā nolīguma īstenošanai
 Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas kompetentā iestāde šā nolīguma īstenošanai ir Iekšlietu ministrija. Eiropas Savienībai tā ir Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra.
 Kopīga deklarācija
 Abas puses vienojas, ka atturēšanās no jebkāda pasākuma, kas varētu apdraudēt iespējamo turpmāko vienības dalībnieka kriminālvajāšanu, ko veic uzņēmējvalsts kompetentās iestādes, ietver atturēšanos no aktīvas attiecīgās vienības dalībnieka atgriešanas atvieglošanas no Eiropas Robežu un krasta apsardzes dienesta darbības vietas bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā uz viņa/viņas piederības dalībvalsti, kamēr nav saņemts aģentūras izpilddirektora apliecinājums.
 2018/0319 (NLE)
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMS
 par to, lai Savienības vārdā parakstītu statusa nolīgumu starp Eiropas Savienību un bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku par darbībām, ko bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra
 EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
 ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta b) un d) apakšpunktu un 79. panta 2. punkta c) apakšpunktu saistībā ar 218. panta 5. punktu,
 ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
 tā kā:
 (1)Saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1624 54. panta 4. punktu gadījumos, kad ir paredzēts, ka Eiropas Robežu un krasta apsardzes vienības tiks izvietotas trešā valstī darbībās, kurās vienību dalībniekiem būs īstenošanas pilnvaras, vai kad citas darbības trešās valstīs to pieprasa, Savienība ar attiecīgo trešo valsti noslēdz statusa nolīgumu. Statusa nolīgums ietver visus aspektus, kas vajadzīgi, lai veiktu minētās darbības.
 (2)Padome 2017. gada 21. februārī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku par statusa nolīgumu par darbībām, ko bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra.
 (3)Sarunas par statusa nolīgumu sāka 2017. gada 15. septembrī, un tās sekmīgi pabeidza 2018. gada 18. jūlijā, parafējot šo nolīgumu.
 (4)Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK
 3
 ; tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.
 (5)Šis lēmums ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK
 4
 ; tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Īrijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.
 (6)Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā Nr. 22 par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un Dānijai šis lēmums nav saistošs un nav jāpiemēro.
 (7)Statusa nolīgums būtu jāparaksta un nolīgumam pievienotā deklarācija būtu jāapstiprina Savienības vārdā, ņemot vērā tā noslēgšanu vēlāk,
 IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
 1. pants
 Ar šo tiek dots pilnvarojums Savienības vārdā parakstīt statusa nolīgumu starp Eiropas Savienību un bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku par darbībām, ko bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, ņemot vērā minētā nolīguma noslēgšanu.
 Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam.
 2. pants
 Savienības vārdā tiek apstiprinātas šim lēmumam pievienotās deklarācijas.
 3. pants
 Padomes Ģenerālsekretariāts izveido instrumentu, ar ko nolīguma sarunu vadītāja norādītajai(-ajām) personai(-ām) piešķir visas pilnvaras parakstīt minēto nolīgumu, ņemot vērā tā noslēgšanu.
 4. pants
 Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
 Briselē,
 Padomes vārdā —
 priekšsēdētājs
 (1)
 OV L 251, 16.9.2016., 1. lpp.
 (2)
 OV L 334, 19.12.2007., 7. lpp.
 (3)
 Padomes Lēmums 2000/365/EK (2000. gada 29. maijs) par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.).
 (4)
 Padomes Lēmums 2002/192/EK (2002. gada 28. februāris) par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā (OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.).
 ---documentbreak---
 EIROPAS KOMISIJA
 Briselē, 5.9.2018
 COM(2018) 610 final
 PIELIKUMS
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMS
 par to, lai Savienības vārdā parakstītu statusa nolīgumu starp Eiropas Savienību un bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku par darbībām, ko bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra
 PIELIKUMS
 STATUSA NOLĪGUMS
 starp Eiropas Savienību un bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku par darbībām, ko bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra
 EIROPAS SAVIENĪBA
 un BIJUSĪ DIENVIDSLĀVIJAS MAĶEDONIJAS REPUBLIKA
 turpmāk “Puses”,
 TĀ KĀ var rasties situācijas, kurās Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra (turpmāk “aģentūra”) kā Eiropas Savienības struktūra koordinē operatīvo sadarbību starp ES dalībvalstīm un bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, tostarp bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas teritorijā,
 ŅEMOT VĒRĀ TO, ka bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika kā ES kandidātvalsts kopš 2005. gada cieši sadarbojas ar Savienību migrācijas plūsmu pārvaldīšanā un nelikumīgās imigrācijas un pārrobežu noziedzības apkarošanā,
 TĀ KĀ Puses ievēros noteikumus, kas izklāstīti šim statusa nolīgumam pievienotajās deklarācijās,
 TĀ KĀ būtu jāizveido tiesiskais regulējums statusa nolīguma veidā attiecībā uz situācijām, kad Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras vienību dalībniekiem būs īstenošanas pilnvaras Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas teritorijā,
 ŅEMOT VĒRĀ, ka Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai visās darbībās bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas teritorijā būtu pilnībā jāievēro pamattiesības,
 IR NOLĒMUŠAS NOSLĒGT ŠO NOLĪGUMU.
