type: contracts

text:
 Pomembno pravno obvestilo
 |
 22000D1123(21)
 Uradni list L 296 , 23/11/2000 str. 0062 - 0074
 Sklep Skupnega odbora EGPšt. 96/1999z dne 16. julija 1999o spremembi Priloge XVI (Javna naročila) k Sporazumu EGPSKUPNI ODBOR EGP JE -ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor ga spreminja Protokol o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, v nadaljnjem besedilu "Sporazum", in zlasti člena 98 Sporazuma,ob upoštevanju naslednjega:(1) Priloga XVI k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom št. 7/94 Skupnega odbora EGP z dne 21. marca 1994 [1].(2) Prilagoditve nekaterih direktiv Sveta o javnih naročilih je treba upoštevati v Sporazumu.(3) Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 97/52/ES z dne 13. oktobra 1997 o spremembah direktiv 92/50/EGS, 93/36/EGS in 93/37/EGS o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil storitev, blaga in gradenj [2] je treba vključiti v Sporazum.(4) Direktivo 98/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998, ki spreminja Direktivo 93/38/EGS o usklajevanju postopkov naročanja naročnikov v vodnem, energetskem, transportnem in telekomunikacijskem sektorju [3] je treba vključiti v Sporazum -SKLENIL:Člen 1Priloga XVI k Sporazumu, vključno z dodatki 1 do 14 k navedeni prilogi, se spremeni, kakor je določeno v Prilogi k temu sklepu.Člen 2Besedila- prilagoditev Direktivi Sveta 93/36/EGS, Direktivi Sveta 93/37/EGS, Direktivi Sveta 93/38/EGS, Direktivi Sveta 92/13/EGS in Direktivi Sveta 92/50/EGS v Poglavju XI, E (Javna naročila), točkah 1, 2, 3, 4 in 5 Priloge I k Aktu o pogojih pristopa Republike Avstrije, Republike Finske in Kraljevine Švedske in o prilagoditvah pogodb, na katerih temelji Evropska unija,- Direktive 97/52/EC o spremembi Direktiv 92/50/EGS, 93/36/EGS in 93/37/EGS,- Direktive 98/4/ES o spremembi Direktive 93/38/EGSv islandskem in norveškem jeziku, ki so priložena ustreznim jezikovnim različicam tega sklepa, so verodostojna.Člen 3Ta sklep začne veljati 17. julija 1999 pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma.Člen 4Ta sklep se objavi v sklopu EGP in v Dopolnilu EGP Uradnega lista Evropskih skupnosti.V Bruslju, 16. julija 1999Za Skupni odbor EGPPredsednikN. v. Liechtenstein[1] UL L 160, 28.6.1994, str. 1.[2] UL L 328, 28.11.1997, str. 1.[3] UL L 101, 1.4.1998, str. 1.--------------------------------------------------PRILOGAk Sklepu št. 96/1999 Skupnega odbora EGPPriloga XVI (Javna naročila) k Sporazumu, vključno z dodatki 1 do 14 k navedeni prilogi, se spremeni, kakor je določeno v Prilogi k temu sklepu.Člen 1Točka 2 (Direktiva Sveta 93/37/EGS) se nadomesti z naslednjim:"2. 393 L 0037: Direktiva Sveta 93/37/EGS z dne 14. junija 1993 o usklajevanju postopkov oddaje javnih naročil za gradnje (UL L 199, 9.8.1993, str. 54), kakor je bila spremenjena s:- 194 N: Aktom o pogojih pristopa Republike Avstrije, Republike Finske in Kraljevine Švedske in prilagoditvah Pogodb, na katerih temelji Evropska unija (UL C 241, 29.8.1994, str. 21, kakor je bil spremenjen z UL L 1, 1.1.1995, str. 1).- 397 L 0052: Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 97/52/ES z dne 13.10.1997 (UL L 328, 28.11.1997, str. 1),Za namene tega sporazuma veljajo določbe direktive z naslednjimi prilagoditvami:(a) v členu 5(a) se stavek "skladno s Pogodbo" uporablja kot "skladno s Sporazumom EGP";(b) člen 25 se dopolni na naslednji način:- "— na Islandiji, Firmaskrá,- — v Lihtenštajnu, Handelsregister, Gewerberegister,- — na Norveškem, Foretaksregisteret;".(c) Priloga I se dopolni z Dodatkom I k tej prilogi..(d) Potrebni ukrepi za uskladitev s to direktivo za Lihtenštajn začnejo veljati 1. januarja1996. Med prehodnim obdobjem se uporaba Direktive med Lihtenštajnom in drugimi pogodbenicami vzajemno opusti."Člen 2Dodatek 1 se nadomesti z naslednjim:"Dodatek 1SEZNAMI ORGANOV IN KATEGORIJ ORGANOV — OSEB JAVNEGA PRAVAI. Na ISLANDIJI:centralne nabavne organizacije, ki niso industrijskega ali trgovinskega značaja, zakonsko urejene z "lög um skipan opinberra framkvæmda nr. 52/1970" in "lög um opinber innkaup nr. 52/1997, með síðari breytingum" and "reglugerð nr. 302/1996"Organi in institucijeRíkiskaup (Državni trgovinski center)Framkvæmdasýslan (Vladne gradbene pogodbe)Vegagerð ríkisins (Uprava za javne ceste)Siglingastofnun (Islandska pomorska uprava)Íslandspóstur hf (Islandska pošta d.o.o.)Innkaupastofnun Reykjavíkurborgar (Nabavni center v Reykjaviku).VrsteSveitarfélög (Mestne občine)II. V LIHTENŠTAJNU:"die öffentlich-rechtlichen Verwaltungseinrichtungen auf Landes- und Gemeindeebene" (organi, ustanove in fundacije javnega prava in ustanovljene na nacionalni ali občinski ravni).III. Na NORVEŠKEM:"offentlige eller offentlig kontrollerte organer eller virksomheter som ikke har en industriell eller kommersiell karakter" (javne organizacije ali organizacije ali podjetja pod javnim nadzorom, ki niso industrijskega ali trgovinskega značaja)Organi in institucije- Norsk Rikskringkasting (Norveško združenje za radiodifuzijo)- Norges Bank (Centralna banka)- Statens lånekasse for utdanning (Državni posojilni sklad za izobraževanje)- Statistisk sentralbyrå (Centralni urad za statistiko),- Den norske stats Husbank (Norveška državna stanovanjska banka)- Statens Innvandrar- og Flyktningeboliger- Medisinsk Innovasjon Rikshospitalet- Norges Teknisk-naturvitenskapelige forskningsråd (Norveški kraljevski svet za znanstvene in industrijske raziskave),- Statens Pensjonskasse (Norveški javni pokojninski sklad)Vrste- Statsbedrifter i h.h.t lov om statsbedrifter av 25. juni 1965 nr. 3 (Državna podjetja)- Statsbanker (Državne banke)- Universiteter of hoyskoler etter lov av 16. juni 1989 nr. 77 (Univerze)"Člen 3Točka 3 (Direktiva Sveta 93/36/EGS) se nadomesti z naslednjim:"3. 