type: legislation

text:
 EIROPAS KOMISIJA
 Briselē, 30.8.2019
 COM(2019) 377 final
 2019/0173(NLE)
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMS
 par tā protokola noslēgšanu Eiropas Savienības vārdā, ar kuru īsteno Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Santomes un Prinsipi Demokrātisko Republiku un Eiropas Kopienu
 PASKAIDROJUMA RAKSTS
 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
 •Priekšlikuma pamatojums un mērķi
 Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgums starp Santomes un Prinsipi Demokrātisko Republiku un Eiropas Kopienu
 1
 (“nolīgums”) ir stājies spēkā 2011. gada 29. augustā
 2
 un kopš tā laika tiek automātiski atjaunots. Nolīguma iepriekšējais protokols bija spēkā no 2014. gada 23. maija līdz 2018. gada 22. maijam.
 Komisija, pamatodamās uz attiecīgajām sarunu norādēm
 3
 , ar Santomes un Prinsipi Demokrātiskās Republikas (“Santome un Prinsipi”) valdību ir risinājusi sarunas par to, lai noslēgtu jaunu nolīguma īstenošanas protokolu. Šo sarunu iznākumā 2019. gada 17. aprīlī tika parafēts jauns protokols. Protokols aptver piecu gadu laikposmu no tā provizoriskās piemērošanas sākuma dienas, t. i., no parakstīšanas dienas, kā noteikts protokola 15. pantā.
 Priekšlikuma mērķis ir atļaut protokola noslēgšanu.
 •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā rīcībpolitikas jomā
 Atbilstoši zivsaimniecības politikas reformas
 4
 prioritātēm zvejas iespējas Savienības kuģiem Santomes un Prinsipi ūdeņos ar jauno protokolu tiek piešķirtas, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un ievērojot Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) ieteikumus. Jaunajā protokolā ņemti vērā iepriekšējā, 2014.–2018. gada protokola izvērtējuma rezultāti un provizorisks novērtējums par to, vai jauna protokola noslēgšana būtu lietderīga. Vērtēšanu veica neatkarīgi eksperti. Protokols turklāt ļaus Eiropas Savienībai un Santomei un Prinsipi ciešāk sadarboties, lai veicinātu zvejas resursu atbildīgu izmantošanu Santomes un Prinsipi ūdeņos, un atbalstīt Santomes un Prinsipi centienus attīstīt savu zvejniecības nozari – tas ir abu Pušu interesēs.
 Protokolā paredzētas zvejas iespējas šādās kategorijās:
 – 28 tunzivju saldētājseineri,
 – 6 kuģi zvejai ar dreifējošām āķu jedām.
 •Saskanība ar citām Savienības rīcībpolitikas jomām
 Sarunu risināšana par jaunu protokolu, ar kuru īsteno ar Santomi un Prinsipi noslēgto Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu, ir saskaņā ar Savienības ārējo darbību attiecībā uz Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīm un konkrēti ar Savienības mērķiem, ko tā izvirzījusi demokrātijas principu un cilvēktiesību ievērošanas ziņā.
 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE
 •Juridiskais pamats
 Izvēlētais juridiskais pamats ir Līgums par Eiropas Savienības darbību, kura 43. panta 2. punkts izveido kopējo zivsaimniecības politiku, 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punkts izveido Savienības un trešo valstu nolīgumu slēgšanas posmu, bet 218. panta 7. punkts paredz noteikumus par protokola grozījumu apstiprināšanu.
 •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)
 Priekšlikums ir Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē.
 •Proporcionalitāte
 Priekšlikums ir samērīgs ar mērķi izveidot juridiskās, vidiskās, ekonomiskās un sociālās pārvaldības satvaru zvejas darbībām, ko Savienības kuģi veic trešo valstu ūdeņos, kā noteikts Kopējās zivsaimniecības politikas regulas 31. pantā. Priekšlikums atbilst šiem noteikumiem, kā arī tiem, kas saistīti ar tās pašas regulas 32. pantā paredzēto finansiālo atbalstu trešai valstij.
 3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI
 •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes
 Komisija 2017. gadā retrospektīvi (ex post) izvērtēja līdzšinējo protokolu, kas pievienots zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumam ar Santomi un Prinsipi, kā arī provizoriski (ex ante) novērtēja protokola atjaunošanas iespēju. Attiecīgie secinājumi ir izklāstīti atsevišķā darba dokumentā
 5
 .
 Kopumā secināts, ka Savienības tunzivju zvejas sektorā ir liela interese par zvejošanu Santomes un Prinsipi ūdeņos un ka protokola atjaunošana palīdzētu stiprināt reģiona zvejniecību uzraudzību, kontroli un pārraudzību un veicinātu to labāku pārvaldību. Paredzētais jaunais protokols Savienības tunzivju zvejas sektoriem un partnervalstij ir svarīgs arī tāpēc, ka Santomes un Prinsipi ekskluzīvajai ekonomikas zonai ir liela nozīme Gvinejas līcī.
 •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām
 Vērtēšanas procesā notika apspriešanās ar dalībvalstīm, nozares pārstāvjiem, starptautiskām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kā arī ar Santomes un Prinsipi zivsaimniecības pārvaldi un pilsonisko sabiedrību. Apspriešanās notika arī Tāljūras flotes konsultatīvajā padomē.
 •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana
 Saskaņā ar Kopējās zivsaimniecības politikas regulas 31. panta 10. punktu Komisija ex post un ex ante vērtējumu veikšanai piesaistīja neatkarīgu konsultantu.
 4.IETEKME UZ BUDŽETU
 Eiropas Savienības ikgadējais finansiālais ieguldījums ir 840 000 EUR, un tas pamatojas uz:
 a) 8000 tonnu lielu ikgadēju atskaites daudzumu, par kuru uz visu protokola piemērošanas laiku ir noteikta piekļuves maksa: 400 000 EUR/gadā;
 b) ikgadēju atbalstu Santomes un Prinsipi zvejniecības sektorpolitikas attīstībai uz visu protokola piemērošanas laiku: 440 000 EUR/gadā. Šis atbalsts visā protokola piemērošanas laikā ir saskaņā ar Santomes un Prinsipi valsts politikas mērķiem par ilgtspējīgu kontinentālā šelfa un jūras zvejas resursu pārvaldību.
 Ikgadējā saistību un maksājumu apropriāciju summa, arī rezerves pozīcija attiecībā uz protokoliem, kuri gada sākumā vēl nav stājušies spēkā, tiek noteikta ikgadējā budžeta procedūrā
 6
 .
 5.CITI ELEMENTI
 •Īstenošanas plāni un uzraudzības, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība
 Protokolā paredzēta noteikta uzraudzības kārtība.
 Šī procedūra uzsākta līdztekus procedūrām, kas saistītas ar Padomes lēmumu par to, lai Savienības vārdā parakstītu protokolu, ar kuru īsteno Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Santomes un Prinsipi Demokrātisko Republiku un Eiropas Kopienu.
 2019/0173 (NLE)
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMS
 par tā protokola noslēgšanu Eiropas Savienības vārdā, ar kuru īsteno Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Santomes un Prinsipi Demokrātisko Republiku un Eiropas Kopienu
 EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
 ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu, lasītu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punktu un 218. panta 7. punktu,
 ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
 ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu
 7
 ,
 tā kā:
 (1)Saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2019/...
 8
 protokols, ar kuru īsteno Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Santomes un Prinsipi Demokrātisko Republiku un Eiropas Kopienu (“protokols”), tika parakstīts [ierakstīt datumu], ņemot vērā, ka tas ir vēl noslēdzams.
 (2)Protokola mērķis ir ļaut Savienībai un Santomei un Prinsipi ciešāk sadarboties, lai veicinātu ilgtspējīgas zivsaimniecības politikas īstenošanu un zvejas resursu atbildīgu izmantošanu Santomes un Prinsipi ūdeņos, un atbalstīt Santomes un Prinsipi centienus attīstīt savu zvejniecības nozari.
 (3)Šis protokols būtu jāapstiprina Eiropas Savienības vārdā.
 (4)Ar nolīguma 9. pantu ir izveidota Apvienotā komiteja, kuras uzdevums ir uzraudzīt nolīguma piemērošanu. Turklāt apvienotā komiteja saskaņā ar minēto pantu, kā arī ar protokola 6. pantu un 7. panta 2. punktu var apstiprināt noteiktus protokola grozījumus. Lai minēto grozījumu apstiprināšanu atvieglotu, Komisija būtu jāpilnvaro tos Savienības vārdā apstiprināt vienkāršotā procedūrā ar īpašiem materiāliem un procesuāliem nosacījumiem.
 (5)Savienības nostāja par paredzētajiem protokola grozījumiem būtu jānosaka Padomei. Ierosinātie grozījumi būtu jāapstiprina, ja vien dalībvalstu bloķējošais mazākums saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 16. panta 4. punktu neceļ iebildumus.
 (6)Ar citiem jautājumiem saistītā nostāja, kas Savienībai jāieņem apvienotajā komitejā, būtu jānosaka saskaņā ar Līgumiem un iedibināto praksi,
 IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
 1. pants
 Ar šo Savienības vārdā apstiprina protokolu, ar kuru īsteno Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Santomes un Prinsipi Demokrātisko Republiku un Eiropas Kopienu (“protokols”).
 Protokola teksts ir pievienots šā lēmuma I pielikumā.
 2. pants
 Saskaņā ar šā lēmuma II pielikuma noteikumiem un nosacījumiem Komisija ir pilnvarota Savienības vārdā apstiprināt protokola grozījumus, kurus pieņem apvienotā komiteja, kas izveidota ar 9. pantu Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumā starp Santomes un Prinsipi Demokrātisko Republiku un Eiropas Kopienu.
 3. pants
 Padomes priekšsēdētājs ieceļ personu vai personas, kuras ir pilnvarotas Eiropas Savienības vārdā sniegt protokola 16. pantā paredzēto paziņojumu, lai paustu Eiropas Savienības piekrišanu uzņemties šā protokola saistības.
 4. pants
 Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
 Briselē,
 Padomes vārdā –
 priekšsēdētājs
 (1)
 OV L 205, 7.8.2007., 36. lpp.
 (2)
 OV L 31, 31.1.2013., 1. lpp.
 (3)
 Pieņemtas Transporta, telekomunikāciju un enerģētikas padomē 2017. gada 18. decembrī.
 (4)
 OV L 354, 28.12.2013., 22. lpp.
 (5)
 SWD (2017) 434 final, 1.12.2017.
 (6)
 Saskaņā ar Iestāžu nolīgumu par sadarbību budžeta jautājumos (2013/C 373/01).
 (7)
 OV C , , . lpp.
 ---documentbreak---
 EIROPAS KOMISIJA
 Briselē, 30.8.2019
 COM(2019) 377 final
 PIELIKUMI
 Priekšlikums
 Padomes lēmums
 par tā protokola noslēgšanu Eiropas Savienības vārdā, ar kuru īsteno Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Santomes un Prinsipi Demokrātisko Republiku un Eiropas Kopienu
 I PIELIKUMS
 PROTOKOLS, AR KURU ĪSTENO ZIVSAIMNIECĪBAS PARTNERATTIECĪBU NOLĪGUMU STARP SANTOMES UN PRINSIPI DEMOKRĀTISKO REPUBLIKU UN EIROPAS KOPIENU
 1. pants
 Principi
 1.Šā protokola mērķis ir īstenot Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Santomes un Prinsipi Demokrātisko Republiku un Eiropas Kopienu. Šim protokolam kā neatņemama sastāvdaļa ir pievienots pielikums un papildinājumi.
 2.Puses apņemas Santomes un Prinsipi zvejas zonā veicināt atbildīgu zveju, kuras pamatā likts nediskriminēšanas princips. Lai dotu pienesumu labā zvejniecību pārvaldībā, Santome un Prinsipi apņemas visām ārvalstu rūpnieciskās tunzivju zvejas flotēm, kuras darbojas tās zvejas zonā, piemērot vienādus tehniskos un saglabāšanas pasākumus.
 3.Puses apņemas nodrošināt šā protokola īstenošanu saskaņā ar Kotonū nolīguma 9. pantu par svarīgākajiem elementiem cilvēktiesību, demokrātijas principu un tiesiskuma jomā un par labas pārvaldības pamatelementu.
 4.Turklāt Puses apņemas veicināt ilgtspējīgu attīstību un ilgtspējīgu un pareizu vides pārvaldību.
 5.Puses apņemas publiskot un apmainīties ar informāciju par jebkuru nolīgumu, kas ārvalstu kuģiem dod piekļuvi Santomes un Prinsipi zvejas zonai, un ar to saistīto zvejas piepūli, izdoto atļauju skaitu un gūtajām nozvejām.
 6.Saskaņā ar nolīguma 6. pantu Santomes un Prinsipi zvejas zonā notiekošās zvejas darbībās Eiropas Savienības kuģi drīkst iesaistīties tikai tad, ja tiem ir zvejas atļauja, kas izdota saskaņā ar šo protokolu un tā pielikumu.
 2. pants
 Piemērošanas laikposms un zvejas iespējas
 1.Lai varētu zvejot tālu migrējošo sugu zivis (Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada Jūras tiesību konvencijas 1. pielikumā uzskaitītās tunzivis, zobenzivis un haizivis), izņemot ICCAT noteiktās aizsargājamās vai zvejas lieguma sugas, uz pieciem (5) gadiem, sākot no provizoriskās piemērošanas sākuma dienas, tiek noteiktas zvejas iespējas, kas Eiropas Savienības kuģiem piešķirtas saskaņā ar Zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 5. pantu.
 2.Zvejas iespējas tiek iedalītas:
 – 28 tunzivju seineriem,
 – 6 kuģiem zvejai ar dreifējošām āķu jedām.
 3.Šā panta 1. un 2. punktu piemēro, ņemot vērā šā protokola 6., 7. un 9. pantu.
 3. pants
 Finansiālais ieguldījums un maksāšanas kārtība
 1.Zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 7. pantā minētais finansiālais ieguldījums 1. pantā minētajam laikposmam ir 4 200 000 EUR.
 2.Finansiālo ieguldījumu veido:
 (a)ikgadējam 8000 tonnu atskaites daudzumam atbilstoša 400 000 EUR liela ikgadēja summa par tiesībām uz piekļuvi Santomes un Prinsipi zvejas zonai un
 (b)īpaša 440 000 EUR liela ikgadēja summa Santomes un Prinsipi zivsaimniecības politikas īstenošanas atbalstam.