 1. pants
 Nolīguma darbības joma
 1.Šis nolīgums reglamentē aģentūras vienības dalībnieku tiesības un pienākums, kad tie pārvalda migrācijas plūsmas un apkaro nelikumīgu imigrāciju un pārrobežu noziedzību bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, kurā tiem ir īstenošanas pilnvaras, kā arī citus nosacījumus, kas ir nepieciešami, lai veiktu darbības, kurās piedalās aģentūras vienības dalībnieki un bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas kompetentās iestādes.
 2.Šis nolīgums nepaplašina darbības jomu nolīgumam starp Eiropas Kopienu un bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku par tādu personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas nelikumīgi (“EK un bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas atpakaļuzņemšanas nolīgums”). Saistībā ar atgriešanas operācijām, kā tās definētas 2. panta 4. punktā, šis nolīgums attiecas tikai uz operatīvā atbalsta sniegšanu atgriešanas operācijām, kuras tiek veiktas saskaņā ar EK un bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas atpakaļuzņemšanas nolīgumu.
 3.Šo nolīgumu piemēro tikai bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas teritorijā, un vienības dalībniekiem ir īstenošanas pilnvaras tajās bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas teritorijās, kuras norādītas operatīvajā plānā.
 2. pants
 Definīcijas
 Nolīgumā piemēro šādas definīcijas:
 1.“darbība” ir kopīga operācija, ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākums vai atgriešanas operācija;
 2.“kopīga operācija” ir darbība, kuras mērķis ir apkarot nelegālo imigrāciju vai pārrobežu noziedzību vai pastiprināt tehnisko un operatīvo palīdzību pie bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas robežām ar kaimiņos esošu dalībvalsti, kā arī aģentūras vienības dalībnieku izvietošana bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas teritorijā uz noteiktu laiku saskaņā ar operatīvo plānu;
 3.“ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākums” ir darbība, kuras mērķis ir ātri reaģēt situācijā, kad pastāv konkrētas un nesamērīgi lielas problēmas pie bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas robežām ar kaimiņos esošu dalībvalsti, uz ierobežotu laiku saskaņā ar operatīvo plānu;
 4.“atgriešanas operācija” ir operācija, kuru koordinē aģentūra, kurā ir iesaistīts vienas vai vairāku dalībvalstu sniegts tehniskais un operatīvais atbalsts un kuras laikā atgriežamās personas no vienas vai vairākām dalībvalstīm piespiedu kārtā vai brīvprātīgi tiek atgrieztas bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā saskaņā ar nolīgumu starp Eiropas Kopienu un bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku par tādu personu atpakaļuzņemšanu, kuras uzturas nelikumīgi;
 5.“robežkontrole” ir personu kontrole, ko neatkarīgi no visiem pārējiem apsvērumiem veic pie robežas, reaģējot vienīgi uz nodomu šķērsot šo robežu vai jau notikušu šās robežas šķērsošanu, un kas ietver robežpārbaudes pie robežšķērsošanas vietām un robežuzraudzību starp robežšķērsošanas vietām;
 6.“vienības dalībnieks” ir vai nu aģentūras darbinieks, vai robežsargu vienības dalībnieks no iesaistītajām dalībvalstīm, tostarp robežsargi, kurus dalībvalstis norīkojušas uz aģentūru un kuri jāizvieto darbības laikā; tas var būt cits attiecīgs darbinieks, kura funkcijas tiks definētas operatīvajā plānā;
 7.“dalībvalsts” ir Eiropas Savienības dalībvalsts;
 8.“piederības dalībvalsts” ir dalībvalsts, kuras robežsargs vai cits attiecīgs darbinieks ir vienības dalībnieks;
 9.“personas dati” ir jebkura informācija, kas attiecas uz identificētu vai identificējamu fizisku personu; un identificējama persona ir persona, kuru tieši vai netieši var identificēt, jo īpaši izmantojot tādus identifikatorus kā, piemēram, vārdu, uzvārdu, identifikācijas numuru, atrašanās vietas datus, tiešsaistes identifikatoru vai vienu vai vairākus minētajai personai raksturīgus fiziskās, fizioloģiskās, ģenētiskās, garīgās, ekonomiskās, kultūras vai sociālās identitātes faktorus;
 10.“iesaistītā dalībvalsts” ir dalībvalsts, kas piedalās darbībā bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, nodrošinot tehnisko aprīkojumu, robežsargus un citus attiecīgus darbiniekus, kas izvietoti kā daļa no vienības;
 11.“aģentūra” ir Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, kas izveidota ar Regulu (ES) 2016/1624 par Eiropas Robežu un krasta apsardzi;
 12.“vienības dalībnieku īstenošanas pilnvaras” ir pilnvaras, kas nepieciešamas, lai veiktu uzdevumus saistībā ar operatīvajā plānā paredzētajām robežkontroles un atgriešanas operācijām, ko kā kopīgu darbību veic bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas teritorijā.