393 L 0036: Direktiva Sveta 93/36/EGS z dne 14. junija 1993 o usklajevanju postopkov oddaje javnih naročil za blago (UL L 199, 9.8.1993, str. 1), kakor je bila spremenjena s:- 194 N: Aktom o pogojih pristopa Republike Avstrije, Republike Finske in Kraljevine Švedske in prilagoditvah Pogodb, na katerih temelji Evropska unija (UL C 241, 29.8.1994, str. 21, kakor je bil spremenjen z UL L 1, 1.1.1995, str. 1),- 397 L 0052: Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 97/52/ES z dne 13.10.1997 (UL L 328, 28.11.1997, str. 1).Za namene tega sporazuma veljajo določbe direktive z naslednjimi prilagoditvami:(a) v členu 3 se sklicevanje na "člen 223(1)(b) Pogodbe EGS" nadomesti s sklicevanjem na "člen 123 Sporazuma EGP";(b) člen 21(2) se dopolni na naslednji način:- "— na Islandiji, hlutafélagaskrá, samvinnufélagaskrá, firmaskrá,- — v Lihtenštajnu, Handelsregister, Gewerberegister,- — na Norveškem, Foretaksregisteret";(c) Priloga I k tej direktivi se nadomesti z Dodatkom 2 k navedeni prilogi. Priloga iz člena 1(b) te direktive se nadomesti z Dodatkom 1 k navedeni prilogi.(d) Potrebni ukrepi za uskladitev s to direktivo za Lihtenštajn začnejo veljati 1. januarja1996. Med prehodnim obdobjem se uporaba Direktive med Lihtenštajnom in drugimi pogodbenicami vzajemno opusti."Člen 4Dodatek 2 se nadomesti z naslednjim:"Dodatek 2SEZNAM NAROČNIKOV, ZA KATERE VELJA SPORAZUM V SKLADU S PRILOGO I K SPORAZUMU(CENTRALNI VLADNI ORGANI)ISLANDIJASEZNAM NAROČNIKOV, KI SO ENAKOVREDNI NAROČNIKOM, ZA KATERE VELJA SPORAZUM V SKLADU S PRILOGO I K SPORAZUMUCentralne nabavne organizacije, ki niso industrijskega ali trgovinskega značaja, zakonsko urejene z "lög um opinber innkaup nr. 52/1987 með síðari breytingum" and "reglugerð nr. 302/1996"Ríkiskaup (Državni trgovinski center)Framkvæmdasýslan (Vladne gradbene pogodbe)Vegagerð ríkisins (Uprava za javne ceste)Íslandspóstur hf (Islandska pošta d.o.o.)LIHTENŠTAJN1. Regierung des Fürstentums Lihtenštajn2. Liechtensteinische Post-, Telefon- und Telegrafenbetriebe (PTT)NORVEŠKAStatsministerens kontor | Urad ministrskega predsednika |Arbeids-og administrasjonsdepartementet ArbeidsdirektoratetArbeidsforskningsinstituttetArbeidstilsynetStatsbyggKonkurransetilsynetStatens forvaltningstjenesteStatens informasjonstjenesteStatskonsult | Ministrstvo za delo in upravo Direkcija za deloInštitut za raziskave delaDirekcija za inšpekcijo delaDirekcija za javne gradnje in nepremičnine v državni lasti?Norveški urad za konkurencoVladne upravne službeNorveška centralna informacijska službaDirekcija za javni menedžment |Barne- og familiedepartementet BarneombudetForbrukerombudetForbrukerrådetLikestillingsombudetLikestillingsrådetStatens adopsjonskontorStatens institutt for forbruksforskning | Ministrstvo za otroke in družino Komisar za otrokeVaruh pravic potrošnikovPotrošniški svetVaruh pravic enakih možnostiSvet za enake možnostiVladni urad za posvojitveDržavni inštitut za raziskave potrošnje |Finans- og tolldepartementet KredittilsynetSkattedirektoratetOljeskattekontoretToll- og avgiftsdirektoratet | Ministrstvo za finance Norveška komisija za banke, zavarovalnice in vrednostne papirjeDirekcija za davkeUrad za davke od nafteDirekcija za carine in trošarine |Fiskeridepartementet FiskeridirektoratetHavforskningsinstituttetKystdirektoratet | Ministrstvo za ribištvo Direkcija za ribištvoInštutut za pomorske raziskaveDirekcija za obalo |Forsvarsdepartementet Forsvarets bygningstjenesteForsvarets tele- og datatjenesteForsvarets forskningsinstituttForsvarets overkommandoHærens forsyningskommandoLuftforsvarets forsyningskommandoSjøforsvarets forsyningskommandoForsvarets sanitet | Ministrstvo za obrambo Norveška obrambna gradbena službaNorveška uprava za obrambne in informacijske službeNorveški obrambni raziskovalni inštitutObrambno poveljstvo štaba za NorveškoPoveljstvo kopenske vojske za materialLetalsko poveljstvo za materialPoveljstvo vojne mornarice za materialNorveška obrambna zdravstvena služba |Justis- og politidepartementet BrønnøysundregistreneDatatilsynetDirektoratet for sivilt beredskapRiksadvokatenStatsadvokatembetenePolitietDomstoleneFengselsvesenet | Ministrstvo za pravosodje (in policijo) Registrirni center BronnoysundInšpektorat za podatkeDirekcija za civilno zaščitoGeneralni javni tožilecUrad okrožnih javnih tožilcevPolicijaSodiščaUprava za zapore |Kirke- utdannings- og forskningsdepartementet Det norske meteorologiske instituttKirkerådetLærerutdanningsrådetBispedømmerådetNorsk Utenrikspolitisk InstituttNorsk voksenpedagogisk forskningsinstituttRiksbibliothektjenestenSamisk utdanningsråd | Ministrstvo za izobraževanje, raziskave in cerkev Norveški inštitut za meteorologijoDržavni svet norveške cerkvePedagoški svetŠkofijski svetNorveški inštitut za mednarodne zadeveNorveški inštitut za izobraževanje odraslihDržavni urad za raziskave in specializirane knjižniceLaponski izobraževalni svet |Kommunal- og Regionaldepartementet Direktoratet for brann og eksplosjonsvernProduktregisteretetStatens bygningstekniske etatUtlendingsdirektoratetProdukt- og elektrisitetstilsynetFylkesmannsembedene | Ministrstvo za lokalno vlado in regije Direkcija za varstvo pred požari in ekplozijamiRegister proizvodovDržavni urad za gradbeno tehnologijo in upravoDirekcija za priseljevanjeDržavna direkcija za varnost izdelkov in elektrikeOkrajni guvernerji |Kulturdepartementet Norsk filminstituttNorsk kulturrådNorsk språkrådRiksarkivetStatsarkiveneRikskonserteneStatens bibliotektilsynStatens filmtilsynStatens filmsentral | Ministrstvo za kulturo Norveški filmski inštitutNorveški svet za kulturoNorveški svet za jezikNorveški državni arhivDržavni akrhiv, regionalni oddelkiNorveška državna fundacija za vsedržavno spodbujanje glasbeDržavna direkcija za javne in šolske knjižniceDržavni svet za filmsko cenzuroNorveški filmski inštitut |Landbruksdepartementet Norsk institutt for skogforskningReindriftsadministrasjonenStatens dyrehelsetilsynStatens næringsmiddeltilsynStatens landbrukstilsynVeterinærinstituttet | Ministrstvo za kmetijstvo Norveški inštitut za raziskovanje gozdovDirekcija