 3.Turklāt gada laikā zināmu summu ienesīs maksas par protokola piemērošanas rezultātā atļautajām kuģu darbībām, un šīs summas lielums, kas aplēsts, pamatojoties uz 2. punkta a) apakšpunktā norādīto atskaites daudzumu, ir vidēji 560 000 EUR.
 4.Šā panta 2. punktu piemēro atbilstīgi šā protokola 4., 6., 7. un 9. pantam un Zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 12. un 13. pantam.
 5.Šā panta 2. punktā minēto finansiālo ieguldījumu Eiropas Savienība dod, katru šā protokola piemērošanas laikposma gadu izmaksājot 840 000 EUR jeb 2. punkta a) un b) apakšpunktā minēto ikgadējo summu kopsummu.
 6.Ja gada nozvejas, kuras Eiropas Savienības kuģi guvuši Santomes un Prinsipi ūdeņos, kopā pārsniedz 2. punkta a) apakšpunktā noteikto ikgadējo atskaites daudzumu, par katru nozvejoto papildu tonnu finansiālo ieguldījumu palielina par EUR 50 EUR.
 7.Maksāšana par papildu nozvejām notiek pēc pielikuma II nodaļas 2. iedaļā paredzētās galīgo pārskatu apstiprināšanas. Tomēr summa, ko Eiropas Savienība gadā samaksājusi par šādām papildu nozvejām, 2. punkta a) apakšpunktā norādīto summu nedrīkst pārsniegt vairāk par divām reizēm. Ja summa, kas Savienībai jāmaksā par papildu nozvejām, pārsniedz divkāršotu 2. punkta a) apakšpunktā minēto ikgadējo summu, pārsnieguma summu izmaksā nākamajā gadā.
 8.Šā panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto finansiālo ieguldījumu par pirmo gadu izmaksā ne vēlāk kā deviņdesmit (90) dienās pēc šā protokola provizoriskās piemērošanas sākuma dienas, bet par nākamajiem gadiem – ne vēlāk kā protokola gadadienā.
 9.Santomes un Prinsipi iestādēm ir tiesības brīvi lemt par 2. punkta a) apakšpunktā minētā finansiālā ieguldījuma izmantošanu, ievērojot pareizas finanšu pārvaldības principus.
 10.Finansiālais ieguldījums jāiemaksā publisko iestāžu kontos: 2. punkta a) apakšpunktā paredzēto ieguldījumu iemaksā Valsts kases kontā, kas atvērts Santomes un Prinsipi Centrālajā bankā; 2. punkta b) apakšpunktā un 7. punktā paredzēto ieguldījumu iemaksā Zivsaimniecības attīstības fonda kontā un iekļauj budžetā. Santomes un Prinsipi iestādes katru gadu paziņo Eiropas Komisijai minēto bankas kontu rekvizītus.
 4. pants
 Nozariskais atbalsts
 1.Šā protokola satvarā nozariskais atbalsts palīdz īstenot valsts zivsaimniecības un jūras nozaru ekonomikas attīstības stratēģiju. Tā mērķis ir panākt, lai zvejas resursi un nozares attīstība tiktu pārvaldīta ilgtspējīgā veidā, un tālab:
 –uzlabot zvejas darbību uzraudzību, kontroli un pārraudzību,
 –uzlabot par zvejas resursiem pieejamās zinātniskās informācijas bāzi,
 –uzlabot zvejas produktu kvalitāti,
 –atbalstīt nerūpnieciskās zvejas attīstību,
 –stiprināt starptautisko sadarbību,
 –atbalstīt akvakultūras attīstību.
 2.Ne vēlāk kā trīs (3) mēnešus pēc šā protokola provizoriskās piemērošanas sākuma Puses Zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 9. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā vienojas par nozares daudzgadu programmu un sīki izstrādātiem tās piemērošanas noteikumiem, un konkrēti par:
 (a)gada un daudzgadu vadlīnijām par 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētā finansiālā ieguldījuma izmantošanu;
 (b)gada un daudzgadu mērķiem, kas jāsasniedz, lai veicinātu zvejniecības ilgtspējīgumu un atbildīgu zveju, ņemot vērā Santomes un Prinsipi zivsaimniecības rīcībpolitikas prioritātes;
 (c)rezultātu gadskārtējas izvērtēšanas kritērijiem un procedūrām.
 3.Par izmaiņām nozares gada vai daudzgadu programmā iekļautajos mērķos un darbībās iepriekš jāpaziņo Eiropas Komisijai. Ja tā ceļ iebildumus, jautājumu var nodot izskatīšanai Apvienotajā komitejā, kuras lēmums par ierosināto grozījumu Pusēm vēl jāapstiprina, vajadzības gadījumā apmainoties ar vēstulēm.
 4.Katru gadu Puses, pamatodamās uz Santomes un Prinsipi iestāžu sniegtu rakstisku ziņojumu, izvērtē nozares daudzgadu programmas īstenošanas rezultātus. Ja šis izvērtējums rāda, ka mērķu sasniegšana nenotiek, kā plānots, vai ja Apvienotā komiteja programmas izpildi uzskata par nepietiekamu, finansiālā ieguldījuma izmaksāšanu var pārskatīt vai apturēt.
 5.Minētā finansiālā ieguldījuma maksājumus pēc Pušu apspriešanās un vienošanās atsāk, tiklīdz Apvienotā komiteja, vajadzības gadījumā apmainoties ar vēstulēm, atzīst, ka programmas īstenošanas sekmes ir apmierinošas. Tomēr, ja pagājuši seši (6) mēneši pēc protokola piemērošanas beigām, 3. panta 2. punkta b) apakšpunktā paredzētās finansiālā ieguldījuma īpašās summas maksājumus vairs nedrīkst veikt.
 5. pants
 Zinātniskā un tehniskā sadarbība atbildīgas zvejas veicināšanā
 1.Šā protokola piemērošanas laikposmā Eiropas Savienība un Santome un Prinsipi apņemas sadarboties, lai uzraudzītu zvejas resursu stāvokli Santomes un Prinsipi zvejas zonā.
 2.Puses apņemas Centrālāfrikas reģionā veicināt sadarbību, kas ir saistīta ar atbildīgu zveju.
 3.Puses apņemas ievērot Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) ieteikumus un rezolūcijas.
 4.Saskaņā ar Zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 4. pantu, pamatojoties uz ICCAT pieņemtajiem ieteikumiem un rezolūcijām un saskaņā ar labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem atzinumiem, Puses Zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 9. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā apspriežas par vajadzību pieņemt Eiropas Savienības kuģu darbības ietekmējošus pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt šā protokola aptverto zvejas resursu pārvaldības ilgtspējīgumu.
 5.Labas haizivju pārvaldības un saglabāšanas vārdā Puses vienojas nodrošināt stingru šo sugu nozveju uzraudzību, apmainoties ar nozvejas datiem, kā paredzēts pielikuma III nodaļā. Vajadzības gadījumā, lai labāk regulētu ar dreifējošām āķu jedām zvejojošās flotes darbību, Apvienotā komiteja pieņem pārvaldības papildpasākumus.
 6.Puses sadarbojas, lai pastiprinātu zvejas kontroli un inspekciju un nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas apkarošanu Santomē un Prinsipi.
 6. pants
 Zvejas iespēju un tehnisko pasākumu pārskatīšana
 1.Apvienotā komiteja var pārskatīt 1. pantā minētās zvejas iespējas, ja šāda pārskatīšana ir saskaņā ar šā protokola aptverto zvejas resursu pārvaldības ilgtspējīgumu.
 2.Tādā gadījumā samērīgi laikam jāpielāgo 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētais finansiālais ieguldījums un izdarītās izmaiņas jāatspoguļo šajā protokolā un tā pielikumos.
 3.Apvienotā komiteja drīkst pārskatīt un vajadzības gadījumā pēc savstarpējas vienošanās pielāgot vai izmainīt zvejas nosacījumus un šā protokola piemērošanas tehniskos pasākumus.
 7. pants
 Jaunas zvejas iespējas
 1.Santomes un Prinsipi iestādes var aicināt Eiropas Savienību apsvērt šā protokola neaptvertu zvejniecību izmantošanu. Ja nav pietiekamu datu par attiecīgo krājumu stāvokli, Puses vienojas par izpētes zvejas nosacījumiem, kuros ņem vērā labākos zinātniskos ieteikumus, kas iesniegti Pušu zinātniskajiem ekspertiem.
 2.Atkarībā no šiem rezultātiem un ja Eiropas Savienība pauž ieinteresētību minētajās zvejniecībās, un pirms Santomes un Prinsipi iestādes izskata atļaujas piešķiršanas iespēju, Puses apspriežas Apvienotajā komitejā. Attiecīgā gadījumā Puses vienojas par jauno zvejas iespēju iedalīšanas nosacījumiem un, ja vajadzīgs, izdara grozījumus šajā protokolā un tā pielikumā.
 8. pants
 Izkraušanas veicināšana un operatoru sadarbības rosināšana
 1.Puses sadarbojas, lai uzlabotu nozveju izkraušanas iespējas Santomes un Prinsipi ostās.
 2.Santome un Prinsipi cenšas ieviest izkraušanas veicināšanas stratēģiju un stimulus. Eiropas Savienības flote cenšas daļu savu nozveju, it īpaši piezvejas, izkraut saskaņā ar šo stratēģiju.
 3.Puses cenšas radīt labvēlīgus apstākļus tehnisko, ekonomisko un komerciālo attiecību rosināšanai uzņēmumu vidū un veidot tirdzniecību un investīcijas veicinošu vidi.
 9. pants
 Protokola īstenošanas apturēšana
 1.Šā protokola īstenošanu pēc vienas Puses iniciatīvas var apturēt, ja konstatēts viens vai vairāki šādi apstākļi:
 (a)radušies tādi Zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 2. panta h) punktā noteikti ārkārtas apstākļi, kas traucē zvejas darbību norisi Santomes un Prinsipi zvejas zonā;
 (b)notikušas tādas būtiskas izmaiņas vienas vai otras Puses zivsaimniecības politikas veidošanā un īstenošanā, kuras ietekmē šā protokola noteikumus;
 (c)viena no Pusēm konstatē, ka ir pārkāpti cilvēktiesību svarīgākie elementi, kas izklāstīti Kotonū nolīguma 9. pantā, un ir izpildītas minētā nolīguma 8. un 96. pantā paredzētās procedūras;
 (d)Eiropas Savienība neveic 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā paredzēto finansiālā ieguldījuma maksājumu, un tas notiek šajā pantā neparedzētu iemeslu dēļ;
 (e)Pušu starpā rodas neatrisināmas domstarpības par šā protokola piemērošanu vai interpretēšanu.
 2.Lai apturētu protokola piemērošanu, ieinteresētajai Pusei vismaz trīs (3) mēnešus pirms dienas, kad apturēšanai jāstājas spēkā, rakstveidā jāpaziņo par savu nodomu.
 3.Apturēšanas gadījumā Puses turpina apspriesties, lai domstarpības atrisinātu izlīgstot. Ja tas izdodas, protokola piemērošanu atsāk un finansiālā ieguldījuma summu samērīgi un proporcionāli laikam samazina atkarībā no laikposma, kurā protokola piemērošana bijusi apturēta.
 10. pants
 Piemērojamie tiesību akti
 1.Ja Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumā vai šajā protokolā, tā pielikumā vai papildinājumos nav noteikts citādi, Eiropas Savienības zvejas kuģu darbības Santomes un Prinsipi ūdeņos reglamentē Santomē un Prinsipi piemērojamie tiesību akti.
 2.Santomes un Prinsipi iestādes informē Eiropas Savienību par visām izmaiņām vai jauniem tiesību aktiem saistībā ar zivsaimniecības nozari. Minētās izmaiņas Eiropas Savienības kuģiem kļūst saistošas sešdesmit (60) dienu laikā pēc šāda paziņojuma izdarīšanas.
 3.Eiropas Komisija informē Santomes un Prinsipi iestādes par visām izmaiņām vai jauniem tiesību aktiem, kam ir saistība ar Eiropas Savienības tāljūras flotes kuģu zvejas darbībām.
 11. pants
 Elektroniska informācijas apmaiņa
 1.Santome un Prinsipi un Eiropas Savienība apņemas padarīt operacionālas un uzturēt datorizētās informācijas sistēmas, kuras vajadzīgas, lai elektroniski apmainītos ar visu informāciju un dokumentiem, kas saistīti ar nolīguma īstenošanu.
 2.Dokumentu elektroniskā formātā vienmēr uzskata par līdzvērtīgu dokumentam papīra formā.
 3.Santome un Prinsipi un Eiropas Savienība nekavējoties informē viena otru par visiem datorizētās informācijas sistēmas darbības traucējumiem. Tādā gadījumā informāciju un dokumentus, kas saistīti ar nolīguma īstenošanu, automātiski sūta, izmantojot kādu alternatīvu saziņas veidu.
 12. pants
 Datu konfidencialitāte
 1.Santome un Prinsipi un Eiropas Savienība apņemas visus atbilstoši nolīgumam iegūtos nominatīvos datus par Eiropas Savienības kuģiem un to zvejas darbībām vienmēr apstrādāt saskaņā ar konfidencialitātes un datu aizsardzības principiem.
 2.Puses uzrauga, lai atbilstīgi attiecīgajiem ICCAT noteikumiem publiski pieejami kļūtu tikai agregētie dati par zvejas darbībām Santomes un Prinsipi ūdeņos.
 3.Datus, ko var uzskatīt par konfidenciāliem, kompetentās iestādes drīkst izmantot tikai nolīguma īstenošanai un zvejniecības pārvaldībai, kontrolei un uzraudzībai.
 4.Attiecībā uz personas datiem, ko sūta Savienība, Apvienotā komiteja var noteikt Vispārīgajā datu aizsardzības regulā [2016. gada 27. aprīļa Regula (ES) 2016/679] paredzētus drošības pasākumus un tiesiskās aizsardzības līdzekļus.
 13. pants
 Ilgums
 Šo protokolu piemēro piecus (5) gadus no provizoriskās piemērošanas sākuma saskaņā ar 15. pantu, izņemot ja saskaņā ar 14. pantu ir nosūtīts protokola denonsēšanas paziņojums.