 3. pants
 Darbības uzsākšana
 1.Iniciatīvu darbības uzsākšanai var izteikt bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas kompetentās iestādes. Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas kompetentās iestādes var pieprasīt aģentūrai apsvērt darbības uzsākšanu.
 2.Lai veiktu darbības, ir vajadzīga gan bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas kompetento iestāžu, gan arī aģentūras piekrišana.
 4. pants
 Operatīvais plāns
 Operatīvajā plānā, kam ir piekritusi dalībvalsts vai dalībvalstis, kuras robežojas ar operācijas norises vietu, aģentūra un bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika vienojas par katru kopīgo operāciju vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākumu. Plānā detalizēti izklāsta kopīgās operācijas vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākuma organizatoriskos un procesuālos aspektus, tostarp situācijas aprakstu un novērtējumu ar modus operandi, operatīvo nolūku un mērķus, izvietojamā tehniskā aprīkojuma veidu, īstenošanas plānu, sadarbību ar citām trešām valstīm, citām Savienības aģentūrām un struktūrām vai starptautiskām organizācijām, noteikumus attiecībā uz pamattiesībām, tostarp personas datu aizsardzību, paredzamo darbības ilgumu, ģeogrāfisko apgabalu, kurā darbība notiks, uzdevumu, pienākumu aprakstu, tostarp pamattiesību ievērošanu, īpašus norādījumus vienības dalībniekiem, kā arī pieļaujamo piekļuvi datubāzēm un dienesta ieroču, munīcijas un aprīkojuma atļauto lietojumu bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, vienību dalībnieku sastāvu, kā arī citu attiecīgo darbinieku izvietošanu, pavēlniecības un kontroles noteikumus, tostarp bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas robežsargu, kas ir atbildīgi par sadarbību ar aģentūras vienību dalībniekiem, vārdu un uzvārdu un dienesta pakāpi un jo īpaši to bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas robežsargu, kuri ir atbildīgi par pavēlniecību vienības dalībnieku izvietošanas laikā bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas teritorijā, vārdu un uzvārdu un dienesta pakāpi, vienību dalībnieku vietu komandķēdē, tehniskā aprīkojuma veidu, kas tiks izmantots; koordinācijas, pavēlniecības, kontroles, saziņas un ziņošanas struktūru, organizatorisko kārtību un loģistiku, kopīgās operācijas vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākuma novērtējuma un finansiālos aspektus. Kopīgās operācijas vai ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākuma novērtējumu veic kopīgi bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika un aģentūra.
 5. pants
 Vienības dalībnieku uzdevumi un pilnvaras
 1. Vienības dalībniekiem ir tiesības veikt uzdevumus un izmantot īstenošanas pilnvaras, kas nepieciešamas robežkontrolei un atgriešanas operācijām.
 2. Vienības dalībnieki ievēro bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas normatīvos aktus.
 3. Vienības dalībnieki var veikt uzdevumus un īstenot pilnvaras bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas teritorijā tikai saskaņā ar bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas robežsargu vai citu attiecīgu darbinieku norādījumiem un viņu klātbūtnē. Vajadzības gadījumā bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika vienībai dod norādījumus saskaņā ar operatīvo plānu.