za rejo severnih jelenovDržavni urad za zdravje živaliDržavni organ za nadzor hraneDržavne kmetijske inšpekcijske službeDržavni veterinarski inštitut |Miljøverndepartementet Direktoratet for naturforvaltningNorsk polarinstituttRiksantikvarenStatens forurensningstilsynStatens kartverk | Ministrstvo za okolje Direkcija za naravno okoljeNorveški inštitut za polarne raziskaveDirekcija za kulturno dediščinoDržavni organ za nadzor onesnaževanjaDržavni organ za kartografijo |Nærings- og handelsdepartementet JustervesenetNorges geologiske undersøkelseStatens veiledningskontor for oppfinnerePatentstyret (Styret for det industrielle rettsvern)BergvesenetSjøfartsdirektoratetSkipsregistrene | Ministrstvo za trgovino in industrijo Državna služba za metrologijo in akreditacijoNorveška geološka službaDržavni urad za svetovanje iznajditeljemDržavni patentni uradSlužba za rudnikePomorska direkcijaNorveški mednarodni ladijski register |Olje- og energidepartementet Norges vassdrags- og energidirektoratOljedirektoratet | Ministrstvo za nafto in energijo Direkcija za vodne vire in vodno energijoDirekcija za nafto |Samferdselsdepartementet Statens vegvesenStatens teleforvaltning | Ministrstvo za promet in komunikacije Uprava za javne cesteDržavni organ za telekomunikacije |Sosial- og helsedepartementet Statens institutt for folkehelseStatens helsetilsynRikshospitaletRadiumhospitaletRikstrygdeverketRusmiddeldirektoratetStatens helseundersøkelserStatens institutt for alkohol- og narkotikaforskningStatens legemidelkontrollStatens strålevernStatens tobakksskaderåd | Ministrstvao za zdravje in socialne zadeve Državni inštutu za javno zdravjeDržavni zdravstveni svetDržavna bolnicaDržavna bolnica za jedrsko medicinoDržavna uprava za zavarovanjeDorekcija za preprečevanja alkoholizma in zlorabe drogDržavna zdravstvena službaDržavni inštitut za raziskave alkohola in drogDržavni organ za nadzor nad zdraviliDržavni organ za varstvo pred sevanjemDržavni svet za kajenje in zdravje |Utenriksdepartementet | Ministrstvo za zunanje zadeve |Stortinget Sivilombudsmannen — Stortingets ombudsmann for forvaltningenRiksrevisjonen | Storting (parlament) Ombudsman pri parlamentu za javno upravoUrad za revizijo |Høyesterett | Vrhovno sodišče |"Člen 5Dodatek 3 se črta.Člen 6V točko 4 (Direktiva Sveta 93/38/EGS):- se doda naslednje:", kakor je bila spremenjena s:- 194 N: Aktom o pogojih pristopa Republike Avstrije, Republike Finske in Kraljevine Švedske ter prilagoditve pogodb, na katerih temelji Evropska unija (UL C 241, 29.8.1994, str. 21, kakor je bil prilagojen z UL L 1, 1.1.1995, str. 1).- 398 L 0004: Direktivo 98/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. junija 1997 (UL L 101, 1.4.1998, str. 1).",- besedilo prilagoditve (e) se črta,- besedilo prilagoditve (q) se nadomesti z naslednjim besedilom:Priloge od I do X se ustrezno dopolnijo z dodatki od 3 do 12 k tej prilogi.- besedilo prilagoditve (p) se črta,- za prilagoditvijo (q) se doda naslednja prilagoditev:(r) v členu 1 Direktive 98/4/ES se beseda "Skupnost" nadomesti s "Skupnost in države EFTA, ki so podpisnice Sporazuma".Člen 71. Dodatek 4 se nadomesti z naslednjim:"Dodatek 3PROIZVODNJA, TRANSPORT ALI DISTRIBUCIJA PITNE VODEISLANDIJAOrganizacije, ki proizvajajo ali distribuirajo vodo v skladu z "lög nr. 81/1991, um vatnsveitur sveitarfélaga".LIHTENŠTAJNGruppenwasserversorgung Liechtensteiner Oberland.Wasserversorgung Liechtensteiner Unterland.NORVEŠKAOrganizacije, ki proizvajajo ali distribuirajo vodo v skladu s "Forskrift om drikkevann og vannforsyning (FOR 1995-01-01 Nr. 68)"."2. Dodatek 5 se nadomesti z naslednjim:"Dodatek 4PROIZVODNJA, TRANSPORT ALI DISTRIBUCIJA ELEKTRIČNE ENERGIJEISLANDIJALandsvirkjun (Državno podjetje za energijo), "lög nr. 42/1983"Rafmagnsveitur ríkisins (državno omrežje za električno energijo), orkulög nr. 58/1967Rafmagnsveita Reykjavíkur (Občinsko omrežje za električno energijo Reykjavika)Hitaveita Reykjavíkur (daljinsko ogrevanje mestne občine Reykjavik), lög nr. 38/1940Hitaveita Suðurnesja (območno ogrevanje, Suðurnes), lög nr. 100/1974Orkubú Vestfjarða (Vestfjord podjetje za energijo), lög nr. 66/1976Druge organizacije za proizvodnjo, transport ali distribucijo električne energije skladno s "orkulög nr. 58/1967"LIHTENŠTAJNLiechtensteinische KraftwerkeNORVEŠKAOrganizacije za proizvodnjo, transport ali distribucijo električne energije skladno z "to lov om bygging og drift av elektriske anlegg (LOV 1969-06-19 65), Lov om erverv av vannfall, bergverk og annen fast eiendom m.v., kap. I, jf.kap.V (LOV 1917-12-14 16, kap. I), ali Vassdragsreguleringsloven (LOV 1917-12-14 17) ali Energiloven (LOV 1990-06-29 50)"".3. Dodatek 6 se nadomesti z naslednjim:"Dodatek 5TRANSPORT ALI DISTRIBUCIJA PLINA ALI TOPLOTEISLANDIJAHitaveita Reykjavíkur, "lög nr. 38/1940"Hitaveita Suðurnesja (območno ogrevanje, Suðurnes), lög nr. 100/1974Druge organizacije za transport ali distribucijo toplote skladno s "orkulög nr. 58/1967"LIHTENŠTAJNLiechtensteinische GasversorgungNORVEŠKAOrganizacije za prenos ali distribucijo toplote v skladu z "Lov om produksjon, omforming, overføring, omsetning og fordeling av energi m.m (LOV 1990-06-29 50) (Energiloven)"."4. Dodatek 7 se nadomesti z naslednjim:"Dodatek 6RAZISKOVANJE IN ČRPANJE NAFTE IN PLINAISLANDIJA—LIHTENŠTAJN—NORVEŠKANaročniki, zajeti z "Lov om petroleumsvirksomhet (LOV 1996-11-29 72)"(Zakon o pridobivanju nafte) in predpisi skladno z Zakonom o pridobivanju nafte ali z "Lov om undersøkelse etter og utvinning av petroleum i grunnen under norks landområde (LOV 1973-05-04 21)"."5. Dodatek 8 se nadomesti z naslednjim:"Dodatek 7RAZISKAVE IN IZKOPAVANJE PREMOGA ALI DRUGIH TRDNIH GORIVISLANDIJA—LIHTENŠTAJN—NORVEŠKA—".6. Dodatek 9 se nadomesti z naslednjim:"Dodatek 8NAROČNIKI NA PODROČJU ŽELEZNIŠKIH STORITEVISLANDIJA—LIHTENŠTAJN—NORVEŠKANorges Statsbaner (NSB) in organizacije, ki delujejo skladno z "Lov om anlegg og drift av jernbane, herunder