 14. pants
 Denonsēšana
 1.Šā protokola denonsēšanā ieinteresētā Puse vismaz sešus mēnešus pirms dienas, kad denonsēšanai jāstājas spēkā, rakstiski paziņo otrai Pusei par nodomu denonsēt šo protokolu.
 2.Pēc iepriekšējā punktā minētā paziņojuma nosūtīšanas Puses sāk apspriešanos.
 15. pants
 Provizoriska piemērošana
 Šo protokolu provizoriski piemēro no tā parakstīšanas dienas.
 16. pants
 Stāšanās spēkā
 Šis protokols stājas spēkā dienā, kad Puses viena otrai ir paziņojušas par šim nolūkam vajadzīgo procedūru pabeigšanu.
 PIELIKUMS
 Eiropas Savienības kuģu zvejas darbību nosacījumi Santomes un Prinsipi zvejas zonā
 I NODAĻA
 VISPĀRĪGI NOTEIKUMI
 1.Kompetentā iestāde
 Ja nav norādīts citādi, visas atsauces uz Eiropas Savienību (ES) vai Santomi un Prinsipi kā uz kompetento iestādi šajā pielikumā:
 –ES gadījumā apzīmē Eiropas Komisiju, kura pēc vajadzības darbojas ar Santomes un Prinsipi lietās kompetentās ES delegācijas starpniecību,
 –Santomes un Prinsipi gadījumā apzīmē kompetento par zivsaimniecību atbildīgās ministrijas struktūrvienību.
 2.Zvejas zona
 Eiropas Savienības kuģi, kuri darbojas saskaņā ar šo protokolu, drīkst darboties Santomes un Prinsipi ekskluzīvajā ekonomikas zonā (EEZ), izņemot nerūpnieciskajai un daļēji rūpnieciskajai zvejai rezervētos EEZ apgabalus.
 EEZ koordinātas ir tādas, kādas 1998. gada 7. maijā paziņotas Apvienoto Nāciju Organizācijai.
 Zvejas zonas koordinātu izmaiņas Santome un Prinsipi tūlīt paziņo Eiropas Savienībai.
 3.Kuģošanai un zvejošanai aizliegtās zonas
 Aizliegts veikt jebkādas zvejas darbības zonā, kuru kopīgi izmanto Santome un Prinsipi un Nigērija. Šīs zonas koordinātas norādītas 1. papildinājumā.
 4.Bankas konts
 Pirms protokola stāšanās spēkā Santome un Prinsipi Savienībai paziņo bankas konta (kontu) rekvizītus, uz kuru saskaņā ar nolīgumu jāpārskaita naudas summas, ko maksā zvejas kuģi. Maksu par bankas pārskaitījumiem sedz kuģu īpašnieki.
 5.Kontaktpunkti
 Puses viena otru informē par saviem attiecīgajiem kontaktpunktiem, kuri tām ļauj apmainīties ar informāciju par protokola īstenošanu, jo īpaši jautājumos, kas saistīti ar nozvejas un zvejas piepūles datu apmaiņu, zvejas atļauju procedūrām un nozariskā atbalsta īstenošanu.
 6.Darba valodas
 Puses vienojas, ka, ciktāl iespējams, šā protokola īstenošanas sanāksmju darba valodas ir portugāļu un franču valoda.
 II NODAĻA
 ZVEJAS ATĻAUJAS
 Šā pielikuma piemērošanas vajadzībām termins “zvejas atļauja” ir līdzvērtīgs Santomes un Prinsipi tiesību aktos izmantotajam terminam “zvejas licence”.
 1. iedaļa. Piemērojamās procedūras
 1.Zvejas atļaujas saņemšanas nosacījumi
 Atļauju zvejošanai Santomes un Prinsipi zvejas zonā var iegūt tikai tie kuģi, kam uz to ir tiesības.
 Kuģis ir tiesīgs saņemt atļauju, ja nedz tā īpašniekam, nedz kapteinim, nedz pašam kuģim nav aizliegts veikt zvejas darbības Santomē un Prinsipi. Tiem ir jāatbilst Santomes un Prinsipi pārvaldes prasībām: vajadzīgs, lai tie būtu izpildījuši visas iepriekšējās saistības, kuras izriet no zvejas darbībām, ko tie Santomē un Prinsipi veikuši atbilstīgi zivsaimniecības nolīgumiem, kuri noslēgti ar Eiropas Savienību. Turklāt tiem jāatbilst Regulai (ES) 2017/2403 par ārējo zvejas flotu ilgtspējīgu pārvaldību.
 2.Zvejas atļaujas pieprasīšana
 Eiropas Savienības kompetentās iestādes vismaz piecpadsmit (15) darbdienas pirms vēlamā atļaujas derīguma termiņa sākuma elektroniski iesniedz par zivsaimniecību atbildīgajai Santomes un Prinsipi ministrijai (ar kopiju Santomes un Prinsipi lietās kompetentajai Eiropas Savienības delegācijai) pieprasījumu par katru kuģi, kas vēlas zvejot saskaņā ar Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu.
 Par zivsaimniecību atbildīgajai ministrijai pieprasījumus iesniedz uz veidlapas, kuras paraugs pievienots 2. papildinājumā.
 Zvejas atļaujas pieprasījumam pievieno:
 –pierādījumus par fiksētā avansa samaksāšanu un ar novērotājiem saistītā fiksētā maksājuma nokārtošanu uz zvejas atļaujas derīguma laiku,
 –nesen uzņemtu krāsu fotoattēlu, kurā kuģis attēlots sānskatā,
 –kuģa reģistrācijas apliecības kopiju,
 –attiecīgā gadījumā, citus dokumentus, kas prasīti, ievērojot konkrētā tipa kuģiem piemērojamos valsts noteikumus, par kuriem Santome un Prinsipi ir paziņojusi Apvienotajā komitejā.
 Ikgadējo fiksēto maksu ieskaita tajā pašā Valsts kases kontā, kurā maksā 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā paredzēto finansiālo ieguldījumu.
 Maksā ietilpst valsts un vietējie nodokļi, izņemot ostas nodokļus un maksu par pakalpojumiem.
 Zvejas atļaujas pieprasījumā skaidri jānorāda mērķsugas.
 Zvejas atļaujas pieprasījums var ietvert nodomu paziņojumu par haizivju spuru daļēju atdalīšanu uz kuģa un par citām uz kuģa veicamām darbībām, piemēram, ķidāšanu.
 3.Zvejas atļaujas izdošana
 Zvejas atļaujas izdod piecpadsmit (15) darbdienu laikā pēc visu 2. punktā minēto dokumentu saņemšanas par zivsaimniecību atbildīgajā Santomes un Prinsipi ministrijā.
 Zvejas atļaujas oriģinālu Savienībai nodod ar Santomes un Prinsipi lietās kompetentās Eiropas Savienības delegācijas starpniecību.
 Zvejas atļaujā norāda, kuru sugu vai sugu kategoriju (tunzivju, zobenzivju, atļauto sugu haizivju) zveja ir atļauta.
 Lai lieki neaizkavētu zvejošanas sākumu, zvejas atļaujas kopiju elektroniski nosūta kuģa īpašniekam. Šo kopiju drīkst izmantot ne ilgāk kā sešdesmit (60) dienas pēc zvejas atļaujas izdošanas. Minētajā laikposmā atļaujas kopiju uzskata par līdzvērtīgu tās oriģinālam.
 4.Ārkārtēja zvejas atļaujas aizstāšana
 Zvejas atļauju izdod konkrētam kuģim, un to nevar izmantot citi kuģi. Tomēr pēc Eiropas Savienības pieprasījuma un ja ir pierādīts nepārvaramas varas gadījums, kuģa zvejas atļauju var atsaukt un saskaņā ar kārtību, kas vēl jānosaka, uz atlikušo atļaujas derīguma termiņu izdot jaunu zvejas atļauju citam tās pašas kategorijas kuģim.
 Sākotnējo zvejas atļauju kuģa īpašnieks atdod par zivsaimniecību atbildīgajai Santomes un Prinsipi ministrijai. Aizstājējkuģim izdotā atļauja stājas spēkā atdošanas dienā. Santome un Prinsipi informē Eiropas Savienību par zvejas atļaujas nodošanu un šīs nodošanas spēkā stāšanās dienu.
 5.Zvejas atļaujas glabāšana uz kuģa
 Neskarot šīs iedaļas 3. punktu, zvejas atļaujai vienmēr jāatrodas uz kuģa.
 6.Atbalsta kuģi
 Pēc Eiropas Savienības pieprasījuma un pēc Santomes un Prinsipi iestāžu veiktas pārbaudes Santome un Prinsipi atļauj Eiropas Savienības zvejas kuģiem, kuri ir zvejas atļaujas turētāji, izmantot atbalsta kuģus.
 Atbalsta kuģi nedrīkst būt aprīkoti zvejai. Atbalsts nedrīkst būt ne degvielas uzpildīšana, ne nozveju pārkraušana citā kuģī.
 Arī uz atbalsta kuģiem attiecas šajā nodaļā aprakstītā zvejas atļauju pieprasīšanas kārtība, ciktāl tā ir piemērojama. Santome un Prinsipi sastāda atļauto atbalsta kuģu sarakstu, kuru tā nekavējoties paziņo Eiropas Savienībai.
 Par šiem kuģiem ik gadu jāpārskaita 3500 EUR liela maksa, kuru novirza šā protokola 3. pantā minētajam Zivsaimniecības attīstības fondam.
 2. iedaļa. Maksa un avanss
 1.Zvejas atļaujas ir derīgas vienu gadu.
 2.Maksa, kas no tunzivju seineriem un ar dreifējošām āķu jedām zvejojošajiem kuģiem pienākas par katru Santomes un Prinsipi zvejas zonā gūtās nozvejas tonnu visā protokola darbības laikā ir 70 EUR.
 3.Zvejas atļaujas izdod pēc tam, kad ir samaksātas šādas fiksētās ikgadējās maksas:
 (a)9100 EUR par katru tunzivju seineri (šī summa ir līdzvērtīga maksai par 130 nozvejas tonnām);
 (b)3255 EUR par katru ar dreifējošām āķu jedām zvejojošu kuģi (šī summa ir līdzvērtīga maksai par 46,5 nozvejas tonnām).
 Maksājumus izdara tajā pašā Valsts kases kontā, kurā maksā 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā paredzēto finansiālo ieguldījumu, kas saistīts ar piekļuvi.
 4.Savienība, pamatodamās uz katra kuģa nozvejas deklarācijām, sagatavo paziņojumu par nozvejām un paziņojumu par maksājumiem, kuri kuģim jānokārto par iepriekšējā kalendārā gada zvejas sezonu. Šos galīgos paziņojumus Savienība ar dalībvalstu starpniecību līdz kārtējā gada 30. jūnijam (neieskaitot) nosūta Santomes un Prinsipi iestādēm un kuģa īpašniekam. Minētos galīgos paziņojumus Santome un Prinsipi, attiecīgi pamatojot, var apstrīdēt trīsdesmit (30) dienu laikā pēc to saņemšanas. Domstarpību gadījumā Puses apspriežas; ja vajadzīgs, to dara Apvienotajā komitejā. Ja minētajā trīsdesmit (30) dienu laikposmā Santome un Prinsipi neceļ iebildumus, galīgos paziņojumus uzskata par pieņemtiem.
 5.Ja galīgajā paziņojumā norādītā summa ir lielāka par fiksēto avansa maksu, kas samaksāta par zvejas atļaujas saņemšanu, un kuģa īpašnieks to neapstrīd, trūkstošo summu tas Santomei un Prinsipi pārskaita četrdesmit piecu (45) dienu laikā. Minēto summu iemaksā Zivsaimniecības attīstības fonda kontā. Ja galīgajā paziņojumā norādītā summa ir mazāka par fiksēto avansa maksu, pārmaksāto summu kuģa īpašnieks atgūt nevar.
 III NODAĻA
 NOZVEJU UZRAUDZĪBA UN DEKLARĒŠANA
 1. iedaļa. Elektroniskie zvejas žurnāli
 1.Eiropas Savienības kuģa kapteinis, kura kuģis veic zvejas darbības saskaņā ar nolīgumu, kārto elektronisku zvejas žurnālu, kas integrēts elektroniskā reģistrācijas un ziņošanas sistēmā (ERS).
 2.Ar ERS neaprīkotam kuģim nav atļauts ieiet Santomes un Prinsipi zvejas zonā, lai tur veiktu zvejas darbības.
 3.Kapteinis ir atbildīgs par elektroniskajā zvejas žurnālā reģistrēto datu pareizību. Zvejas žurnāls atbilst piemērojamajām ICCAT rezolūcijām un ieteikumiem.
 4.Kapteinis katru dienu un par katru zvejas operāciju un katru sugu reģistrē aplēstos daudzumus, kas nozvejoti un paturēti uz kuģa vai izmesti jūrā. Nozvejotie vai izmestie daudzumi jāaplēš un jāreģistrē neatkarīgi no attiecīgo zivju svara.
 5.Ja kuģis atrodas zvejas zonā, bet nezvejo, reģistrē kuģa pozīciju plkst. 12.00.
 6.Zvejas žurnāla dati katru dienu tiek automātiski pārraidīti karoga valsts zvejas uzraudzības centram (FMC). Pārraida vismaz šādus datus:
 (a)zvejas kuģa identifikācijas numuri un kuģa vārds;
 (b)katras sugas FAO trīsburtu kods;
 (c)attiecīgā ģeogrāfiskā zona, kurā zvejots;
 (d)nozveju gūšanas datums un – attiecīgā gadījumā – laiks;
 (e)datums un laiks, kad notikusi iziešana no ostas un atgriešanās tajā, un zvejas reisa ilgums;
 (f)zvejas rīku tips, tehniskās specifikācijas un izmēri;
 (g)uz kuģa paturēto zivju daudzuma aplēse, par katru sugu norādot dzīvsvara kilogramus vai – attiecīgā gadījumā – īpatņu skaitu;
 (h)izmesto zivju daudzuma aplēse, par katru sugu norādot dzīvsvara kilogramus vai – attiecīgā gadījumā – īpatņu skaitu.