 Aģentūra ar sava koordinatora palīdzību var paziņot bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas robežpolicijas atbildīgai personai savu viedokli par vienībai sniegtajiem norādījumiem. Tādā gadījumā bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika ņem vērā šo viedokli un pēc iespējas to ievēro.
 Gadījumos, kad vienībai sniegtie norādījumi neatbilst operatīvajam plānam, koordinators nekavējoties ziņo aģentūras izpilddirektoram. Izpilddirektors var veikt atbilstošus pasākumus, tostarp apturēt vai izbeigt darbību.
 4. Vajadzības gadījumā vienības dalībnieki, veicot uzdevumus un īstenojot pilnvaras, valkā savas uniformas. Vajadzības gadījumā vienības dalībnieki pie uniformas nēsā arī redzamu personas identifikāciju un zilu rokas apsēju ar Eiropas Savienības un aģentūras atšķirības zīmēm. Identificēšanas nolūkos attiecībā pret bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas valsts iestādēm vienības dalībnieki vienmēr nēsā līdzi 8. pantā minēto akreditācijas dokumentu.
 5. Veicot uzdevumus un īstenojot pilnvaras, vienības dalībnieki var nēsāt dienesta ieročus, munīciju un aprīkojumu, kā tas ir atļauts saskaņā ar piederības dalībvalsts tiesību aktiem un bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas tiesību aktiem. Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika pirms vienības dalībnieku izvietošanas paziņo aģentūrai par atļautajiem dienesta ieročiem, munīciju un aprīkojumu, kā arī par attiecīgo tiesisko regulējumu un to izmantošanas nosacījumiem.
 6. Veicot uzdevumus un īstenojot pilnvaras, vienības dalībniekiem ar piederības dalībvalsts un bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas piekrišanu bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas robežsargu vai citu attiecīgo darbinieku klātbūtnē un saskaņā ar bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas tiesību aktiem ir atļauts pielietot spēku, tostarp dienesta ieročus, munīciju un aprīkojumu. Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika var atļaut vienības dalībniekiem pielietot spēku, ja bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas robežsargu vai citu attiecīgo darbinieku nav klāt. Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika pirms vienības dalībnieku izvietošanas paziņo aģentūrai par pieļaujamā fiziskā spēka un piespiedu līdzekļu izmantošanu, kā arī par to izmantošanas nosacījumiem.
 7.Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika pirms vienības dalībnieku izvietošanas informē aģentūru par valsts datubāzēm, kurām var piekļūt. Šādu piekļuvi veic saskaņā ar bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas valsts tiesību aktiem.
 Valsts datubāzēm var piekļūt tikai pilnvarotas personas no bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas, kurām ir atļauja piekļūt attiecīgajām valsts datubāzēm.
 Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika var atļaut kopīgot datus no savas valsts datubāzēm ar vienības dalībniekiem, ja tas ir nepieciešams, lai sasniegtu operatīvos mērķus, kas noteikti operatīvajā plānā, un atgriešanas operāciju nolūkos.
 6. pants
 Darbības apturēšana un izbeigšana
 1. Ja bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika neievēro šā nolīguma vai operatīvā plāna noteikumus, aģentūras izpilddirektors darbību var apturēt vai izbeigt pēc tam, kad par to rakstiski ir informējis bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku. Izpilddirektors informē bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku par attiecīgajiem iemesliem.
 2. Ja aģentūra vai jebkura iesaistītā dalībvalsts neievēro šā nolīguma vai operatīvā plāna noteikumus, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika darbību var apturēt vai izbeigt pēc tam, kad par to ir rakstiski informējusi aģentūru. Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika informē aģentūru par attiecīgajiem iemesliem.
 3. Aģentūras izpilddirektors vai bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika var apturēt vai izbeigt darbību jo īpaši gadījumos, kad tiek pārkāptas pamattiesības, netiek ievērots neizraidīšanas princips vai datu aizsardzības noteikumi.
 4. Darbības izbeigšana neietekmē tiesības vai pienākumus, kas rodas, piemērojot šo nolīgumu vai operatīvo plānu pirms šādas izbeigšanas.
 7. pants
 Vienības dalībnieku privilēģijas un imunitāte
 1. Aģentūras vienības dalībniekiem piešķirto privilēģiju un imunitātes nolūks ir nodrošināt oficiālo funkciju sekmīgu pildīšanu saskaņā ar operatīvo plānu veiktu darbību gaitā bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas teritorijā.