sporvei, tunnelbane og forstadsbane m.m (LOV 1993-06-11100) (Jernbaneloven)"".7. Dodatek 10 se nadomesti z naslednjim:"Dodatek 9NAROČNIKI NA PODROČJU STORITEV PREVOZA Z MESTNO ŽELEZNICO, TRAMVAJSKIH, TROLEJBUSNIH PREVOZOV ALI STORITEV AVTOBUSNEGA PREVOZAISLANDIJAStrætisvagnar Reykjavíkur (storitve avtobusnega prevoza v mestni občini Reykjavik)Almenningsvagnar bsDruge mestne avtobusne službeOrganizacije kopenskega prevoza, ki delujejo skladno s členom 2, odstavek 1, "lög nr. 58/1987, um skipulag á fólksfutningum með langferðabifreiðum".LIHTENŠTAJNLiechtensteinische Post-, Telefon- und Telegrafenbetriebe (PTT).NORVEŠKANSB BA in organizacije kopenskega prevoza, ki delujejo skladno z "Lov om anlegg og drift av jernbane, herunder sporvei, tunnelbane og forstadsbane m.m (LOV 1993-06-11100) (Jernbaneloven)"".8. Dodatek 11 se nadomesti z naslednjim:"Dodatek 10NAROČNIKI NA PODROČJU LETALIŠKIH ZMOGLJIVOSTIISLANDIJAFlugmálastjórn (Direkcija za civilno letalstvo)LIHTENŠTAJN—NORVEŠKAOrganizacije, ki opravljajo storitve letaliških zmoglivosti skladno z "Luftfartsloven (LOV 1995-06-11101)"."9. Dodatek 12 se nadomesti z naslednjim:"Dodatek 11NAROČNIKI NA PODROČJU POMORSKIH ALI REČNIH PRISTANIŠČ ALI DRUGIH TERMINALNIH ZMOGLJIVOSTIISLANDIJASiglingastofnun (Islandska pomorska uprava)Druge organizacije, ki delujejo skladno s "Hafnalög nr. 23/1994"LIHTENŠTAJN—NORVEŠKANorges Statsbaner (NSB) (Železniški terminali).Organizacije, ki delujejo skladno s "Havneloven (LOV 1984-06-08 51)"".10. Dodatek 13 se nadomesti z naslednjim:"Dodatek 12DELOVANJE TELEKOMUNIKACIJSKIH OMREŽIJ ALI OPRAVLJANJE TELEKOMUNIKACIJSKIH STORITEVISLANDIJALandssími Íslands hf (Icelandski Telekom d.o.o.)LIHTENŠTAJNLiechtensteinische Post-, Telefon- und Telegrafenbetriebe (PTT)NORVEŠKAOrganizacije, ki poslujejo skladno z "Lov om telekommunikasjon (LOV 1995-06-23 39)"".Člen 8V točko 5a (Direktiva Sveta 92/13/EGS):- se doda naslednje:", kakor je bila spremenjena s:- 194 N: Aktom o pogojih pristopa Republike Avstrije, Republike Finske in Kraljevine Švedske in prilagoditvah Pogodb, na katerih temelji Evropska unija (UL C 241, 29.8.1994, str. 21, kakor je bil spremenjen z UL L 1, 1.1.1995, str. 1).",- besedilo prilagoditve (d) se nadomesti z naslednjim besedilom:"Prilogo k Direktivi se nadomesti z Dodatkom 13 k navedeni prilogi."Člen 9Dodatek 14 se nadomesti z naslednjim:"Dodatek 13NACIONALNE OBLASTI, NA KATERE JE MOŽNO NASLOVITI ZAHTEVE ZA UPORABO SPRAVNEGA POSTOPKA IZ ČLENA 9 DIREKTIVE SVETA 92/13/EGSISLANDIJAFjármálaráðuneytið (Ministrstvo za finance)LIHTENŠTAJNAmt für Volkswirtschaft (Urad za državno gospodarstvo)NORVEŠKANærings- og handelsdepartementet (Ministrstvo za trgovino in industrijo)"Člen 10V točko 5b (Direktiva Sveta 92/50/EGS):- se doda naslednje:", kakor je bila spremenjena s:- 194 N: Aktom o pogojih pristopa Republike Avstrije, Republike Finske in Kraljevine Švedske in prilagoditvah Pogodb, na katerih temelji Evropska unija (UL C 241, 29.8.1994, str. 21, kakor je bil spremenjen z UL L 1, 1.1.1995, str. 1).- 397 L 0052: Direktivo Evropskega parlamenta in Sveta 97/52/ES z dne 13.10.1997 (UL L 328, 28.11.1997, str. 1)."- besedilo prilagoditve (b) se nadomesti z naslednjim besedilom:"Člen 30(3) se dopolni na naslednji način:- na Islandiji, "Firmaskrá, Hlutafélagaskrá",- v Lihtenštajnu, "Handelsregister, Gewerberegister",- na Norveškem, "Foretaksregisteret";"- za prilagoditvijo (c) se doda naslednja prilagoditev:"(d) v členu 1 Direktive 97/52/ES se beseda "Skupnost" nadomesti s "Skupnost in države EFTA, ki so podpisnice Sporazuma.""--------------------------------------------------


jurisdiction: EU

text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 22004D0035(01)
 EMP ühiskomitee otsus nr 35/2004, 23. aprill 2004, millega muudetakse Euroopa Majanduspiirkonna lepingu II lisa (tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine) — komisjoni määrus (EÜ) nr 2144/2003 (import kolmandatest riikidest)
 Euroopa Liidu Teataja L 277 , 26/08/2004 Lk 0003 - 0003
 EMP ühiskomitee otsusnr 35/2004,23. aprill 2004,millega muudetakse EMP lepingu II lisa (tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine)EMP ÜHISKOMITEE,võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, nagu seda on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi "leping", eriti selle artiklit 98ning arvestades järgmist:(1) Lepingu II lisa on muudetud EMP ühiskomitee 19. märtsi 2004. aasta otsusega nr 21/2002. [1](2) Lepingusse tuleb lisada komisjoni 8. detsembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2144/2003, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 94/92 üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta, mis käsitlevad nõukogu määruses (EMÜ) nr 2092/91 sätestatud kolmandatest riikidest importimise korda, [2]ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Lepingu II lisa XII peatüki punkti 54b (nõukogu määrus (EMÜ) nr 2092/91) lisatakse järgmine taane:"— 32003 R 2144: komisjoni määrus (EÜ) nr 2144/2003, 8. detsember 2003 (ELT L 322, 9.12.2003, lk 3)."Artikkel 2Määruse (EÜ) nr 2144/2003 islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentne.Artikkel 3Käesolev otsus jõustub 24. aprillil 2004, tingimusel et EMP ühiskomiteele on esitatud kõik lepingu artikli 103 lõikele 1 vastavad teatised. [3]Artikkel 4Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osa EMP kaasandes.Brüssel, 23. aprill 2004EMP ühiskomitee nimeleesistujaP. Westerlund[1] ELT L 127, 29.4.2004, lk 126.[2] ELT L 322, 9.12.2003, lk 3.[3] Põhiseadusest tulenevatest nõuetest ei ole teatatud.--------------------------------------------------


type: wikipedia

text:
ISO 4217 je mednarodni standard, ki določa tričrkovne kratice za valute držav. Nad standardom bdi Mednarodna organizacija za standardizacijo (ISO).
 Prvi dve črki oznake ISO 4217 predstavlja dvočrkovna kratica države, določena s standardom ISO 3166, tretja črka pa je navadno začetnica valute.