 7.Karoga valsts nodrošina datu saņemšanu un reģistrēšanu datorizētā datubāzē, kura ļauj tos drošā veidā glabāt vismaz 36 mēnešus.
 8.Karoga valsts un Santome un Prinsipi nodrošina, ka tām ir aparatūra un programmatūra, kas vajadzīga automātiskai ERS datu pārraidīšanai. ERS datu pārraidīšanai jāizmanto elektroniski sakaru līdzekļi, kurus attiecībā uz standartizētām zvejas datu apmaiņām pārvalda Eiropas Komisija. Standartu izmaiņas īsteno sešu (6) mēnešu laikā.
 9.Karoga valsts FMC nodrošina, ka tik ilgi, kamēr attiecīgais kuģis atrodas zvejas zonā, un arī tad, ja nozveja nav gūta, zvejas žurnāli ar ERS starpniecību katru dienu tiek automātiski nodoti Santomes un Prinsipi FMC rīcībā.
 10.Nozveju paziņošanas kārtība ERS sistēmā, kā arī procedūra, kas jāievēro ERS darbības traucējumu gadījumā, ir noteikta 4. papildinājumā.
 11.Datus par individuālu kuģu zvejas darbībām Santomes un Prinsipi iestādes apstrādā konfidenciālā un drošā veidā.
 2. iedaļa. Agregēti nozvejas dati
 1.Karoga valsts ik ceturksni papildina Eiropas Komisijas uzturēto datubāzi ar agregētiem mēneša datiem par katra kuģa nozvejām un izmetumiem. Par sugām, kurām saskaņā ar protokolu vai ICCAT ieteikumiem noteikta kopējā pieļaujamā nozveja, šādus datus paziņo ik mēnesi, norādot iepriekšējā mēneša nozvejas un izmetumus.
 2.Paziņotos datus karoga valsts verificē, veicot kontrolpārbaudes, kurās tos salīdzina ar izkraušanas, pārdošanas, inspekcijas vai novērošanas datiem un ar jebkādu citu noderīgu informāciju, kas iestādēm ir zināma. Datubāzes atjauninājumus, kas kļūst vajadzīgi šīs verifikācijas iznākumā, veic iespējami drīz. Zvejas zonas ģeogrāfiskās koordinātas, ko izmanto verifikācijā, ir tādas, kā noteikts saskaņā ar šo protokolu.
 3.Līdz katra ceturkšņa beigām Eiropas Savienība Santomes un Prinsipi iestādēm iesniedz agregētus datus par iepriekšējo kārtējā gada ceturksni, norādot no datubāzes izgūtos mēneša datus par katra kuģa nozveju un tās sugu sastāvu. Šie dati ir provizoriski un var mainīties.
 4.Partnervalsts datus analizē un ziņo par visām būtiskajām neatbilstībām salīdzinājumā ar elektroniskajiem zvejas žurnāliem, kas iesūtīti ar ERS starpniecību. Karoga valsts lietu izmeklē un pēc vajadzības datus atjaunina.
 IV NODAĻA
 UZRAUDZĪBA, KONTROLE UN PĀRRAUDZĪBA
 1. iedaļa. Kontrole un inspekcija
 Eiropas Savienības zvejas kuģiem ir jāievēro ICCAT pieņemtie pasākumi un ieteikumi attiecībā uz zvejas rīkiem, to tehniskajām specifikācijām un visiem citiem tehniskajiem pasākumiem, ko piemēro to zvejas darbībām un nozvejām.
 1.Kuģa ieiešana zvejas zonā un iziešana no tās
 Par nodomu ieiet Santomes un Prinsipi EEZ vai iziet no tās Eiropas Savienības kuģi, kas saskaņā ar šo protokolu darbojas Santomes un Prinsipi ūdeņos, Santomes un Prinsipi kompetentajām iestādēm paziņo vismaz trīs (3) stundas iepriekš.
 Vienlaikus ar paziņojumu par ieiešanu Santomes un Prinsipi EEZ vai par iziešanu no tās kuģiem jāpaziņo arī sava pozīcija un uz kuģa jau esošās nozvejas, sugas apzīmēšanai izmantojot FAO trīsburtu kodu un norādot dzīvsvara kilogramus vai – attiecīgā gadījumā – īpatņu skaitu.
 Šie paziņojumi izdarāmi ar ERS starpniecību vai ar elektroniskā pasta vēstuli uz Santomes un Prinsipi iestāžu norādīto adresi.
 Ja kuģis pieķerts zvejojam bez paziņošanas par nodomu ieiet Santomes un Prinsipi ūdeņos, tas uzskatāms par kuģi bez zvejas atļaujas un iestājas valsts tiesību aktos paredzētās sekas.
 2.Inspekcijas kārtība
 Inspekciju jūrā, ostā vai ostas teritorijā uz Eiropas Savienības kuģiem, kas ir zvejas atļaujas turētāji, Santomes un Prinsipi zvejas zonā veic Santomes un Prinsipi inspektori, kurus var skaidri identificēt kā tādus, kas norīkoti veikt zvejas kontroli, un kuri izmanto Santomes un Prinsipi iestādes apkalpojošus kuģus.
 Pirms uzkāpšanas uz kuģa Santomes un Prinsipi inspektori informē Eiropas Savienības kuģi par savu lēmumu veikt inspekciju. Inspekciju veic ne vairāk kā divi inspektori, kuriem pirms inspekcijas uzsākšanas ir pienākums uzrādīt personu apliecinošu dokumentu un inspektora apliecību.
 Santomes un Prinsipi inspektori uz Eiropas Savienības kuģa uzturas ne ilgāk kā vajadzīgs inspekcijas uzdevumu veikšanai. Viņi veic inspekciju tādā veidā, kas minimāli ietekmē kuģi, tā zvejas darbību un kravu.
 Inspekcijas laikā uzņemtie attēli (fotogrāfijas vai video) ir paredzēti zvejas kontroles un uzraudzības iestādēm. Tie nav publiskojami, izņemot ja valsts tiesību aktos noteikts citādi.
 Eiropas Savienības kuģa kapteinis atvieglo Santomes un Prinsipi inspektoru uzkāpšanu uz kuģa un viņu darbu.
 Katras inspekcijas beigās Santomes un Prinsipi inspektori sagatavo inspekcijas ziņojumu. Eiropas Savienības kuģa kapteinim ir tiesības ierakstīt inspekcijas ziņojumā savas piezīmes. Inspekcijas ziņojumu paraksta inspektors, kas to ir sagatavojis, un Eiropas Savienības kuģa kapteinis.
 Kapteiņa paraksts inspekcijas ziņojumā neskar kuģa īpašnieka tiesības aizstāvēties saistībā ar varbūtēju pārkāpumu. Inspekcijas laikā kuģa kapteinis sadarbojas. Ja kapteinis atsakās parakstīt inspekcijas ziņojumu, viņam rakstiski jāpaskaidro atteikuma iemesls, un inspektors ziņojumā pievieno norādi “Paraksts atteikts”. Pirms nokāpšanas no kuģa Santomes un Prinsipi inspektori izdod Eiropas Savienības kuģa kapteinim inspekcijas ziņojuma kopiju. Par veiktajām inspekcijām un konstatētajiem pārkāpumiem, ja tādi ir, Santomes un Prinsipi iestādes Eiropas Savienību informē divdesmit četru (24) stundu laikā pēc inspekcijas pabeigšanas un iesniedz Eiropas Savienībai inspekcijas ziņojumu. Attiecīgā gadījumā inspekcijas iznākumā sastādītā apsūdzības akta kopiju Eiropas Savienībai nosūta ne vēlāk kā septiņu (7) dienu laikā pēc inspektora atgriešanās ostā.
 3.Uz kuģa atļautās zvejas operācijas
 Santomes un Prinsipi izdotajās zvejas atļaujās norāda, kādas ir uz kuģa atļautās zvejas operācijas (piemēram, ķidāšana un haizivju spuru daļēja atdalīšana).
 4.Pārkraušana citā kuģī un izkraušana
 Ja Eiropas Savienības kuģi, kas saskaņā ar šo protokolu darbojas Santomes un Prinsipi ūdeņos, veic pārkraušanu citā kuģī Santomes un Prinsipi ūdeņos, tas jādara Fernandiašas [Fernão Dias], Nevešas [Neves] vai Anašavešas [Ana Chaves] ostas teritorijā.
 Šāda kuģa īpašniekam vai aģentam, ja tas vēlas veikt izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī, vismaz četrdesmit astoņas (48) stundas iepriekš Santomes un Prinsipi kompetentajām iestādēm jāpaziņo šāda informācija:
 (a)pārkraušanā citā kuģī vai izkraušanā iesaistīto zvejas kuģu vārds;
 (b)kravas kuģa vārds;
 (c)izkraujamie vai citā kuģī pārkraujamie daudzumi, norādot svaru tonnās un sugu;
 (d)izkraušanas vai citā kuģī pārkraušanas diena;
 (e)citā kuģī pārkrauto vai izkrauto nozveju galamērķis.
 Šo paziņojumu Santomei un Prinsipi var sniegt ERS sistēmā vai pa elektronisko pastu.
 Jūrā veikt pārkraušanu citā kuģī ir aizliegts.
 Kuģa kapteinis iesniedz Santomes un Prinsipi kompetentajām iestādēm nozvejas deklarācijas un paziņo par savu nodomu vai nu turpināt zveju, vai iziet no Santomes un Prinsipi ūdeņiem.
 Santomes un Prinsipi ūdeņos ir aizliegta jebkāda nozveju izkraušanas vai citā kuģī pārkraušanas darbība, kas nav minēta iepriekšējos punktos. Šā noteikuma pārkāpējiem piemēro spēkā esošajos Santomes un Prinsipi tiesību aktos paredzētās sankcijas.
 2. iedaļa. Kuģu satelītnovērošanas sistēma (VMS)
 Visiem Eiropas Savienības kuģiem, kas saņēmuši atļauju saskaņā ar šo protokolu, jābūt aprīkotiem ar kuģu satelītnovērošanas sistēmu jeb VMS (Vessel Monitoring System).
 Aizliegts pārvietot, atvienot, iznīcināt, bojāt vai izslēgt pastāvīgās lokalizācijas sistēmu, kurā izmanto satelītsakarus un kura datu pārraidīšanas nolūkā uzstādīta uz kuģa, un apzināti izmainīt, pāradresēt vai viltot datus, ko minētā sistēma emitē vai reģistrē.
 Eiropas Savienības kuģi automātiski un pastāvīgi vismaz reizi stundā (seineri) vai vismaz reizi divās (2) stundās (pārējie kuģi) ziņo kuģa karoga valsts FMC savus pozīcijas datus. Ja notiek izmeklēšana par kuģa darbībām, ziņošanas biežumu var palielināt.
 Kamēr vien kuģis atrodas zvejas zonā, karoga valsts FMC nodrošina VMS pozīcijas datu automātisku pieejamību.
 Katrā pozīcijas ziņojumā jānorāda:
 (a)kuģa identifikācijas dati;
 (b)kuģa nesenākā ģeogrāfiskā pozīcija (ģeogrāfiskais garums un platums), kuras noteikšanas kļūda nepārsniedz 500 m un ticamības intervāls ir 99 %;
 (c)pozīcijas reģistrēšanas datums un laiks;
 (d)kuģa ātrums un kurss.
 Kuģa pozīcijas paziņošanas kārtība VMS sistēmā, kā arī procedūra, kas jāievēro VMS darbības traucējumu gadījumā, ir noteikta 5. papildinājumā.
 Īstenodami kuģu darbību uzraudzību, abi FMC savstarpēji sazinās.
 V NODAĻA
 JŪRNIEKU NODARBINĀŠANA
 1.Nodarbināmo jūrnieku skaits
 Kamēr Eiropas Savienības kuģi zvejo Santomes un Prinsipi ūdeņos, uz tiem pienākas nodarbināt Santomes un Prinsipi jūrniekus, un to dara ar šādiem nosacījumiem un ierobežojumiem:
 (a)tunzivju seineru flote protokola piemērošanas pirmajā gadā nodarbina kopā sešus (6) jūrniekus, otrajā gadā – kopā astoņus (8) jūrniekus, bet pārējos trijos protokola gados – ik gadu kopā desmit (10) jūrniekus;
 (b)ar dreifējošām āķu jedām zvejojošo kuģu flote ik gadu nodarbina kopā divus (2) jūrniekus.
 2.Šī nodarbināšanas prasība jāpilda tad, ja Santomes un Prinsipi iestādes līdz protokola piemērošanas sākumam un pēc tam katru janvāri Eiropas Savienībai nosūta sarakstu, kurā uzskaitīti piemēroti un kvalificēti jūrnieki. Kuģu īpašnieki jūrniekus līgst no šī saraksta.
 3.Santomes un Prinsipi jūrniekiem izvirzītās kvalifikācijas prasības ir noteiktas 6. pielikumā.
 4.Kuģa īpašnieks vai viņa aģents paziņo Santomes un Prinsipi kompetentajai iestādei uz attiecīgā kuģa nodarbināto jūrnieku uzvārdus, norādot viņu statusu apkalpē.
 5.Uz Eiropas Savienības kuģiem nodarbināto jūrnieku tiesības ir tādas, kādas noteiktas Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Deklarācijā par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā. Tas jo īpaši attiecas uz apvienošanās brīvību un darba koplīguma slēgšanas tiesību faktisku atzīšanu, kā arī diskriminācijas novēršanu attiecībā uz nodarbinātību un profesijām.
 6.Santomes un Prinsipi jūrnieku darba līgumi, kuru eksemplāru saņem Darba ministrija, Zivsaimniecības ministrija un šo līgumu parakstītāji, tiek slēgti starp kuģu īpašniekiem vai to aģentiem un jūrniekiem un/vai viņu arodbiedrībām vai pārstāvjiem. Šie līgumi garantē jūrniekiem piemērojamo sociālo nodrošinājumu saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem, arī dzīvības un veselības apdrošināšanu un apdrošināšanu pret nelaimes gadījumiem.
 7.Jūrnieku algu maksā kuģu īpašnieki. Par algas apmēru vienojas kuģu īpašnieki vai viņu aģenti un jūrnieki un/vai viņu arodbiedrības vai pārstāvji. Tomēr jūrniekiem maksājamā alga nedrīkst būt zemāka par algu, ko maksā jūrnieku valsts kuģu apkalpēm, un nekādā gadījumā nedrīkst būt zemāka par SDO noteiktajiem standartiem.