 2. Vienības dalībnieku dokumenti, sarakste un īpašums ir neaizskarams, izņemot gadījumus, ja piemēro izpildes pasākumus, kurus atļauts veikt saskaņā ar 8. punktu.
 3. Vienības dalībniekiem ir imunitāte pret bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas krimināltiesisko jurisdikciju par ikvienu rīcību, ko tie veikuši, pildot oficiālās funkcijas saskaņā ar operatīvo plānu veiktu darbību gaitā.
 Gadījumā, ja pastāv pieņēmums, ka vienības dalībnieks ir izdarījis noziedzīgu nodarījumu, nekavējoties informē aģentūras izpilddirektoru un piederības dalībvalsts kompetento iestādi. Pirms tiesvedības sākuma aģentūras izpilddirektors pēc rūpīgas visu piederības dalībvalsts kompetentās iestādes un bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas kompetentās iestādes sniegtā faktu izklāsta izskatīšanas, apliecina bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas kompetentajām tiesu iestādēm, vai vienības dalībnieki ir veikuši attiecīgo rīcību, pildot oficiālās funkcijas saskaņā ar operatīvo plānu veiktu darbību gaitā. Kamēr tiek gaidīts šis apliecinājums, aģentūra un piederības dalībvalsts atturas no jebkuriem pasākumiem, kas varētu apdraudēt iespējamo turpmāko vienības dalībnieka kriminālvajāšanu, ko veic bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas kompetentās iestādes.
 Ja rīcība veikta, pildot oficiālās funkcijas saskaņā ar operatīvo plānu veiktu darbību gaitā, tiesvedību nesāk. Ja rīcība nav veikta, pildot oficiālās funkcijas saskaņā ar operatīvo plānu veiktu darbību gaitā, tiesvedība var turpināties. Aģentūras izpilddirektora apliecinājums ir saistošs bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas iestādēm.
 Vienības dalībniekiem piešķirtās privilēģijas un imunitāte pret bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas krimināltiesisko jurisdikciju neatbrīvo tos no piederības dalībvalsts jurisdikcijas.
 4. Vienības dalībniekiem ir imunitāte pret bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas civiltiesisko un administratīvo jurisdikciju par ikvienu rīcību, ko tie veikuši, pildot oficiālās funkcijas saskaņā ar operatīvo plānu veiktu darbību gaitā.
 Ja kāda bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas tiesa ierosina civiltiesvedību pret vienības dalībniekiem, par to nekavējoties paziņo aģentūras izpilddirektoram un piederības dalībvalsts kompetentajai iestādei. Pirms tiesvedības sākuma aģentūras izpilddirektors pēc rūpīgas visu piederības dalībvalsts kompetentās iestādes un bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas kompetentās iestādes sniegtā faktu izklāsta izskatīšanas, apliecina bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas kompetentajām tiesu iestādēm, vai vienības dalībnieki ir veikuši attiecīgo rīcību, pildot savas oficiālās funkcijas saskaņā ar operatīvo plānu veiktu darbību gaitā.
 Ja rīcība veikta, pildot oficiālās funkcijas saskaņā ar operatīvo plānu veiktu darbību gaitā, tiesvedību nesāk. Ja rīcība nav veikta, pildot oficiālās funkcijas saskaņā ar operatīvo plānu veiktu darbību gaitā, tiesvedība var turpināties. Aģentūras izpilddirektora apliecinājums ir saistošs bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas iestādēm.
 Ja par vienības dalībniekiem sāk tiesvedību, tie zaudē imunitāti pret jurisdikciju attiecībā uz visām pretprasībām, kas ir tieši saistītas ar galveno prasību.
 5. Saskaņā ar šā panta 3. un 4. punktu piederības dalībvalsts vajadzības gadījumā var atcelt vienības dalībnieku imunitāti pret bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas krimināltiesisko, civiltiesisko un administratīvo jurisdikciju. Šādai atcelšanai vienmēr jābūt tūlītējai atcelšanai.
 6. Vienības dalībniekiem nav pienākuma sniegt liecības tiesā.
 7. Ja kaitējumu ir nodarījis vienības dalībnieks, pildot oficiālās funkcijas saskaņā ar operatīvo plānu veiktu darbību gaitā, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika ir atbildīga par jebkuru kaitējumu.