 Seznam kratic valut
 AED - ZAE dirham
 AFN - Afganistanski afgani
 ALL - Albanski lek
 AMD - Armenski dram
 ANG - Gulden Nizozemskih Antilov
 AOA - Angolska kvanza
 ARS - Argentinski peso
 AUD - Avstralski dolar
 AWG - Arubski gulden
 AZN - Azerbajdžanski manat
 BAM - Bosansko-hercegovska konvertibilna marka
 BBD - Barbadoški dolar
 BDT - Bangladeška taka
 BGN - Bolgarski novi lev
 BHD - Bahrajnski dinar
 BIF - Burundijski frank
 BMD - Bermudski dolar
 BND - Brunejski dolar
 BOB - Bolivijski boliviano
 BOV - Bolivijski mvdol (oznaka valute)
 BRL - Brazilski real
 BSD - Bahamski dolar
 BTN - Butanski ngultrum
 BWP - Bocvanska pula
 BYR - Beloruski rubelj
 BZD - Belizejski dolar
 CAD - Kanadski dolar
 CDF - Kongoški frank
 CHF - Švicarski frank
 CLF - Čilski unidades de fomento (oznaka valute)
 CLP - Čilski peso
 CNY - Kitajski juan
 COP - Kolumbijski peso
 COU - Kolumbijska enota realne vrednosti (unidad de valor real) - dodatno k COP
 CRC - Kostariški kolon
 CSD - Srbski dinar
 CUP - Kubanski peso
 CVE - Zelenortski escudo
 CYP - Ciprski funt
 CZK - Češka krona
 DJF - Džibutijski frank
 DKK - Danska krona
 DOP - Dominikanski peso
 DZD - Alžirski dinar
 EGP - Egiptovski funt
 ERN - Eritrejska nakfa
 ETB - Etiopski bir
 EUR - Evro
 FJD - Fidžijski dolar
 FKP - Falklandski funt
 GBP - Angleški funt
 GEL - Gruzinski lari
 GHC - Ganski cedi
 GIP - Gibraltarski funt
 GMD - Gambijski dalasi
 GNF - Gvinejski frank
 GTQ - Gvatemalski kecal
 GWP - Gvineja-Bissauski peso
 GYD - Gvajanski dolar
 HKD - Hongkonški dolar
 HNL - Honduraška lempira
 HRK - Hrvaška kuna
 HTG - Haitski gourde
 HUF - Madžarski forint
 IDR - Indonezijska rupija
 ILS - Izraelski šekel
 INR - Indijska rupija
 IQD - Iraški dinar
 IRR - Iranski rial
 ISK - Islandska krona
 JMD - Jamajški dolar
 JOD - Jordanski dinar
 JPY - Japonski jen
 KES - Kenijski šiling
 KGS - Kirgiški som
 KHR - Kamboški riel
 KMF - Komorski frank
 KPW - Severnokorejski von
 KRW - Južnokorejski von
 KWD - Kuvajtski dinar
 KYD - Kajmanski dolar
 KZT - Kazahstanski tenge
 LAK - Laoški kip
 LBP - Libanonski funt
 LKR - Šrilanška rupija
 LRD - Liberijski dolar
 LSL - Lesotski loti
 LYD - Libijski dinar
 MAD - Maroški dirham
 MDL - Moldavski lev
 MGA - Malgaški ariarij
 MGF - Malgaški frank
 MLF - Malijski frank
 MKD - Makedonski dinar
 MMK - Mjanmarski kjat
 MNT - Mongolski tugrik
 MOP - Makavska pataka
 MRO - Mavretanska uguija
 MTL - Malteška lira
 MUR - Mavricijska rupija
 MVR - Maldivska rufija
 MWK - Malavijska kvača
 MXN - Mehiški peso
 MYR - Malezijski ringit
 MZM - Mozambiški metikal
 NAD - Namibijski dolar
 NGN - Nigerijska naira
 NIO - Nikaragevska zlata kordova
 NOK - Norveška krona
 NPR - Nepalska rupija
 NZD - Novozelandski dolar
 OMR - Omanski rial
 PAB - Panamska balboa
 PEN - Perujski novi sol
 PGK - Papuanska kina
 PHP - Filipinski peso
 PKR - Pakistanska rupija
 PLN - Poljski zlot
 PYG - Paragvajski gvarani
 QAR - Katarski rial
 RON - Romunski lev
 RUB - Ruski rubelj
 RWF - Ruandski frank
 SAR - Savdskoarabski rial
 SBD - Dolar Solomonovih otokov
 SCR - Sejšelska rupija
 SDD - Sudanski dinar
 SEK - Švedska krona
 SGD - Singapurski dolar
 SHP - Funt Sv. Helene
 SLL - Sieraleonski leone
 SOS - Somalski šiling
 SRD - Surinamski dolar
 STD - Saotomejska dobra
 SUR - Ruski rubelj
 SVC - Salvadorski kolon
 SYP - Sirski funt
 SZL - Svazijski lilangeni
 THB - Tajski bat
 TJS - Tadžiški somoni
 TMM - Turkmenski manat
 TND - Tunizijski dinar
 TOP - Tonška paanga
 TPE - Vzhodnotimorski eskudo
 TRL - Turška lira
 TTD - Dolar Trinidada in Tobaga
 TWD - Novi tajvanski dolar
 TZS - Tanzanijski šiling
 UAH - Ukrajinska hrivnija
 UGX - Ugandski šiling
 USD - Ameriški dolar
 USN - Ameriški dolar, naslednji dan (oznaka valute)
 USS - Ameriški dolar, isti dan (oznaka valute)
 UYU - Urugvajski urugvajo
 UZS - Uzbekistanski sum
 VEB - Venezuelski bolivar
 VND - Vietnamski dong
 VUV - Vanuatujski vatu
 WST - Samojska tala
 XAF - Frank CFA (zahodnoafriški)
 XAG - Unča srebra
 XAU - Unča zlata
 XBA - Evropska sestavljena enota (EURCO) (enota trga obveznic)
 XBB - Evropska monetarna enota (E.M.U.-6) (enota trga obveznic)
 XBC - Evropska obračunska enota 9 (E.U.A.-9) (enota trga obveznic)
 XBD - Evropska obračunska enota 17 (E.U.A.-17) (enota trga obveznic)
 XCD - Vzhodnokaribski dolar
 XDR - posebne pravice črpanja (IMF)
 XFO - Zlati frank (posebna enota za poravnave)
 XFU - Frank UIC (posebna enota za poravnave)
 XOF - Frank CFA (srednjeafriški)
 XPD - Unča paladija
 XPF - Frank CFP
 XPT - Unča platine
 XTS - koda, rezervirana za potrebe testiranja
 XXX - nobena valuta
 YER - Jemenski rial
 ZAR - Južnoafriški rand
 ZMK - Zambijska kvača
 ZWD - Zimbabvejski dolar
 Seznam opuščenih oznak
 ADP - Andorska pezeta
 AFA - Afganistanski afghani
 AON - Angolska nova kwanza
 AOR - Angolska kwanza readjustado
 ARA - Argentinski avstral
 ATS - Avstrijski šiling (1. januarja 2002 nadomeščen z evrom)
 BEC - Belgijski konvertibilni frank
 BEF - Belgijski frank (1. januarja 2002 nadomeščen z evrom)
 BEL - Belgijski finančni frank
 BGL - Bolgarski lev (5. julijja 1999 nadomeščen z novim levom BGN)
 BRE - Brazilski real
 CSK - Češkoslovaška krona
 DDM - Vzhodnonemška marka
 DEM - Nemška marka (1. januarja 2002 nadomeščen z evrom)
 ECS - Ekvadorski sukre (nadomeščen z USD)
 EEK - Estonska krona (1. januarja 2011 nadomeščena z evrom)
 ECV - Ekvadorska enota realne vrednosti (Unidad de Valor Constante)
 ESA - Španska pezeta (račun A)
 ESB - Španska pezeta (račun B)
 ESP - Španska pezeta (1. januarja 2002 nadomeščen z evrom)
 FIM - Finska marka (1. januarja 2002 nadomeščen z evrom)
 FRF - Francoski frank (1. januarja 2002 nadomeščen z evrom)
 GRD - Grška drahma (1. januarja 2002 nadomeščen z evrom)
 IEP - Irski funt (1. januarja 2002 nadomeščen z evrom)
 IEX - Irski peni
 ITL - Italijanska lira (1. januarja 2002 nadomeščen z evrom)
 LUF - Luksemburški frank (1. januarja 2002 nadomeščen z evrom)
 LTL - Litovski litas (1. januarja 2015 nadomeščen z evrom)
 LVL - Latvijski lats (1. januarja 2014 nadomeščen z evrom)
 MGF - Malgaški frank
 MXP - Mehiški peso
 NLG - Nizozemski gulden (1. januarja 2002 nadomeščen z evrom)
 PEI - Perujski inti
 PLZ - Poljski zlot
 PTE - Portugalski eskudo (1. januarja 2002 nadomeščen z evrom)
 RUR - Ruski rubelj
 SDP - Sudanski funt
 SIT - Slovenski tolar (1. januarja 2007 nadomeščen z evrom)
 SKK - Slovaška krona (1. januarja 2009 nadomeščena z evrom)
 SRG - Surinamski gulden (1. januarja 2004 nadomeščen s SRD)
 SUR - rubelj Sovjetske zveze
 UYP - Urugvajski peso
 XEU - Evropska denarna enota
 YDD - Dinar DR Jemna
 YUD - Novi jugoslovanski dinar
 YUN - Novi jugoslovanski dinar (nadomeščen z YUM)
 YUM - Jugoslovanski dinar (nadomeščen z CSD)
 ZAL - Južnoafriški rand (oznaka valute)
 ZRN - Zairski novi zaire (nadomeščen s CDF)
 ZRZ - Zairski zaire
 004217


type: legislation

text:
 |
 52011PC0543
 /* KOM/2011/0543 lõplik - 2011/0235 (NLE) */ Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS, millega osaliselt peatatakse Euroopa Majandusühenduse ja Süüria Araabia Vabariigi vahelise koostöölepingu kohaldamine