 8.Uz Eiropas Savienības kuģiem nodarbinātajiem jūrniekiem jāpiesakās attiecīgā kuģa kapteinim iepriekšējā dienā pirms paredzētās uzkāpšanas uz kuģa. Ja jūrnieks nepiesakās līdz uzkāpšanai uz kuģa noteiktajai dienai un laikam vai ja viņa kvalifikācija neatbilst prasībām, kuģa īpašnieks tiek automātiski atbrīvots no pienākuma nodarbināt minēto jūrnieku.
 9.Ja kuģu īpašnieku piesauktu ārkārtēju iemeslu dēļ Eiropas Savienības kuģi nevar nodarbināt 1. punktā paredzēto skaitu Santomes un Prinsipi jūrnieku, kuģu īpašniekiem ir pienākums par katru dienu, kuru kuģis pavada Santomes un Prinsipi zvejas zonā, maksāt 20 EUR lielu fiksētu summu par katru uz kuģa neuzņemto jūrnieku. Santomes un Prinsipi jūrnieku nodarbināšanai regulāri seko līdzi Apvienotā komiteja.
 VI NODAĻA
 NOVĒROTĀJI
 1.Zvejas darbību novērošana
 Kamēr reģionālo novērotāju sistēma vēl nav īstenota, kuģi, kuriem zvejot Santomes un Prinsipi zonā atļauts saskaņā ar nolīgumu, uzņem nevis reģionālos novērotājus, bet gan novērotājus, kurus Santome un Prinsipi norīkojusi saskaņā ar šo nodaļu.
 2.Izraudzītie kuģi un norīkotie novērotāji
 Eiropas Savienības kuģi, kas Santomes un Prinsipi ūdeņos darbojas saskaņā ar šo protokolu, uz kuģa uzņem par zivsaimniecību atbildīgās Santomes un Prinsipi ministrijas norīkotus novērotājus, un to dara saskaņā ar šādiem noteikumiem.
 (a)pēc Santomes un Prinsipi kompetento iestāžu pieprasījuma Eiropas Savienības kuģi uzņem šīs valsts norīkotu novērotāju, kura uzdevums ir verificēt Santomes un Prinsipi ūdeņos gūtās nozvejas;
 (b)Santomes un Prinsipi kompetentās iestādes sastāda to kuģu sarakstu, kas izraudzīti novērotāja uzņemšanai, un norīkoto novērotāju sarakstu. Šos sarakstus pastāvīgi atjaunina. Tiklīdz saraksti ir gatavi, tos nosūta Eiropas Komisijai, un turpmāk šādus sūtījumus veic ik pēc trim (3) mēnešiem, ja saraksti starplaikā tikuši atjaunināti;
 (c)Santomes un Prinsipi kompetentās iestādes (vēlams, pa e-pastu) paziņo Eiropas Savienībai un attiecīgajam kuģa īpašniekam tā novērotāja vārdu un uzvārdu, kas norīkots uzņemšanai uz kuģa; šo paziņojumu izdara zvejas atļaujas izsniegšanas brīdī vai vēlākais piecpadsmit (15) dienas pirms plānotās novērotāja uzņemšanas;
 (d)novērotājs kuģi pavada vienā zvejas reisā. Pēc Santomes un Prinsipi kompetento iestāžu īpaša pieprasījuma un atkarībā no konkrētā kuģa reisu vidējā ilguma šo uzņemšanu tomēr var paildzināt līdz vairākiem reisiem. Šādu pieprasījumu kompetentā iestāde izsaka brīdī, kad paziņo, kurš novērotājs norīkots uzņemšanai uz konkrētā kuģa.
 3.Novērotāja uzkāpšanas un nokāpšanas nosacījumi
 (a)Kuģu īpašnieki vai viņu aģenti un kompetentās iestādes vienojas par nosacījumiem, ar kādiem novērotāju uzņem uz kuģa.
 (b)Novērotāja uzkāpšana uz kuģa, tāpat kā nokāpšana no kuģa notiek kuģa īpašnieka izvēlētā ostā. Uzkāpšana uz kuģa notiek pirmā reisa sākumā, kurš Santomes un Prinsipi zvejas ūdeņos tiek veikts pēc izraudzīto kuģu saraksta paziņošanas.
 (c)Attiecīgie kuģu īpašnieki divu (2) nedēļu laikā un desmit (10) dienas iepriekš paziņo, kurā apakšreģiona ostā un kurā datumā plānota novērotāja uzkāpšana uz kuģa un nokāpšana no tā.
 (d)Ja novērotājs uz kuģa uzkāpj valstī, kas nav Santome un Prinsipi, viņa ceļa izdevumus sedz kuģa īpašnieks. Ja kuģis, uz kura atrodas novērotājs, iziet no Santomes un Prinsipi zvejas zonas, jādara viss, lai nodrošinātu novērotāja iespējami drīzu atgriešanos, un šīs atgriešanās izmaksas sedz kuģa īpašnieks.
 (e)Ja novērotājs neierodas norunātajā laikā un vietā un neierodas arī turpmākajās divpadsmit (12) stundās, kuģa īpašnieks tiek automātiski atbrīvots no pienākuma uzņemt šo novērotāju uz kuģa.
 (f)Kapteinis dara visu iespējamo, lai nodrošinātu novērotāja fizisko drošību un labklājību viņa pienākumu izpildes laikā.
 (g)Novērotāja rīcībā nodod visus līdzekļus, kas vajadzīgi viņa pienākumu izpildei. Kapteinis viņam nodrošina piekļuvi sakaru līdzekļiem, kas vajadzīgi novērotāja pienākumu izpildei, dokumentiem, kuri ir tieši saistīti ar kuģa veiktajām zvejas darbībām, konkrēti arī zvejas žurnālam un kuģa žurnālam, un kuģa daļām, kurām nepieciešams piekļūt, lai atvieglotu novērotāja pienākumu izpildi.
 (h)Kuģa īpašnieks sedz izmaksas par novērotāja uzturēšanos uz kuģa tādos pašos sadzīves apstākļos, kādos uzturas kuģa virsnieki, un ievērojot uz kuģa pieejamās praktiskās iespējas.
 (i)Novērotāja algu maksā un sociālās iemaksas veic Santome un Prinsipi.
 4.Fiksēts finansiālais ieguldījums
 Lai palīdzētu segt ar novērotāju izvietošanu saistītās īstenošanas izmaksas, kuģa īpašnieks vienlaikus ar fiksēto avansa maksu uz to pašu kontu par katru gadu un par katru kuģi pārskaita vēl 250 EUR.
 5.Novērotāja uzdevumi
 Novērotājam uz kuģa ir virsnieka statuss. Kamēr kuģis atrodas Santomes un Prinsipi ūdeņos, viņa uzdevumi ir šādi:
 (a)novērot kuģu zvejas darbības;
 (b)verificēt zvejas darbībās iesaistīto kuģu pozīciju;
 (c)atzīmēt, kādi zvejas rīki izmantoti;
 (d)verificēt zvejas žurnālā reģistrētos datus par Santomes un Prinsipi zvejas ūdeņos gūtajām nozvejām;
 (e)verificēt piezvejas procentuālo daudzumu un aplēst komerciālo sugu zivju izmetumu apjomu;
 (f)ar jebkādiem piemērotiem sakaru līdzekļiem paziņot zvejas datus (arī uz kuģa esošās nozvejas un piezvejas daudzumu) savai kompetentajai iestādei.
 6.Novērotāja pienākumi
 Atrazdamies uz kuģa, novērotājs:
 (a)veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka viņa ierašanās un uzturēšanās uz kuģa nepārtrauc un nekavē zvejas darbības;
 (b)saudzē materiālus un aprīkojumu, kas atrodas uz kuģa, un ievēro visu attiecīgā kuģa dokumentu konfidencialitāti;
 (c)novērošanas laika beigās pirms nokāpšanas no kuģa novērotājs sagatavo ziņojumu par savu darbību, kas nosūtāms Santomes un Prinsipi kompetentajām iestādēm ar kopiju Eiropas Komisijai. Viņš to paraksta kapteiņa klātbūtnē, un kapteinis pēc saviem ieskatiem var ziņojumam pievienot vai likt pievienot, viņaprāt, noderīgas piezīmes, kuras kapteinis paraksta. Kad novērotājs atstāj kuģi, viņš kapteinim nodod minētā ziņojuma kopiju.
 VII NODAĻA
 PĀRKĀPUMI
 1.Pārkāpumu noformēšana
 Par pārkāpumiem, ko izdarījis Eiropas Savienības kuģis, kurš ir saskaņā ar šo pielikumu izdotas zvejas atļaujas turētājs, jāsagatavo apsūdzības ziņojums, ko pēc iespējas drīzāk nosūta Eiropas Savienībai un karoga valstij.
 2.Kuģa aizturēšana / novirzīšana un informatīvā sanāksme
 (a)Ja saskaņā ar Santomē un Prinsipi spēkā esošajiem tiesību aktiem attiecībā uz konstatēto pārkāpumu tas ir likumīgi, pārkāpumu izdarījušam Eiropas Savienības kuģim var pieprasīt pārtraukt zvejas darbības un – ja kuģis atrodas jūrā – atgriezties Santomes un Prinsipi ostā.
 (b)Par zvejas atļauju saņēmuša Eiropas Savienības kuģa aizturēšanu Santome un Prinsipi Eiropas Savienībai paziņo ne vēlāk kā divdesmit četru (24) stundu laikā. Šim paziņojumam pievieno pierādījumus par konstatēto pārkāpumu.
 (c)Pirms jebkādu pasākumu veikšanas attiecībā uz kuģi, kapteini, apkalpi vai kravu, izņemot pierādījumu saglabāšanai nepieciešamos pasākumus, pēc Eiropas Savienības pieprasījuma Santome un Prinsipi vienas (1) darbdienas laikā pēc paziņojuma par kuģa aizturēšanu organizē informatīvu sanāksmi, lai noskaidrotu apstākļus, kuru dēļ kuģis ticis aizturēts, un informētu par iespējamiem turpmākiem pasākumiem. Šajā informatīvajā sanāksmē drīkst piedalīties kuģa karoga valsts pārstāvis.
 3.Sankcijas par pārkāpumiem un izlīguma procedūra
 (a)Sankcijas par konstatēto pārkāpumu nosaka Santome un Prinsipi saskaņā ar spēkā esošajiem valsts tiesību aktiem.
 (b)Ja par izdarīto pārkāpumu jāierosina tiesas procedūra, pirms tās uzsākšanas un ja vien pārkāpums nav uzskatāms par noziedzīgu nodarījumu, Santome un Prinsipi un Eiropas Savienība uzsāk izlīguma procedūru, lai noteiktu sankciju nosacījumus un bardzības pakāpi. Šajā izlīguma procedūrā drīkst piedalīties kuģa karoga valsts un Eiropas Savienības pārstāvji. Izlīguma procedūru pabeidz ne vēlāk kā trīs (3) dienu laikā pēc paziņojuma par kuģa aizturēšanu.
 4.Tiesas procedūra un drošības nauda
 Ja izlīgumu nav izdevies panākt un pārkāpums ir nodots izskatīšanai kompetentā tiesu iestādē, pārkāpumu izdarījušā kuģa īpašnieks iemaksā drošības naudu Santomes un Prinsipi norādītā bankā, un šāda drošības nauda, kuras apmēru nosaka Santome un Prinsipi, sedz visas ar kuģa aizturēšanu saistītās izmaksas, iespējamo soda naudu un iespējamās zaudējumu atlīdzības summu. Drošības nauda nav atbrīvojama pirms tiesas procedūras beigām.
 Pēc sprieduma pasludināšanas drošības naudu atbrīvo un nekavējoties atmaksā kuģa īpašniekam:
 (a)pilnā apmērā, ja nav noteiktas nekādas sankcijas;
 (b)daļēji, t. i., izmaksā starpību, ja sankcija ir naudassods, kas ir mazāks par drošības naudas summu.
 Santome un Prinsipi septiņu (7) dienu laikā pēc sprieduma pasludināšanas informē Eiropas Savienību par tiesas procedūras iznākumu.
 5.Kuģa un apkalpes atbrīvošana
 Kuģis un tā apkalpe drīkst atstāt ostu, tiklīdz ir izpildītas izlīguma procedūras rezultātā noteiktās sankcijas vai iemaksāta drošības nauda.
 PAPILDINĀJUMI
 1. papildinājums
 Santomes un Prinsipi un Nigērijas kopīgi izmantotās zonas koordinātas
 2. papildinājums
 Zvejas kuģim vai atbalsta kuģim izdodamas atļaujas pieprasījuma veidlapa
 3. papildinājums
 Faktu lapa
 4. papildinājums
 Zvejas darbību reģistrēšanai un paziņošanai paredzētās elektroniskās sistēmas (ERS sistēma) īstenošana
 5. papildinājums
 Kuģu satelītnovērošanas sistēma (VMS)
 6. papildinājums
 Uz Eiropas Savienības seineriem un ar āķu jedām zvejojošajiem kuģiem nodarbināmo Santomes un Prinsipi jūrnieku kvalifikācijas prasības
 1. papildinājums
 Santomes un Prinsipi un Nigērijas kopīgi izmantotās zonas koordinātas
 Ģeogr. plat.
 Ģeogr. gar.