 Ja kaitējums nodarīts rupjas nolaidības vai tīša pārkāpuma dēļ vai ja iesaistītās dalībvalsts vienības dalībnieks rīcību nav veicis, pildot oficiālās funkcijas, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika ar aģentūras izpilddirektora starpniecību var pieprasīt, lai attiecīgā iesaistītā dalībvalsts maksā kompensāciju.
 Ja kaitējums nodarīts rupjas nolaidības vai tīša pārkāpuma dēļ vai ja vienības dalībnieks, kurš ir aģentūras darbinieks, rīcību nav veicis, pildot oficiālās funkcijas, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika var pieprasīt, lai aģentūra maksā kompensāciju.
 8. Vienības dalībniekiem nevar piemērot izpildes pasākumus, izņemot gadījumus, ja pret viņiem sāk civiltiesvedību, kas nav saistīta ar oficiālām funkcijām saskaņā ar operatīvo plānu veiktu darbību gaitā.
 Vienības dalībnieku īpašumu, par ko aģentūras izpilddirektors apliecina, ka tas ir vajadzīgs minētā personāla oficiālo funkciju pildīšanai, nevar arestēt, izpildot tiesas nolēmumu, lēmumu vai rīkojumu. Uz vienības dalībniekiem civiltiesvedībā neattiecas personas brīvības ierobežojumi vai kādi citi ierobežojoši pasākumi.
 9. Vienības dalībnieku imunitāte pret bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas jurisdikciju neatbrīvo tos no attiecīgo piederības dalībvalstu jurisdikcijas.
 10. Attiecībā uz vienības dalībnieku sniegtiem pakalpojumiem aģentūrai vienības dalībnieki ir atbrīvoti no sociālā nodrošinājuma noteikumiem, kas ir spēkā bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā.
 11. Vienības dalībnieki bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā ir atbrīvoti no jebkāda veida nodokļiem, ko ietur no algas un ienākumiem, kurus tiem maksā aģentūra vai piederības dalībvalstis, kā arī no ienākumiem, ko viņi saņem ārpus bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas.
 12. Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika saskaņā ar spēkā esošajiem normatīvajiem aktiem ļauj ievest priekšmetus vienības dalībnieku personiskām vajadzībām un atbrīvo šādus priekšmetus no visiem muitas nodokļiem, citiem nodokļiem un saistītiem maksājumiem, kas nav maksa par glabāšanu, transportu un tamlīdzīgiem pakalpojumiem. Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika atļauj arī šādu priekšmetu eksportu.
 13. Vienības dalībnieku personiskā bagāža ir atbrīvota no pārbaudēm, ja vien nav nopietnu iemeslu uzskatīt vai tiek uzskatīts, ka tajā ir priekšmeti, kas nav paredzēti vienības dalībnieka personiskai lietošanai, vai priekšmeti, kuru imports vai eksports bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā ir aizliegts ar likumu vai uz kuriem attiecas tās karantīnas noteikumi. Šādas personīgās bagāžas pārbaudi veic vienīgi attiecīgās vienības dalībnieka(-u) vai vienības dalībnieka(-u) pilnvarota pārstāvja klātbūtnē.
 8. pants
 Akreditācijas dokuments
 1. Aģentūra sadarbībā ar bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku katram vienības dalībniekam izsniedz dokumentu Pušu oficiālajās valodās identificēšanas nolūkos attiecībā pret bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas valsts iestādēm un nolūkā apliecināt šāda dokumenta turētāja tiesības veikt uzdevumus un īstenot pilnvaras, kas minētas šā nolīguma 5. pantā un operatīvajā plānā. Dokumentā ir iekļauti šādi dati par dalībnieku: vārds, uzvārds un valstspiederība; dienesta pakāpe vai amata nosaukums; nesen uzņemta fotogrāfija digitālā formātā un uzdevumi, kurus viņš ir pilnvarots veikt izvietošanas laikā.
 2. Akreditācijas dokuments kopā ar derīgu ceļošanas dokumentu vienības dalībniekam ļauj ieceļot bijušā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā bez vīzas vai iepriekšējas atļaujas.
 3. Akreditācijas dokumentu darbības beigās nodod aģentūrai.
 9. pants
 Pamattiesības
 1. Veicot uzdevumus un īstenojot pilnvaras, vienības dalībnieki pilnībā ievēro pamattiesības un pamatbrīvības, tostarp attiecībā uz piekļuvi patvēruma procedūrām, cilvēka cieņu, spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas attieksmes aizliegumu, tiesības uz brīvību, neizraidīšanas principu un kolektīvās izraidīšanas aizliegumu, bērna tiesības un tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību. Veicot uzdevumus un īstenojot pilnvaras, viņi patvaļīgi nediskriminē personas dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma, dzimumorientācijas vai dzimtes identitātes dēļ. Visi pasākumi, ko darbinieki veic, veicot uzdevumus un īstenojot pilnvaras, un kas skar pamattiesības un pamatbrīvības, ir samērīgi ar šo pasākumu mērķiem un ievēro šo pamattiesību un pamatbrīvību būtību.