 SELETUSKIRI9. mail 2011 võttis nõukogu vastu määruse (EL) nr 442/2011 piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Süürias[1].Nõukogu [...] otsusega 2011/[...]/ÜVJP[2] nähakse ette täiendavate meetmete võtmine, sealhulgas toornafta ja naftasaaduste Süüriast ostmise, importimise või vedamise keeld ning Bashar al-Assadi režiimilt toetust saavate või Bashar al-Assadi režiimi toetavate isikute ja üksuste rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamine. Selliste täiendavate isikute, üksuste ja asutuste loetelu, kelle rahalised vahendid ja majandusressursid külmutatakse, on esitatud asjaomase otsuse lisas.Kõnealused meetmed on võetud vastu nõukogu määrusega (EL) nr [...]/2011.Mõned kõnealustest toodetest kuuluvad Euroopa Majandusühenduse ja Süüria Araabia Vabariigi vahelise koostöölepingu reguleerimisalasse. Koostöölepingu kohaldamine tuleb seetõttu kõnealuste toodete suhtes peatada.2011. aasta märtsist on Süüria ametiisikud pannud toime väga tõsiseid inimõiguste rikkumisi, mida võib ÜRO inimõiguste ülemkomissari 18. augusti 2011. aasta avalduse kohaselt pidada inimsusevastasteks kuritegudeks.Koostöölepingu preambulis on sätestatud, et „lepinguosalised soovivad kõnealust lepingut sõlmides tõendada ühist soovi säilitada ja tugevdada omavahelisi sõbralikke suhteid Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja põhimõtete kohaselt”. Praeguses olukorras ei ole enam võimalik eeldada, et Süüriaga saaks säilitada omavahelisi sõbralikke suhteid Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja põhimõtete kohaselt.Teisest küljest ei peaks juba repressioonide all kannatavaid Süüria elanikke veelgi koormama Süüriaga tehtava üldise koostöö peatamisega. Peatamine peaks olema suunatud vaid Süüria ametiisikutele. Arvestades et praegu saab toornafta ja naftasaadustega kauplemisest kõige rohkem kasu Süüriat valitsev režiim ning et kauplemisega toetatakse seega repressiooniakte, peaks koostöölepingu peatamine piirduma toornafta ja naftasaadustega.2011/0235 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS,millega osaliselt peatatakse Euroopa Majandusühenduse ja Süüria Araabia Vabariigi vahelise koostöölepingu kohaldamineEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 207 koostoimes artikli 218 lõikega 9,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:1. 18. jaanuaril 1977. aastal sõlmisid Euroopa Ühendus ja Süüria Araabia Vabariik koostöölepingu (edaspidi „koostööleping”),[3] et edendada igakülgset koostööd lepinguosaliste vaheliste suhete tugevdamiseks.2. Koostööleping põhineb lepinguosaliste ühisel soovil säilitada ja tugevdada omavahelisi sõbralikke suhteid Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja põhimõtete kohaselt.3. Alates 2011. aasta märtsist on suureneva majandusliku ja poliitilise rahulolematuse üldisel taustal kasvanud protestid Süüria ametiisikute konkreetsete võimukuritarvituste vastu. Äärealadel alanud tagasihoidlikud protestid on kasvanud ülemaaliseks ülestõusuks. Süüria ametiisikud on vastanud väga vägivaldsel viisil, sealhulgas tulistanud rahumeelseid protestijaid, ning teevad seda jätkuvalt.4. ÜRO inimõiguste ülemkomissar esitas 18. augustil 2011 Süüria Araabia Vabariigis valitsevat inimõiguste olukorda käsitleval inimõiguste nõukogu 17. erakorralisel istungjärgul avalduse, milles ta tuletas meelde oma 18. augusti aruannet, et inimõiguste nõukogu poolt esitatud teabehankimise ülesande läbiviimisel tehti kindlaks, et Süüria julgeoleku- ja sõjaväejõud rikuvad laialdaselt või süstemaatiliselt inimõigusi, sealhulgas vastutavad mõrvade, sunniviisiliste kadumiste, piinamiste, vabadusevõtmiste ja tagakiusamiste eest. Ülemkomissar leidis, et tulenevalt nimetatud tegude ulatusest ja laadist võivad need olla inimsusevastased kuriteod, ning ta kutsus julgeolekunõukogu liikmeid tungivalt üles kaaluma Süüria praeguse olukorra esitamist arutamiseks rahvusvahelisele kriminaalkohtule.5. Samal päeval mõistis Euroopa Liit hukka Bashar al-Assadi ja tema režiimi poolt rahva vastu suunatud jõhkra vägivalla, mis oli kaasa toonud paljude Süüria kodanike tapmise või vigastamise. EL on korduvalt rõhutanud, et julmad repressioonid tuleb lõpetada, kinnipeetud meeleavaldajad vabastada, rahvusvahelistele humanitaar- ja inimõigusorganisatsioonidele ning meediale tuleb võimaldada vaba juurdepääs, samuti tuleb alustada tõelist ja kaasavat riigisisest dialoogi. Süüria juhtkond on siiski eiranud ELi ja laia rahvusvahelise üldsuse üleskutseid.6. 23. augustil 2011 võttis inimõiguste nõukogu vastu resolutsiooni inimõiguste raske rikkumise kohta Süüria Araabia Vabariigis, milles ta mõistis karmilt hukka inimõiguste jätkuvad rikkumised Süüria ametiisikute poolt, kordas oma üleskutset Süüria ametiisikutele täita rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi, rõhutas väidetavate rahvusvahelise õiguse rikkumiste, sealhulgas inimsusevastaste kuritegudena tõlgendada võidavate tegude rahvusvahelise, läbipaistva, sõltumatu ja kiire uurimise ning süüdlaste karistamise vajadust. Samuti otsustas inimõiguste nõukogu lähetada sõltumatu rahvusvahelise komisjoni uurima rahvusvaheliste inimõiguste rikkumise juhtumeid Süürias.7. Võttes arvesse üldise rahvusvahelise õiguse vaieldamatutest normidest tulenevate kohustuste rasket rikkumist Süüria poolt, on Euroopa Liit otsustanud võtta Süüria režiimi suhtes täiendavad piiravad meetmed ja peab vajalikuks koostöölepingu kohaldamine ajutiselt peatada.8. Vastavalt koostöölepingu preambulile soovisid lepinguosalised seda lepingut sõlmides näidata oma ühist soovi säilitada ja tugevdada omavahelisi sõbralikke suhteid Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja põhimõtete kohaselt. Arvestades väljakujunenud olukorda, on Euroopa Liit seisukohal, et praegune olukord Süürias on ilmses vastuolus Süüria ja Euroopa Liidu koostöö aluseks olevate Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja põhimõtetega. Seetõttu on EL seisukohal, et olukord on põhjalikult muutunud võrreldes sellega, mis valitses kõnealuse lepingu sõlmimise ajal ning see muutus õigustab koostöölepingu kohaldamise osalist peatamist.9. Osaline peatamine peaks kestma seni, kuni Süüria ametiisikud lõpetavad inimõiguste süstemaatilised rikkumised ja hakkavad jälle täitma koostöölepingu aluseks olevaid tingimusi.10. Arvestades, et peatamine peaks olema suunatud vaid Süüria ametiisikutele ja mitte Süüria elanikele, tuleks seda piirata. Arvestades, et praegu saab toornafta ja naftasaadustega kauplemisest kõige rohkem kasu Süüriat valitsev režiim ning et kauplemisega toetatakse repressiooniakte, peaks lepingu peatamine piirduma toornafta ja naftasaadustega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Euroopa Majandusühenduse ja Süüria Araabia Vabariigi vahelise koostöölepingu artiklite 12 ja 14 kohaldamine peatatakse I lisas loetletud meetmetega seoses.Artikkel 2Käesolevast otsusest teatatakse Süüriale.Artikkel 3Käesolev otsus jõustub [...] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Artikkel 4Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, [...]Nõukogu nimeleesistujaLISAArtiklis 1 osutatud meetmete loetelu11. Toornafta ja naftasaaduste importimine liitu, kui need12. pärinevad Süüriast või13. on eksporditud Süüriast;14. Toornafta või naftasaaduste ostmine, kui need asuvad Süürias või on pärit Süüriast;15. Toornafta või naftasaaduste vedamine, kui need on pärit Süüriast või kui neid eksporditakse Süüriast muusse riiki;16. Otseselt või kaudselt rahastamise või rahalise abi pakkumine, sealhulgas tuletisinstrumentide ja futuuride, samuti kindlustuse ja edasikindlustuse pakkumine seoses punktidega 1, 2 ja 3; ja17. Teadlik ja tahtlik osalemine tegevuses, mille eesmärk või tagajärg on otsene või kaudne kõrvalehoidmine punktides 1, 2 3 ja 4 nimetatud keeldudest.[1] ELT L 121, 10.5.2011, lk 11.[2] ELT L [...][3] EÜT L 269, 27.9.1978, lk 2.