 (Grādi, minūtes, sekundes)
 03 02 22 N
 07 07 31 E
 02 50 00 N
 07 25 52 E
 02 42 38 N
 07 36 25 E
 02 20 59 N
 06 52 45 E
 01 40 12 N
 05 57 54 E
 01 09 17 N
 04 51 38 E
 01 13 15 N
 04 41 27 E
 01 21 29 N
 04 24 14 E
 01 31 39 N
 04 06 55 E
 01 42 50 N
 03 50 23 E
 01 55 18 N
 03 34 33 E
 01 58 53 N
 03 53 40 E
 02 02 59 N
 04 15 11 E
 02 05 10 N
 04 24 56 E
 02 10 44 N
 04 47 58 E
 02 15 53 N
 05 06 03 E
 02 19 30 N
 05 17 11 E
 02 22 49 N
 05 26 57 E
 02 26 21 N
 05 36 20 E
 02 30 08 N
 05 45 22 E
 02 33 37 N
 05 52 58 E
 02 36 38 N
 05 59 00 E
 02 45 18 N
 06 15 57 E
 02 50 18 N
 06 26 41 E
 02 51 29 N
 06 29 27 E
 02 52 23 N
 06 31 46 E
 02 54 46 N
 06 38 07 E
 03 00 24 N
 06 56 58 E
 03 01 19 N
 07 01 07 E
 03 01 27 N
 07 01 46 E
 03 01 44 N
 07 03 07 E
 03 02 22 N
 07 07 31 E
 2. papildinājums
 Pieprasījuma veidlapa
 ZVEJAS KUĢIM VAI ATBALSTA KUĢIM IZDODAMAS ATĻAUJAS PIEPRASĪJUMS
 SANTOMES UN PRINSIPI UN EIROPAS SAVIENĪBAS ZIVSAIMNIECĪBAS NOLĪGUMS
 – IESNIEDZĒJS
 1.Kuģa īpašnieks:.....................
 Valstspiederība:
 2.Kuģa īpašnieka asociācija vai aģents:
 .............................................................................
 3.Kuģa īpašnieka asociācijas vai aģenta adrese:
 ..........................................................................
 4.Tālr.:
 5.E-pasts:
 6.Kapteinis:.......................
 Valstspiederība:
 7.Santomē un Prinsipi rezidējošais aģents (ja ir) un aģenta adrese:
 ...............................................................................................
 – KUĢA IDENTIFIKĀCIJA
 8.Kuģa vārds:.......................................................
 9.Karoga valsts:..............................................
 10.Iepriekšējais karogs (ja ir):
 ................................
 11.Pašreizējā karoga iegūšanas datums:.............................
 12.Ārējais reģistrācijas numurs:..............................
 13.Pieraksta osta:....................
 MMSI: .............
 14.SJO numurs:............
 ICCAT numurs:
 ................
 15.Kuģa būves gads un vieta:..............................................
 16.Radio izsaukuma signāls:............
 Radio izsaukuma frekvence:..........
 17.Korpusa materiāls:
 □ tērauds
 □ koks
 □ poliesteris
 □ cits
 – KUĢA TEHNISKIE PARAMETRI UN IEKĀRTAS
 18.Lielākais garums:..............................
 Platums: ..........
 19.Tilpība (izteikta GT): ..................................
 20.Galvenā dzinēja jauda (kW):......
 Marka:........
 Tips:..........
 21.Kuģa tips:.........
 Zvejas kategorija: ............
 22.Zvejas rīki:............................................................
 23.Zvejas zonas:.....................................................
 24.Mērķsugas: □ tunzivis □ zobenzivis □ atļauto sugu haizivis
 25.Piezvejas sugas: □ tunzivis □ zobenzivis □ atļauto sugu haizivis
 26.Apstrāde, ko paredzēts veikt uz kuģa: □ ķidāšana □ daļēja spuru atdalīšana
 27.
 □ cita (precizēt): ...............................
 28.Kopējais apkalpes locekļu skaits uz kuģa: ......................................
 29.Nozveju uzglabāšanas veids uz kuģa:
 □ svaigā veidā
 □ atdzesētas
 □ jauktā veidā
 □ saldētas
 30.Saldēšanas jauda diennaktī (tonnās): ..................
 31.Zivju tilpņu tilpība: ........................
 Skaits: ...........................
 Vieta:
 Datums:
 Iesniedzēja paraksts
 3. papildinājums
 Faktu lapa
 Tunzivju saldētājseineri un kuģi zvejai ar dreifējošām āķu jedām
 1.Aizliegtās sugas
 Saskaņā ar Konvenciju par migrējošām sugām un ar ICCAT rezolūcijām aizliegts zvejot divragaino velnraju (Manta birostris), milzu haizivi (Cetorhinus maximus), balto haizivi (Carcharodon carcharias), lielacu lapshaizivi (Alopias superciliosus), Sphyrnidae dzimtas āmurhaizivis (izņemot āmurhaizivi Sphyrna tiburo), okeāna baltspuru haizivi (Carcharhinus longimanus) un zīdaino haizivi (Carcharhinus falciformis). Turklāt ir aizliegts zvejot vaļhaizivi (Rhincodon typus).
 Saskaņā ar Eiropas Savienības tiesību aktiem (Padomes 2003. gada 26. jūnija Regula (EK) Nr. 1185/2003) aizliegts uz kuģa atdalīt haizivju spuras un tās paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut. Neskarot iepriekš minēto, lai atvieglotu glabāšanu uz kuģa, haizivju spurās var izdarīt iegriezumus un tās pielocīt pie liemeņa, bet tās nedrīkst no liemeņa atdalīt pirms izkraušanas.
 Saskaņā ar ICCAT ieteikumiem Puses, īstenojot pasākumus, kas palielina netīši notvertu īpatņu izdzīvošanas iespējas, cenšas mazināt zvejas darbību netīšo ietekmi uz bruņurupučiem un jūrasputniem.
 TUNZIVJU SEINERI
 (1)Atļautie zvejas rīki: zvejas vadi.
 (2)Mērķsugas: dzeltenspuru tunzivs (Thunnus albacares), lielacu tunzivs (Thunnus obesus), svītrainā tunzivs (Katsuwonus pelamis).
 (3)Piezvejas: atbilstīgi ICCAT un FAO ieteikumiem.
 KUĢI ZVEJAI AR DREIFĒJOŠĀM ĀĶU JEDĀM
 (1)Atļautie zvejas rīki: dreifējošas āķu jedas.
 (2)Mērķsugas: zobenzivs (Xiphias gladius), zilā haizivs (Prionace glauca), dzeltenspuru tunzivs (Thunnus albacares), lielacu tunzivs (Thunnus obesus).
 (3)Piezvejas: atbilstīgi ICCAT un FAO ieteikumiem.
 2.Maksas, kas jāsedz kuģu īpašniekiem, un kuģu skaits
 Papildmaksa par nozvejas tonnu
 70 EUR par tonnu visā protokola darbības laikā
 Ikgadēja fiksētā maksa
 par tunzivju seineriem: 9100 EUR
 par kuģiem zvejai ar dreifējošām āķu jedām: 3255 EUR
 Fiksētā maksa par novērotājiem
 250 EUR/gadā par kuģi
 Maksa par atbalsta kuģi
 3500 EUR/gadā par kuģi
 Kuģu skaits,
 28 tunzivju seineri
 kādam atļauts zvejot
 6 kuģi zvejai ar dreifējošām āķu jedām
 4. papildinājums
 Zvejas darbību reģistrēšanai un paziņošanai paredzētās elektroniskās sistēmas (ERS sistēma) īstenošana
 1.ERS ziņojumi
 (1)Karoga valsts un Santome un Prinsipi katra ieceļ ERS korespondentu, kurš darbosies kā kontaktpunkts jautājumos, kas saistīti ar šo noteikumu īstenošanu. Karoga valsts un Santome un Prinsipi viena otrai paziņo sava ERS korespondenta kontaktinformāciju un vajadzības gadījumā šo informāciju nekavējoties atjaunina.
 (2)ERS datus kuģis pārraida savai karoga valstij, kura nodrošina šo datu automātisku pieejamību Santomei un Prinsipi.
 (3)Datu pārnesi veic UN-CEFACT formātā, izmantojot Eiropas Komisijas nodrošināto FLUX tīklu.
 (4)Tomēr Puses var vienoties par pārejas periodu, kurā datus pārraida EU-ERS (v 3.1) formātā, izmantojot DEH (Data Exchange Highway).
 (5)Karoga valsts FMC automātiski un nekavējoties uz Santomes un Prinsipi FMC pārraida no kuģa saņemtos momentziņojumus (COE, COX, PNO). Arī pārējo veidu ziņojumus pārraida automātiski, vienreiz dienā, sākot no dienas, kad faktiski uzsākta UN-CEFACT formāta lietošana, vai, kamēr tas vēl nav noticis, ziņojumus nekavējoties dara pieejamus pēc Santomes un Prinsipi FMC pieprasījuma, kuru tas karoga valsts FMC automātiski adresējis ar Eiropas Komisijas centrālā mezgla starpniecību. No faktiskās jaunā formāta ieviešanas dienas šo otro iespēju var izmantot tikai īpašiem pieprasījumiem par vēsturiskajiem datiem.
 (6)ERS momentdatu saņemšanu Santomes un Prinsipi FMC apstiprina ar atbildes ziņojumu, kurā apliecina, ka ziņojums ir saņemts un derīgs. Par datiem, kurus Santome un Prinsipi saņem pēc pašas pieprasījuma, saņemšanas apstiprinājums nav vajadzīgs. Visus ERS datus Santome un Prinsipi apstrādā konfidenciālā veidā.
 2.Kuģa elektroniskās pārraides sistēmas vai sakaru sistēmas darbības traucējumi
 (1)Karoga valsts FMC un Santomes un Prinsipi FMC nekavējoties viens otru informē par jebkuru notikumu, kas varētu ietekmēt ERS datu pārraidīšanu no viena vai vairākiem kuģiem.
 (2)Ja Santomes un Prinsipi FMC nesaņem datus, kurus kuģim pienākas pārraidīt, par datu nesaņemšanu tas nekavējoties informē karoga valsts FMC. Karoga valsts FMC iespējami drīz cenšas noskaidrot, kāpēc ERS dati netiek saņemti, un par šīs izmeklēšanas rezultātu informē Santomes un Prinsipi FMC.
 (3)Ja nenotiek datu pārraide no kuģa uz karoga valsts FMC, pēdējais par to nekavējoties paziņo kuģa kapteinim vai operatoram vai, ja tas nav iespējams, tā aģentam. Saņēmis šādu paziņojumu, kuģa kapteinis ar jebkādiem piemērotiem telesakaru līdzekļiem katru dienu ne vēlāk kā pusnaktī (plkst. 00.00) karoga valsts kompetentajām iestādēm nosūta trūkstošos datus.
 (4)Ja traucējumi radušies uz kuģa uzstādītās elektroniskās pārraides sistēmas darbībā, kuģa kapteinis vai operators nodrošina, ka desmit (10) dienu laikā pēc traucējumu atklāšanas ERS sistēma tiek salabota vai bojātais aprīkojums nomainīts. Pēc šā termiņa beigām turpināt zveju kuģim vairs nav atļauts, un tam divdesmit četru (24) stundu laikā jāatstāj zvejas zona vai jāienāk Santomes un Prinsipi ostā. Atstāt šo ostu vai atgriezties zvejas zonā kuģis drīkst tikai pēc tam, kad karoga valsts FMC ir konstatējis, ka ERS sistēma atkal darbojas pareizi.
 (5)Ja Santome un Prinsipi ERS datus nesaņem tāpēc, ka pienācīgi nedarbojas Eiropas Savienības vai Santomes un Prinsipi uzraudzītas elektroniskās sistēmas, attiecīgā Puse tūlīt rīkojas, lai problēmu iespējami drīz atrisinātu. Par problēmas atrisināšanu nekavējoties paziņo otrai Pusei.
 (6)Karoga valsts FMC ik pēc 24 stundām ar jebkādiem pieejamiem elektronisko sakaru līdzekļiem nosūta Santomes un Prinsipi FMC visus ERS datus, kurus karoga valsts saņēmusi kopš iepriekšējās pārraidīšanas reizes. Tādu pašu procedūru pēc Santomes un Prinsipi pieprasījuma var piemērot sistēmas uzturēšanas operācijas gadījumā, ja tā ilgst vairāk nekā divdesmit četras (24) stundas un tādējādi ietekmē Eiropas Savienības uzraudzītās sistēmas. Santome un Prinsipi attiecīgi informē savus kompetentos kontroles dienestus, lai tie Eiropas Savienības kuģiem nereģistrētu ERS datu pārraidīšanas saistību neizpildi. Karoga valsts FMC nodrošina, ka trūkstošie dati tiek ievadīti elektroniskajā datubāzē, kuru tas kārto, kā paredzēts 5. papildinājuma 1. punktā.
 3.Alternatīvi saziņas līdzekļi
 Pirms protokola piemērošanas sākuma Santome un Prinsipi paziņo elektroniskā pasta adresi, kas ERS/VMS darbības traucējumu gadījumā lietojama saziņai ar Santomes un Prinsipi FMC.
 Šī adrese jāizmanto:
 –paziņojumiem par ieiešanu un iziešanu un paziņojumiem par nozveju, kas uz kuģa atrodas ieiešanas vai iziešanas brīdī,
 –paziņojumiem par izkraušanu un pārkraušanu citā kuģī un paziņojumiem par nozvejām, kas pārkrautas citā kuģī, izkrautas vai paturētas uz kuģa,
 –par ERS un VMS datu pārraidīšanas pagaidu aizstājēju, ko paredzēts izmantot traucējumu gadījumā.
 5. papildinājums
 KUĢU SATELĪTNOVĒROŠANAS SISTĒMA (VMS)
 1.Kuģa pozīcijas ziņojumi un VMS sistēma
 –Pirmo reģistrēto pozīciju pēc ieiešanas Santomes un Prinsipi zvejas zonā apzīmē ar kodu “ENT”. Visas turpmākās pozīcijas apzīmē ar kodu “POS”, izņemot pirmo reģistrēto pozīciju pēc iziešanas no Santomes un Prinsipi zvejas zonas, kuru apzīmē ar kodu “EXI”.
 –Karoga valsts FMC nodrošina pozīcijas ziņojumu automātisku apstrādi un, ja vajadzīgs, to elektronisku nosūtīšanu. Pozīcijas ziņojumi jāreģistrē drošā veidā un jāglabā trīs (3) gadus.
 2.Datu pārraidīšana no kuģa, ja VMS sistēma ir sabojājusies
 –Kapteinim ir pienākums vienmēr nodrošināt sava kuģa VMS sistēmas uzturēšanu pilnīgā darba kārtībā un pozīcijas ziņojumu pareizu nosūtīšanu karoga valsts FMC.
 –Ja kuģa VMS sistēma ir sabojājusies, to salabo vai nomaina trīsdesmit (30) dienu laikā. Ja tas nav izdarīts iepriekš minētajā termiņā, pēc tā beigām zvejot Santomes un Prinsipi zvejas zonā kuģim vairs nav atļauts.