 2. Ikvienai Pusei ir sūdzību mehānisms, kas vajadzīgs, lai izskatītu iespējamos pamattiesību pārkāpumus, ko tās personāls varētu būt veicis, pildot savas oficiālās funkcijas tādas kopīgas operācijas, ātrās reaģēšanas robežapsardzes pasākuma vai atgriešanas operācijas laikā, uz kuru attiecas šis nolīgums.
 10. pants
 Personas datu apstrāde
 1. Personas datu apstrādi veic tikai tad, ja tas ir nepieciešams šā nolīguma īstenošanai bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, aģentūrā vai iesaistītajās dalībvalstīs.
 2. Personas datu apstrāde bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā notiek saskaņā ar tās tiesību aktiem.
 3. Uz personas datu apstrādi administratīvos nolūkos, ko veic aģentūra un iesaistītā(-ās) dalībvalsts(-is), tostarp nosūtot personas datus uz bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti, Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti, Padomes 2008. gada 27. novembra Pamatlēmums 2008/977/TI par tādu personas datu aizsardzību, ko apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās, un Regulas (ES) 2016/1624 45. panta 2. punktā minētie aģentūras pieņemtie pasākumi Regulas (EK) Nr. 45/2001 piemērošanai.
 4. Gadījumā, ja apstrāde ietver personas datu nosūtīšanu, dalībvalstis un aģentūra personas datu nosūtīšanas brīdī uz bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku norāda ikvienu vispārīgu vai konkrētu ierobežojumu piekļuvei šiem datiem vai to izmantošanai, tostarp attiecībā uz pārsūtīšanu, dzēšanu vai iznīcināšanu. Ja vajadzība pēc šādiem ierobežojumiem kļūst acīmredzama pēc personas datu nosūtīšanas, tad tās attiecīgi informē bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku.
 5. Personas datus, kas darbības laikā savākti administratīvos nolūkos, aģentūra, iesaistītās dalībvalstis un bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika var apstrādāt atbilstīgi datu aizsardzības jomā piemērojamiem tiesību aktiem.
 6. Aģentūra, iesaistītās dalībvalstis un bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika katras darbības beigās izstrādā kopīgu ziņojumu par šā panta 1.–5. punkta piemērošanu. Šo ziņojumu nosūta aģentūras pamattiesību amatpersonai un datu aizsardzības inspektoram, kā arī bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas personas datu aizsardzības kompetentajai iestādei. Aģentūras pamattiesību amatpersona un datu aizsardzības inspektors ziņo aģentūras izpilddirektoram.
 11. pants
 Domstarpības un interpretācija
 1. Visus jautājumus, kas rodas saistībā ar šā nolīguma piemērošanu, kopīgi izskata bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas kompetentās iestādes un aģentūras pārstāvji, konsultējoties ar attiecīgo dalībvalsti vai dalībvalstīm, kas robežojas ar bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku.
 2. Ja iepriekš nav panākts izlīgums, domstarpības par šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu izšķir tikai sarunu ceļā starp bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku un Eiropas Komisiju, kas apspriežas ar ikvienu dalībvalsti, kura robežojas ar bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku.
 12. pants
 Nolīguma stāšanās spēkā, darbības laiks un izbeigšana
 1. Puses apstiprina šo nolīgumu saskaņā ar savām iekšējām juridiskajām procedūrām.
 2. Šis nolīgums stājas spēkā pirmajā dienā, kad sākas otrais mēnesis pēc dienas, kad Puses ir paziņojušas viena otrai, ka ir pabeigtas 1. punktā minētās iekšējās juridiskās procedūras.
 3. Šis nolīgums ir noslēgts uz nenoteiktu laiku. Nolīgumu var izbeigt, Pusēm rakstiski vienojoties vai vienpusēji pēc vienas Puses iniciatīvas. Šādā gadījumā Puse, kas vēlas to izbeigt, par to rakstiski paziņo otrai Pusei ar diplomātisko kanālu starpniecību.