text:
Slidi nuokalnė – argumento tipas, kai pasisakoma prieš pasiūlymą, nurodant seką tolesnių veiksmų, kurie iš pradžių atrodo nesvarbūs, bet veda prie rimtų nepageidaujamų pasekmių; be to, vis sunkiau jiems priešintis, ir nuo kažkurio sunkiai nustatomo momento priešinimasis pasidarytų pernelyg sunkus.
 Teisingumas bei klaidingumas
 Pirmas autorius, aprašęs slidžios nuokalnės argumentą, buvo Alfredas Sidžvikas. Vėliau logikos vadovėliuose slidžios nuokalnės argumentai paprastai būdavo aprašomi prie argumentavimo klaidų, kartais taip pat paminint, kad jie ne visada klaidingi. Pastebėta, kad dažnai pradedantieji linkę bet kurį argumentą, nurodantį nepageidautinas pasekmes, apibūdinti kaip slidžios nuokalnės argumentą, tuo sudarydami vaizdą, kad padaryta loginė klaida, bei skatindami pateikusį argumentą gintis. Duglaso Voltono teigimu, nuomonė, kad slidžios nuokalnės argumentai klaidingi, susidaryti dėl trijų pagrindinių priežasčių: dėl to, kad slidžios nuokalnės argumentai nukreipti į tolimą ateitį ir reikalauja ilgalaikio planavimo, dėl to, kad slidžios nuokalnės argumentai yra sudėtingi, ir dėl to, kad jie dažnai siejami su emocionaliomis diskusijomis.
 Kiekvienam nepageidaujamų įvykių grandinėje esančiam atvejui reikalingi nepriklausomi argumentai jog jis bus ankstesnio grandinės įvykio pasekmė. Slidžios nuokalnės argumentas paprastai pateikiamas labai emociškai, raudonos silkės metodu bandant atitraukti dėmesį nuo tokio detalaus nagrinėjimo.
 Bazinė argumento schema
 Duglas Voltonas yra aprašęs bazinę tokio argumento schemą. Joje naudojami šie teiginiai:
 Pradinė prielaida
 Agentas ruošiasi priimti sprendimą .
 Sekos prielaida
 Sprendimas veda prie , šis – prie ir taip toliau iki .
 Neapibrėžtumo prielaida
 Sekoje nuo iki yra dalis – „pilkoji zona“.
 Kontrolės prielaida
 Iki kažkurio, nežinomo, „pilkosios zonos“ taško agentas gali kontroliuoti, ar vyks tolesni veiksmai.
 Kontrolės praradimo prielaida
 Pasiekus kažkurį, nežinomą, „pilkosios zonos“ tašką agentas nebegali kontroliuoti, ar vyks tolesni veiksmai.
 Katastrofinio rezultato prielaida prielaida
 yra nepageidaujamas, jo reikia vengti jei tik įmanoma.
 Išvada
 Sprendimo reikia atsisakyti.
 Kartais argumentas pateikiamas sutrumpintai, kaip entymema, pavyzdžiui, praleidžiant pačią veiksmų seką, nurodant tik pradinį ir galinį žingsnius. Tokiu atveju gali būti sunku nustatyti, ar tai yra slidžios nuokalnės argumentas, ar tiesiog argumentas į nepageidaujamas pasekmes.
 Nuokalnės tipai
 Skiriama priežastinė slidi nuokalnė, kuomet teigiama jog pradiniai įvykiai bus vėlesnių įvykių priežastis bei sprendžiamoji, kuomet tariama jog vieną sprendimą priėmęs žmogus greičiausiai netrukus priims ir kitą kažkuo panašų.
 Eugenas Volochas išskiria keletą slidžių nuokalnių (tiksliau, mechanizmų, kurie gali jas sukelti) rūšių.:
 Kaštus mažinanti slidi nuokalnė, kai sprendimas palengvina tolesnio sprendimo veikimą (sumažina kaštus).
 E. Volochas pateikia pavyzdį, kai ginklų registravimas veda prie ginklų konfiskavimo, dėl to, kad kai ginklai registruojami juos konfiskuoti yra pigiau, nes lengviau nustatyti, kur jie yra; taip ir nutikę Anglijoje, Australijoje ir Niujorke.
 Ankstesniosios nuokalnės apibendrinimas, yra daugelio prioritetų maksimumų slidi nuokalnė, kai tarpinė pozicija yra nestabili dėl to, kad įvairių grupių prioritetai turi keletą lokalių maksimumų. Jos porūšiai yra lygybės slidi nuokalnė (kai tarpinė pozicija atrodo neteisingai diskriminacinė), administracinių kaštų slidi nuokalnė (kai tarpinė pozicija nepriimtina, nes jos administravimas daug kainuoja), slidi nuokalnė dėl tarpinės pozicijos neteisėtumo.
 E. Volochas pateikia pavyzdį, kai dalis rinkėjų mano, kad marichuana turi būti legali, bet jei ji būtų nelegali, pasisakytų už griežtą įstatymo laikymąsi.
 Kitas E. Volocho pateiktas pavyzdys yra atvejis, kai marichuanos legalizavimas vestų prie marichuanos reklamos legalizavimo, nes būtų nustatyta legalaus produkto reklamos draudimas pažeidžia žodžio laisvę ir prieštarauja konstitucijai.
 Nusiteikimo slidi nuokalnė, kai veiksmas pakeičia nusiteikimą kitų veiksmų atžvilgiu.
 E. Volochas pateikia pavyzdį, kai sprendimai, susiję su autorių teisėmis ar komercinėmis paslaptimis, kurie buvo apriboti atsižvelgiant į žodžio laisvę, ir dėl to buvo pripažinti nepažeidžiančiais Pirmosios JAV Konstitucijos pataisos, ilgainiui įtikino teismus bei įstatymų leidėjus, kad jokia įstatymu sukurta nuosavybės teisė negali prieštarauti tai pataisai.
 Smulkių pokyčių slidi nuokalnė, kai kiekvienas atskiras pokytis atrodo pernelyg smulkus, kad išprovokuotų stiprų pasipriešinimą.
 Politinės galios slidi nuokalnė, kai vienas veiksmas sustiprina interesų grupę, kuri pasisakytų už kitą veiksmą.
 E. Volochas pateikia pavyzdį, marichuanos legalizavimas sukuria marichuanos pramonę, kuri, savo ruožtu, užsiima lobizmu siekdama marichuanos reklamos legalizavimo.