 –Kuģi, kuri zvejo Santomes un Prinsipi zvejas zonā un kuru VMS sistēma ir sabojājusies, savus pozīcijas ziņojumus karoga valsts FMC pa e-pastu, radio vai faksu nosūta vismaz reizi četrās stundās un norāda visus obligātos datus.
 3.Pozīcijas ziņojumu droša nosūtīšana Santomei un Prinsipi
 –Karoga valsts FMC automātiski nosūta attiecīgo kuģu pozīcijas ziņojumus Santomes un Prinsipi FMC. Karoga valsts FMC un Santomes un Prinsipi FMC apmainās ar elektroniskā pasta kontaktadresēm un nekavējoties informē viena otru par izmaiņām šajās adresēs.
 –Pozīcijas ziņojumus starp karoga valsts un Santomes un Prinsipi FMC pārraida, izmantojot drošu elektronisko sakaru sistēmu.
 –Santomes un Prinsipi FMC nekavējoties informē karoga valsts FMC un Savienību par visiem pārtraukumiem zvejas atļauju saņēmuša kuģa secīgo pozīcijas ziņojumu saņemšanā, ja šis kuģis nav paziņojis par iziešanu no zonas.
 4.Sakaru sistēmas traucējumi
 –Santome un Prinsipi nodrošina sava elektroniskā aprīkojuma sadarbspēju ar karoga valsts FMC un nekavējoties informē Eiropas Savienību par visiem pozīcijas ziņojumu nosūtīšanas un saņemšanas traucējumiem, lai pēc iespējas drīzāk rastu tehnisku risinājumu. Ja rodas domstarpības, tās risina Apvienotajā komitejā.
 –Par visām manipulācijām ar kuģa VMS sistēmu, kas veiktas ar nolūku traucēt sistēmas darbību vai viltot pozīcijas ziņojumus, atbildīgs ir kapteinis. Par pārkāpumiem piemēro spēkā esošajos Santomes un Prinsipi tiesību aktos paredzētās sankcijas.
 5.Pozīcijas ziņojumu sūtīšanas biežuma pārskatīšana
 –Ja pastāv pamatoti pierādījumi par iespējamu pārkāpumu, Santome un Prinsipi var pieprasīt karoga valsts FMC (nosūtot šāda pieprasījuma kopiju arī Eiropas Savienībai) uz noteiktu izmeklēšanas laiku samazināt kuģa pozīcijas ziņojumu nosūtīšanas starplaiku līdz trīsdesmit (30) minūtēm. Minētie pierādījumi Santomei un Prinsipi jānosūta karoga valsts FMC un Eiropas Savienībai. Karoga valsts FMC nekavējoties sāk sūtīt Santomei un Prinsipi pozīcijas ziņojumus, ievērojot jauno nosūtīšanas biežumu.
 –Pēc noteiktā izmeklēšanas laika beigām Santome un Prinsipi informē karoga valsts FMC un Eiropas Savienību par iespējamo turpmāko uzraudzību.
 6.VMS ziņojumu nosūtīšana Santomei un Prinsipi
 Kods “ER” un divkārša slīpsvītra (//) apzīmē ziņojuma beigas.
 Datu elements
 Kods
 Obligāti /
 Fakultatīvi
 Saturs
 Ieraksta sākums
 SR
 O
 Sistēmas dati: apzīmē ieraksta sākumu
 Saņēmējs
 AD
 O
 Ziņojuma dati: saņēmējvalsts trīsburtu kods (ISO-3166)
 Nosūtītājs
 FR
 O
 Ziņojuma dati: nosūtītājvalsts trīsburtu kods (ISO-3166)
 Karoga valsts
 FS
 O
 Ziņojuma dati: karoga valsts trīsburtu kods (ISO- 3166)
 Ziņojuma tips
 TM
 O
 Ziņojuma dati: ziņojuma tips (ENT, POS, EXI, MAN)
 Radio izsaukuma signāls (IRCS)
 RC
 O
 Kuģa dati: kuģa starptautiskais radio izsaukuma signāls (IRCS)
 Līgumslēdzējas puses iekšējais atsauces numurs
 IR
 O
 Kuģa dati: Līgumslēdzējas puses unikālais numurs – ISO trīsburtu kods (ISO-3166), aiz kura norādīts numurs
 Ārējais reģistrācijas numurs
 XR
 O
 Kuģa dati: kuģa borta numurs (ISO 8859.1)
 Ģeogrāfiskais platums
 LT
 O
 Kuģa pozīcijas dati: pozīcija grādos un decimālgrādos
 N/S DD.ddd (WGS84)
 Ģeogrāfiskais garums
 LG
 O
 Kuģa pozīcijas dati: pozīcija grādos un decimālgrādos
 E/W DD.ddd (WGS84)
 Kurss
 CO
 O
 Kuģa kurss 360° skalā
 Ātrums
 SP
 O
 Kuģa ātrums mezglos, dalīts ar 10
 Datums
 DA
 O
 Kuģa pozīcijas dati: kuģa pozīcijas reģistrēšanas datums pēc UTC (GGGGMMDD)
 Laiks
 TI
 O
 Kuģa pozīcijas dati: kuģa pozīcijas reģistrēšanas laiks pēc UTC (HHMM)
 Ieraksta beigas
 ER
 O
 Sistēmas dati: apzīmē ieraksta beigas
 –NAF formātā datus pārraida pēc turpmāk norādītā parauga.
 –Jāizmanto standartam ISO 8859.1 atbilstoši apzīmējumi. Dubulta slīpsvītra (//) un pēc tās kods “SR” apzīmē ziņojuma sākumu.
 –Katru datu elementu identificē ar tā kodu un atdala no citiem datu elementiem ar dubultu slīpsvītru (//).
 –Datu elementa kodu no datiem atdala ar vienu slīpsvītru (/).
 –Pirms protokola provizoriskās piemērošanas sākuma Santome un Prinsipi paziņo, vai būs vajadzīgs datus pārraidīt UN-CEFACT formātā, izmantojot FLUX TL.
 6. papildinājums
 Uz Eiropas Savienības seineriem un ar āķu jedām zvejojošajiem kuģiem nodarbināmo Santomes un Prinsipi jūrnieku kvalifikācijas prasības
 Santomes un Prinsipi iestādes nodrošina, ka nolīgtais personāls, kuru paredzēts nodarbināt uz ES kuģiem, atbilst turpmāk norādītajām prasībām.
 1.Jūrnieki ir sasnieguši vismaz 18 gadu vecumu.
 2.Jūrniekiem ir derīga medicīniskā izziņa, kas apstiprina, ka viņu veselības stāvoklis ir pietiekami labs, lai veiktu darba pienākumus jūrā. Šo izziņu izdevis pienācīgi kvalificēts medicīnas darbinieks.
 3.Jūrnieki ir (re)vakcinēti atbilstoši veselības aizsardzības profilakses vajadzībām reģionā.
 4.Jūrniekiem ir derīgs sertifikāts vismaz par šādu drošības pamatjautājumu apguvi:
 (a)individuāli izdzīvošanas paņēmieni, to vidū glābšanas vestes lietošana;
 (b)ugunsdzēsība un ugunsgrēku novēršana;
 (c)neatliekamā pirmā palīdzība;
 (d)personīgā drošība un sociālā atbildība un
 (e)jūras vides piesārņošanas novēršana.
 5.Uz lieliem zvejas kuģiem nodarbinātajiem jūrniekiem:
 (a)jāzina noteikumi un kārtība, kuru jūrā pieņemts ievērot uz zvejas kuģiem;
 (b)jāzina, kā rīkoties ar zvejas operācijām saistīto briesmu gadījumā;
 (c)labi jāizprot zvejas kuģu darbības apstākļi un briesmas, kas var no tiem izrietēt;
 (d)jāpazīst un jāprot lietot zvejas aprīkojumu, ko izmanto zvejā ar riņķvadiem;
 (e)jābūt vispārīgām zināšanām un izpratnei par kuģa stabilitāti un jūrasspēju un
 (f)jābūt vispārīgām zināšanām par pietauvošanās operācijām un jāprot rīkoties ar pietauvošanās virvēm un jāpārzina to izmantošanas iespējas.
 II PIELIKUMS
 Kārtība, kādā apstiprināmi protokola grozījumi, kuri jāpieņem Apvienotajā komitejā
 Kad Apvienotā komiteja tiek lūgta pieņemt protokola grozījumus saskaņā ar tā 6. pantu un 7. panta 2. punktu, Komisija ir pilnvarota ierosinātos grozījumus Savienības vārdā apstiprināt ar turpmāk minētajiem nosacījumiem.
 (1)Komisija gādā par to, lai apstiprināšana Savienības vārdā:
 (a)atbilstu kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem;
 (b)atbilstu attiecīgajiem reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju noteikumiem un būtu kontekstā ar piekrastes valstu kopīgi īstenoto pārvaldību;
 (c)ņemtu vērā statistisko un bioloģisko informāciju un citu jaunāko attiecīgo informāciju, kuru Komisija ir saņēmusi.
 (2)Pirms Savienības vārdā apstiprināt ierosinātos grozījumus, Komisija pietiekami savlaicīgi pirms attiecīgās Apvienotās komitejas sanāksmes tos iesniedz Padomei.
 (3)Padome izvērtēs ierosināto grozījumu atbilstību šā pielikuma 1. punkta kritērijiem.
 (4)Ja pret ierosinātajiem grozījumiem neiebilst noteikts dalībvalstu skaits, kas Padomē veido bloķējošo mazākumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 16. panta 4. punktu, Komisija minētos grozījumus Savienības vārdā apstiprina. Ja šāds bloķējošais mazākums izveidojas, Komisija ierosinātos grozījumus Savienības vārdā noraida.
 (5)Ja Apvienotās komitejas turpmākajās sanāksmēs, arī uz vietas, vienošanos panākt nav iespējams, tad, lai Savienības nostājā būtu ņemti vērā jaunie elementi, jautājumu vēlreiz nodod Padomei saskaņā ar 2.–4. punktā noteikto kārtību.
 (6)Komisija tiek aicināta laikus veikt Apvienotās komitejas lēmuma turpinājumā vajadzīgos pasākumus, nepieciešamības gadījumā ietverot attiecīgā lēmuma publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un visu to priekšlikumu paziņošanu, kas vajadzīgi minētā lēmuma izpildei.
 (7)Attiecībā uz citiem jautājumiem, kuri neattiecas uz protokola grozījumiem saskaņā ar tā 6. pantu un 7. panta 2. punktu, Savienības nostāju, kas tai jāieņem Apvienotajā komitejā, nosaka saskaņā ar Līgumiem un iedibināto darba praksi.


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 20.6.2009
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 C 141/43
 Recurso interposto em 24 de Março de 2009 — Viasat Broadcasting UK/Comissão
 (Processo T-114/09)
 2009/C 141/93
 Língua do processo: inglês
 Partes
 Recorrente: Viasat Broadcasting UK Ltd (Londres, Reino Unido) (Representantes: S. Kalsmose-Hselmborg)
 Recorrido: Comissão das Comunidades Europeias
 Pedidos da recorrente
 —
 Anulação da decisão da Comissão de 4 de Agosto de 2008 no processo N 287/2008, e
 —
 Condenação da Comissão nas despesas.
 Fundamentos e principais argumentos
 Com o presente recurso, a recorrente pretende a anulação da decisão da Comissão de 4 de Agosto de 2008 no processo N 287/2008 (1), em que a Comissão aprovou, com fundamento no artigo 87.o, n.o 3, alínea c), CE, o auxílio de emergência concedido pelo Estado Dinamarquês à TV2 Danmark A/S («TV2»).
 A recorrente alega que o auxílio não cumpre o artigo 87.o, n.o 3, alínea c), uma vez que infringe o princípio da proporcionalidade consagrado nessa disposição, segundo o qual esse auxílio não pode «alter[ar] as condições das trocas comerciais de maneira que contrariem o interesse comum». Em especial, a recorrente alega, em primeiro lugar, que a Comissão cometeu um erro de direito quando considerou que a TV2 era uma «empresa em dificuldade» na acepção das orientações comunitárias relativas aos auxílios estatais de emergência e à reestruturação a empresas em dificuldade (2). Em segundo lugar, a recorrente alega que a Comissão cometeu um erro de direito quando considerou que o auxílio de emergência se limitava ao necessário para que a TV2 permanecesse em actividade e que o auxílio era mantido a um nível que não permitia à TV2 investir em novas actividades ou comportar-se agressivamente nos mercados comerciais. Em terceiro lugar, a recorrente alega que a Comissão cometeu um erro de direito quando não levou em conta o auxílio de Estado recebido pela TV2 no passado.
 (1) Foi publicado um resumo da decisão impugnada no Jornal Oficial da União Europeia (JO 2009, C 9, p. 2) e disponibilizada uma versão não confidencial da decisão em http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/
 (2) Orientações comunitárias relativas aos auxílios estatais de emergência e à reestruturação a empresas em dificuldade (JO C 244, p. 2).