 Nolīguma darbība tiek izbeigta otrā mēneša pirmajā dienā, kurš seko paziņojuma sniegšanas mēnesim.
 4. Šo nolīgumu var grozīt jebkurā laikā, Pusēm savstarpēji rakstiski vienojoties. Grozījumi stājas spēkā saskaņā ar šā panta 1. punktu.
 5. Paziņojumus, kas veikti saskaņā ar šo pantu, nosūta Eiropas Savienības gadījumā Eiropas Savienības Padomes Ģenerālsekretariātam un bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas gadījumā bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas Ārlietu ministrijai.
 13. pants
 Saistība ar citiem nolīgumiem
 Šis nolīgums neietekmē Pušu tiesības un pienākumus, kas izriet no citiem starptautiskiem nolīgumiem, kuri Pusēm ir saistoši.
 14. pants
 Kompetentās iestādes šā nolīguma īstenošanai
 1. Kompetentā iestāde šā nolīguma īstenošanai bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā ir Iekšlietu ministrija.
 2. Kompetentā iestāde šā nolīguma īstenošanai Eiropas Savienībā ir aģentūra.
 KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ ISLANDI, NORVĒĢIJU, ŠVEICI UN LIHTENŠTEINU
 Līgumslēdzējas Puses ņem vērā ciešās attiecības starp Eiropas Savienību un Norvēģiju, Islandi, Šveici un Lihtenšteinu, jo īpaši ņemot vērā 1999. gada 18. maija un 2004. gada 26. oktobra nolīgumus par minēto valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā.
 Šādos apstākļos ir vēlams, ka Norvēģijas, Islandes, Šveices un Lihtenšteinas iestādes, no vienas puses, un bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, no otras puses, nekavējoties noslēdz divpusējus nolīgumus par darbībām, ko bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā veic Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, ar tādiem pašiem nosacījumiem kā šajā nolīgumā.
 KOPĪGĀ DEKLARĀCIJA
 Abas Puses vienojas, ka atturēšanās no jebkāda pasākuma, kas varētu apdraudēt iespējamo turpmāko vienības dalībnieka kriminālvajāšanu, ko veic uzņēmējvalsts kompetentās iestādes, ietver atturēšanos no aktīvas attiecīgās vienības dalībnieka atgriešanas atvieglošanas no Eiropas Robežu un krasta apsardzes dienesta darbības vietas bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā uz viņa/viņas piederības dalībvalsti, kamēr nav saņemts aģentūras izpilddirektora apliecinājums.


text:
 30.1.2010
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 C 24/68
 Жалба, подадена на 30 ноември 2009 г. — ATB Norte/СХВП — Bricocenter Italia (BRICO CENTER Cittá)
 (Дело T-482/09)
 2010/C 24/121
 Език на жалбата: испански
 Страни
 Жалбоподател: ATB Norte, SL (Бургос, Испания) (представители: P. López Ronda, G. Macías Bonilla, H. L. Curtis-Oliver и G. Marín Raigal, abogados)
 Ответник: Служба за хармонизация във вътрешния пазар (марки, дизайни и модели)
 Друга страна в производството пред апелативния състав: Bricocenter Italia Srl [Rozzano Milanofiori (Милано), Италия]
 Искания на жалбоподателя
 —
 да се отмени решението на четвърти апелативен състав на СХВП от 28 септември 2009 г. — R 1047/2008-4,
 —
 да се осъди ответникът (СХВП) да заплати съдебните разноски.
 Правни основания и основни доводи
 Заявител на марката на Общността: Bricocenter S.r.l.
 Марка на Общността, предмет на спора: фигуративна марка, съдържаща словния елемент „BRICOCENTER Città“ (заявка за регистрация No 4 939 302), за услуги от клас 35)
 Притежател на марката или знака, на която/който е направено позоваване в подкрепа на възражението: жалбоподателят
 Марка или знак, на която/който е направено позоваване в подкрепа на възражението: фигуративни марки на Общността, съдържащи словните елементи „CENTROS DE BRICOLAGE BRICOCENTRO“ (No 3 262 623) и „ATB CENTROS DE BRICOLAGE BRICOCENTRO“ (No 989 046), за услуги от класове 35, 37 и 39
 Решение на отдела по споровете: уважава възражението.
 Решение на апелативния състав: отменя оспорваното решение и отхвърля възражението в неговата цялост.
 Изложени правни основания: неправилно тълкуване и прилагане на член 8, параграф 1, буква б) от Регламент No 207/2009