 Politinio judesio kiekio slidi nuokalnė, kai vienas veiksmas sudaro vaizdą, kad tolesnis veiksmas irgi susilauktų palaikymo.
 E. Volochas pateikia pavyzdį, kai 1923 m. atšauktas Niujorko valstijos Prohibicijos įstatymas paskatino norinčius atšaukti neseniai priimtą Aštuonioliktąją JAV Konstitucijos pataisą.
 Eugeno Volocho teigimu, viena iš racionalių reakcijų į galimą slidžią nuokalnę gali būti ir ad hominem euristika (gimininga argumentui prieš žmogų), kai priešinamasi tokiems veiksmams, kuriuos palaiko tie, kurie palaiko ir tolesnius veiksmus.
 Pavyzdžiai
 Šiandien moterims reikia rinkimų teisės. Rytoj tada norės būti gydytojomis ir teisinkėmis, o paskui į armiją įstoti o galop ir meilėje imsis iniciatyvos. Vyriškumą būtina apsaugoti.
 Prostitucijos legalizavimas nepriimtinas, nes tai sukels daugiau skyrybų, paskui žlugs šeimos institucija ir pagaliau žus civilizacija.
 Šiandien pavėlavai dešimt minučių, rytoj pavėluosi valandą, vieną dieną išvis nepasirodysi.
 Jei leisime gydytojui išrašyti marihuaną vaistams, žmonės įpras galvoti jog čia priimtinas medikamentas. Tai galop atvers vartus visiškam šio narkotiko legalizavimui.
 Pajamų mokestis - tai pirmas žingsnis į komunizmą.
 Šaltiniai
 Argumentacijos klaidos
 Logikos klaidos


text:
Na području nekadašnje španjolske kolonije Zapadne Sahare (Španjolska Sahara) tijekom Zapadnosaharskog rata 1976. proglašena je Saharska Arapska Demokratska Republika (DARS) kao suverena država. Nalazi se na sjeverozapadu Afrike i graniči s Marokom, Alžirom, Mauritanijom i Atlantskim oceanom. Do sada su samo neke države, i to uglavnom afričke, priznale DARS, a čitavim područjem upravlja gotovo isključivo Marokanska okupacijska vlast. Polisario, Vlada u izbjeglištvu, ima svoje sjedište u Alžiru. Prema međunarodnom pravu budućnost tog područja, koje su Ujedinjeni narodi proglasili ne-nezavisnim teritorijem, ovisi o referendumu oko čijeg održavanja još nije bilo moguće postići suglasnost.https://www.academia.edu/36489487/ZAPADNOSAHARSKO_PITANJE.pdf
 Zemljopis
 Zapadna Sahara leži na sjeveru Afrike, u području zapadne Sahare.
 Zapadna Sahara dijeli se na sjevernu trećinu Saguia el Hamra i južni dio Rio de Oro. To je vruće, suho pustinjsko područje a prevladava kamenita i šljunkovita nad pjeskovitom pustinjom. Ravna pokrajina je samo na jugu i sjeveroistoku malo brežuljkasta. Prevladava pustinjska klima, kiša je vrlo rijetka, a u blizini obale je česta magla. Vegetaciju se može naći samo u oazama. Mogu se naći samo životinje prilagođene suhom okolišu, kao na primjer pustinjski skočimiš.
 Veći gradovi su (prema popisu stanovništva 9. rujna 2004.):
 El Aaiun : 183.691 stanovnika
 Dakhla : 58.104 stanovnika
 Smara : 40.347 stanovnika
 Cabo Bojador : 36.843 stanovnika
 El Marsa : 10.229 stanovnika
 Stanovništvo
 Zemlja ima 267.405 stanovnika (stanje 2004.) koji su uglavnom Arapi i Berberi. Starosjedilačko stanovništvo su uglavnom arapski nomadi, a u međuvremenu velik broj živi kao izbjeglice u Alžiru ili su se iselili u Maroko. Dijelom su ih nadomjestili useljenici iz Maroka, privučeni velikim povlasticama marokanske države. Govori se uglavnom marokanski Arapski, i uz njega Hassaniya, regionalni oblik Arapskog. Gotovo 100% stanovništva su muslimani.
 Etničke grupe
 Povijest
 Fenička naselja gotovo da nisu ostavila trag, a područje je postalo poznato tek nakon uvođenja deva kao karavanski put. Nakon prodora Islama formirale su se na području Zapadne Sahare grupe koje su kasnije kao Almoravidi vladali većim dijelom Sjeverne Afrike i južne Španjolske.
 Španjolci su 1884. proglasili protektorat nad područjem od Cap Bojadora do Cap Blanc. Ranije odvojeni distrikti Saguia el Hamra i Rio de Oro su 1958. spojeni i proglašeni prekomorskom Španjolskom Saharom. Nakon pojave fronte POLISARIO i Frankove smrti, Španjolci su napustili to područje. 1975. je oko 300.000 ljudi ušlo u tzv. zelenom maršu iz čitavog Maroka u tu nekadašnju koloniju.
 POLISARIO je 27. veljače 1976. proglasio Demokratsku Arapsku Republiku Sahara koju Maroko nije priznao.
 Maroko je 1976. anektirao dvije trećine područja Zapadne Sahare, a ostatak teritorija 1979. kada se Mauritanija povukla s tog područja. U jednom napadu marokanske vojske početkom 1976. je od fosfornih i napalm bombi poginulo oko 25.000 Saharaca.
 Konačni status područja je još uvijek nejasan, jer se odluka o tome odgađa iz godine u godinu. Demokratska Arapska Republika Sahara i dalje postoji kao Oslobodilački pokret Polisario vođena od vlade u izbjeglištvu. Republiku priznaje 46 članica UN-a i Južna Osetija (priznalo je ukupno 84 članica UN-a, uključujući SFR Jugoslaviju 1984., priznanje je poništilo ili suspendiralo 38 članica UN-a, uključujući Srbiju i Crnu Goru 2004.)
 1992 je sklopljen mirovni ugovor između Maroka i Polisaria, ali još uvijek oko 100.000 ljudi živi u izbjegličkom logoru u alžirskoj Sahari.
 Još i danas marokanska strana blokira predviđeno održavanje referenduma o nezavisnosti tog područja.
 Gospodarstvo
 Veliki dijelovi zemlje su gospodarski potpuno nerazvijeni. Cestovne mreže gotovo i nema. Značajne gospodarske grane su ribolov, iskorištavanje rudnog bogatstva (naročito fosfata, zalihe su jedne od najvećih na svijetu) i uzgoj datulja koji je moguć samo u oazama. Ukupno gospodarstvo se snažno subvencionira poreznim sredstvima Maroka, a u okviru projekta naseljavanja Marokanaca puno se i gradi.
 Vanjske poveznice
 Đuro Gavran: Zapadna Sahara u slici, izložba, Galerija ULUPUH, 2009.


type: caselaw

text:
 20.4.2015
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 C 127/28
 Acțiune introdusă la 18 august 2014 – Monster Energy/OAPI (reprezentarea unui simbol al păcii)
 (Cauza T-633/14)
 (2015/C 127/39)
 Limba de procedură: engleza
 Părțile
 Reclamantă: Monster Energy Company (Corona, Statele Unite ale Americii) (reprezentant: P. Brownlow, solicitor)
 Pârât: Oficiul pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (mărci, desene și modele industriale) (OAPI)
 Datele privind procedura în fața OAPI
 Marca în litigiu: marca comunitară figurativă (reprezentarea unui simbol al păcii) – cererea de înregistrare nr. 11 363 611
 Decizia atacată: Decizia Camerei întâi de recurs a OAPI din 11 decembrie 2013 în cauza R 1285/2013-1
 Concluziile
 Reclamanta solicită Tribunalului:
 —
 anularea deciziei atacate;
 —
 obligarea OAPI la plata cheltuielilor de judecată.
 Motivul invocat
 —
 încălcarea articolului 7 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul nr. 207/2009.