text:
 Fógra dlíthiúil tábhachtach
 |
 52006PC0722
 [pic] | COIMISIÚN NA gCOMHPHOBAL EORPACH |An Bhruiséil 27.11.2006COIM(2006)722 críochnaitheach2006/0241(COD)Togra le haghaidhRIALACHÁIN Ó PHARLAIMINT NA hEORPA AGUS ÓN gCOMHAIRLEag cur rialacha iomaíochta chun feidhme ar iompar d'iarnród, de bhóthar nó d'uiscebhealach intíre (Leagan códaithe)(arna thíolacadh ag an gCoimisiún)MEABHRÁN MÍNIÚCHÁIN1. I gcomhthéacs Eoraip na ndaoine, cuireann an Coimisiún an-bhéim ar shimpliú agus ar shoiléiriú dhlí an Chomhphobail ionas go mbeidh sé níos soiléire agus níos so-aimsithe don ghnáthshaoránach, sa chaoi go gcruthaítear deiseanna nua dó agus seans úsáid a bhaint as na cearta sonracha a bhronntar air.Ní fhéadfar an cuspóir seo a bhaint amach fad agus atá líon mór forálacha a leasaíodh arís agus arís eile, leasuithe suntasacha go minic, scaipthe anseo agus ansiúd, agus go mbíonn gá cuardach a dhéanamh ar roinnt de na forálacha sin san ionstraim bhunaidh agus ar roinnt eile acu in ionstraimí leasaitheacha níos déanaí. Is gá, dá bhrí sin, mórobair thaighde a dhéanamh i bhfoirm comparáide idir go leor ionstraimí éagsúla chun na rialacha atá i bhfeidhm faoi láthair a aithint.Ar an gcúis seo, beidh gá freisin códú a dhéanamh ar rialacha a leasaíodh go mion minic má tá dlí an Chomhphobail le bheith soiléir agus trédhearcach.2. Chinn[1] an Coimisiún, dá bhrí sin, an 1 Aibreán 1987, a chuid ball foirne a threorú nach mór na hionstraimí reachtacha uile a chódú i ndiaidh deich leasú ar a mhéad , á chur i bhfios dóibh gur bunriachtanas é seo agus gur chóir do ranna iarracht a dhéanamh na téacsanna a bhfuil siad freagrach astu a chódú laistigh d'agaí níos giorra fós lena chinntiú go bhfuil rialacha an Chomhphobail soiléir agus sothuigthe.3. Dearbhaíodh é seo[2] i gConclúidí Uachtaránacht na Comhairle Eorpaí i nDún Éideann (Nollaig 1992) agus cuireadh béim ar an tábhacht a bhaineann le códú mar go dtugann sé cinnteacht i dtaca leis an dlí is infheidhme maidir le hábhar ar leith tráth ar leith.Ní foláir gnáthnós imeachta reachtach an Chomhphobail a chomhlíonadh go huile agus go hiomlán agus an códú á dhéanamh.Ós rud é nach ceadmhach athruithe a dhéanamh ar shubstaint na n-ionstraimí ar a mbeidh éifeacht ag an g códú , tháinig Parlaimint na hEorpa, an Chomhairle agus an Coimisiún ar chomhaontú, i gcomhaontú idirinstitiúideach an 20 Nollaig 1994, go bhféadfar nós imeachta brostaithe a úsáid chun ionstraimí códaithe a ghlacadh go mear.4. Is éard is aidhm don togra seo códú a dhéanamh ar Rialachán (CEE) Uimh. 1017/68 ón gComhairle an 19 Iúil 1968 ag cur rialacha iomaíochta chun feidhme ar iompar d'iarnród, de bhóthar nó d'uiscebhealach intíre[3]. Glacfaidh an Rialachán nua ionad na n-ionstraimí éagsúla a chuimsítear ann[4]; caomhnaíonn an togra seo go huile agus go hiomlán inneachar na n-ionstraimí atá á gcódú agus, ar an ábhar sin, ní dhéanann sé ach iad a thabhairt le chéile gan ach na leasuithe foirmiúla sin amháin a bhfuil gá leo don phróiseas códaithe féin a dhéanamh.5. Tarraingíodh suas an togra um chódú bunaithe ar réamh-chomhdhlúthú Rialachán (CEE) Uimh. 1017/68 agus na n-ionstraimí lena leasaítear é, sna teangacha oifigiúla go léir. Is í Oifig Foilseachán Oifigiúil na gComhphobal Eorpach a rinne an comhdhlúthú sin trí chóras próiseála sonraí . I gcás gur tugadh uimhreacha nua do na hAirteagail, taispeántar an comhghaol idir an tseanuimhir agus an uimhir nua i dtábla atá leagtha amach in Iarscríbhinn II a ghabhann leis an Rialachán códaithe.ê 1017/68 (oiriúnaithe)2006/0241(COD)Togra le haghaidhRIALACHÁIN Ó PHARLAIMINT NA hEORPA AGUS ÓN gCOMHAIRLEag cur rialacha iomaíochta chun feidhme ar iompar d'iarnród, de bhóthar nó d'uiscebhealach intíre(Téacs atá ábhartha maidir leis an LEE)TÁ PARLAIMINT NA hEORPA AGUS COMHAIRLE AN AONTAIS EORPAIGH,Ag féachaint don Chonradh ag bunú an Chomhphobail Eorpaigh, agus go háirithe Airteagal 71 (83) de,Ag féachaint don togra ón gCoimisiún,Ag féachaint don tuairim ó Choiste Eacnamaíoch agus Sóisialta na hEorpa[5],Ag féachaint don tuairim ó Choiste na Réigiún[6],Ag gníomhú de réir an nós imeachta atá leagtha síos in Airteagal 251 den Chonradh[7],De bharr an méid seo a leanas:ê(1) Rinneadh Rialachán (CEE) Uimh. 1017/68 ón gComhairle an 19 Iúil ag cur rialacha iomaíochta chun feidhme ar iompar d'iarnród, de bhóthar nó d'uiscebhealach intíre[8] a leasú go substaintiúil arís agus arís eile[9]. Ar mhaithe le soiléire agus le réasúntacht ba chóir an Rialachán sin a chódú.ê 1017/68 aithris (3)(2) Tá na rialacha iomaíochta maidir le hiompar d'iarnród, de bhóthar agus d'uiscebhealach intíre ina gcuid den chomhbheartas iompair agus den bheartas eacnamaíoch ginearálta.ê 1017/68 aithris (4)(3) Ba chóir do rialacha iomaíochta na n-earnálacha sin saintréithe an iompair a chur san áireamh.ê 1017/68 aithris (5)(4) Ós rud é go dtugann na rialacha iomaíochta maidir le hiompar maolú ar na rialacha iomaíochta ginearálta, ní foláir a chur ar chumas na ngnóthas a fháil amach céard iad na rialacha a bhfuil feidhm acu in aon chás ar leith.ê 1017/68 aithris (6)(5) Ba chóir go mbeadh an córas rialacha i dtaca le hiomaíocht iompair infheidhme ar an dóigh chéanna maidir le trealamh iompair a fháil nó a chómhaoiniú le go ndéanfaidh grúpálacha áirithe gnóthas seirbhísí a oibriú le chéile, agus maidir le hoibríochtaí áirithe de chuid soláthróirí seirbhísí atá coimhdeach le hiompar agus a bhaineann le hiompar d'iarnród, de bhóthar nó d'uiscebhealach intíre.ê 1017/68 aithris (7)(6) Chun a áirithiú nach gcuirfear as do thrádáil idir na Ballstáit ná nach gcuirfear iomaíocht sa mhargadh inmheánach as riocht, is gá a thoirmeasc i bprionsabal, i gcás na dtrí mhodh iompair atá sonraithe thuas, na comhaontuithe uile idir gnóthais, cinntí ag comhlachais ghnóthas agus cleachtais chomhbheartaithe idir gnóthais agus gach cás mí-úsáide ceannasachta sa chómhargadh a d'fhéadfadh a leithéid d'iarmhairtí a bheith acu.ê 1017/68 aithris (8)(7) Is féidir cineálacha áirithe comhaontuithe, cinntí agus cleachtas comhbheartaithe in earnáil an iompair nach bhfuil mar sprioc agus mar iarmhairt acu ach feabhsuithe teicniúla a chur i bhfeidhm nó comhoibriú teicniúil a bhaint amach a dhíolmhú ón toirmeasc ar chomhaontuithe sriantacha de bharr go gcuidíonn siad le táirgiúlacht a fheabhsú. I bhfianaise na taithí a ghnóthófar tar éis chur chun feidhme an Rialacháin seo, féadfaidh an Chomhairle, ar thogra ón gCoimisiún, liosta na gcomhaontuithe den chineál sin a leasú.ê 1017/68 aithris (9)(8) Ionas go gcuideofar le feabhas a chur ar strúchtúr an tionscail in earnálacha na mbóithre agus na n-uiscebhealaí intíre, strúchtúr a bhíonn róscaipthe uaireanta, ba chóir díolúine ón toirmeasc ar chomhaontuithe sriantacha a dheonú i gcás na gcomhaontuithe, na gcinntí, agus na gcleachtas comhbheartaithe sin a fhéachann le grúpálacha gnóthas a chruthú agus a oibriú san dá earnáil iompair seo agus a bhfuil mar sprioc acu oibríochtaí iompair a chur i gcrích, lena n-áirítear trealamh iompair a fháil nó a cómhaoiniú d'fhonn seirbhísí a oibriú le chéile. Ní féidir a leithéid de dhíolúine ghinearálta a dheonú ach amháin ar choinníoll nach sáraíonn an cumas iompair iomlán de chuid grúpála uasmheáchan socraithe agus nach sáraíonn cumas aonair na ngnóthas atá sa ghrúpáil teorainneacha áirithe atá socraithe sa chruth go n-áiritheofar nach bhféadfaidh aon ghnóthas ar leith ceannasacht bheith aige ar an ngrúpáil. I gcásanna áirithe áfach, ní foláir go mbeadh sé de chumhacht ag an gCoimisiún idirghabháil a dhéanamh dá mbeadh iarmhairtí ag comhaontuithe den chineál sin nach luíonn leis na coinníollacha faoina n-aithnítear comhaontú sriantach mar dhleathach, agus dá mbeadh mí-úsáid díolúine ann.. Dá ainneoin sin, fiú má bhíonn cumas iompair iomlán ag grúpáil atá níos mó ná an t-uasmheáchan socraithe, nó mura bhféadann sé díolúine a éileamh de bharr chumas aonair na ngnóthas atá sa ghrúpáil, ní fhágann sé sin féin go bhfuil bac ar a leithéid de ghrúpáil bheith ina chomhaontú dleathach, cinneadh nó cleachtas comhbheartaithe, má shásaíonn sí na coinníollacha iomchuí atá leagtha síos sa Rialachán seo.ê 1017/68 aithris (14)(9) Is faoi na gnóthais féin atá sé, ar an gcéad ásc, a mheas cé acu a chuireann nó nach gcuireann a gcuid comhaontuithe, cinntí, nó cleachtas comhbheartaithe srian le hiomaíocht, agus má chuireann, cé acu a ghlactar nó nach nglactar leis an leas eacnamaíoch mar chosaint ar a leithéid de shrian, agus cinneadh a dhéanamh ina fhianaise sin, ar a gconlán féin, maidir le dlíthiúlacht nó neamhdhleathacht comhaontuithe, cinntí nó cleachtais chomhbheartaithe den chineál sin.ê 1017/68 aithris (15)(10) Ba chóir go mbeadh cead ag gnóthais, dá bharr sin, comhaontuithe a chur i gcrích nó a oibriú gan iad a dhearbhú. Fágann sé seo go bhféadfadh go ndearbhófaí a leithéid de chomhaontú a bheith ar neamhní le héifeacht chúlghabhálach dá mba rud é go ndéanfaí iniúchadh air de bharr gearáin nó ar thionscnamh féin an Choimisiúin, ach ní fhágann sé sin nach féidir a dhearbhú go cúlghabhálach go bhfuil siad dleathach, i gcás a leithéid d'iniúchadh iardain,ê 1017/68TAR ÉIS AN RIALACHÁN SEO A GHLACADH:Airteagal 1Raon feidhmeBeidh feidhm ag forálacha an Rialacháin seo, i réimse an iompair d'iarnród, de bhóthar nó d'uiscebhealach intíre maidir leis na comhaontuithe, cinntí agus cleachtais chomhbheartaithe uile a bhfuil mar sprioc nó mar iarmhairt acu rátaí agus coinníollacha iompair a shocrú, an soláthar iompair a theorannú nó a rialú, margaí iompair a roinnt, feabhsuithe teicniúla nó comhoibriú teicniúil a chur i bhfeidhm, nó trealamh nó soláthairtí iompair a cómhaoiniú nó a fháil sna cásanna sin a bhfuil baint dhíreach ag a leithéid d'oibríochtaí le sólathar seirbhísí iompair agus a bhfuil gá leo le go ndeánfaidh grúpáil gnóthas iompair, de réir bhrí Airteagal 3, de bhóthar nó d'uiscebhealaí intíre, seirbhísí a oibriú le chéile agus maidir le mí-úsáid ceannasachta sa mhargadh iompair araon. Beidh feidhm ag na forálacha seo freisin maidir le hoibríochtaí de chuid soláthróirí seirbhísí atá coimhdeach le hiompar a bhfuil aon cheann de na spriocanna nó na hiarmhairtí sin acu.ê 1017/68 Airteagal 3è1 1/2003 Airteagal 36(2)Airteagal 2Eisceacht maidir le comhaontuithe teicniúla1. è 1 An toirmeasc atá in Airteagal 81(1) den Chonradh, ç ní bheidh feidhm aige maidir le comhaontuithe, cinntí ná cleachtais chomhbheartaithe a bhfuil mar sprioc agus mar iarmhairt acu feabhsuithe teicniúla nó comhoibriú teicniúil a bhaint amach trí:(a) threalamh, soláthairtí iompair, feithiclí nó suiteálacha suite a chaighdeánú;(b) fhoireann, trealamh, feithiclí nó suiteálacha suite a mhalartú nó a chomhthiomsú d'fhonn seirbhísí taistil a oibriú;(c) oibríochtaí taistil leanúnacha, forlíontacha, ionadaíocha agus comhpháirteacha a eagrú agus a chur i gcrích, agus rátaí agus coinníollacha uileghabhálacha a shocrú agus a chur i bhfeidhm le haghaidh a leithéid d'oibríochtaí, lena n-áirítear rátaí iomaíocha speisialta.(d) na bealaí is mó céille ó thaobh oibríochtaí de a úsáid, i gcás na dturas sin a dhéantar ar an t-aon mhodh taistil amháin.(e) amchláir iompair a chomhordú le haghaidh bealaí ceangail;(f) choinsíneachtaí ar leithlis a ghrúpáil;(g) rialacha comhionanna a shocrú maidir le strúchtúr taraifí agus coinníollacha a gcur i bhfeidhm, ar chuntar nach leagfar síos rátaí agus coinníollacha iompair lena leithéid de rialacha.2. Más iomchuí, cuirfidh an Coimisiún tograí faoi bhráid na Comhairle d'fhonn an liosta atá i mír 1 a mhéadú nó a laghdú.ê 1017/68 Airteagal 4è1 1/2003 Airteagal 36(3)(a)Airteagal 3Eisceacht maidir le gnóthais bheaga agus mheánmhéide1. èBeidh comhaontuithe, cinntí agus cleachtais chomhbheartaithe dá dtagraítear in Airteagal 81(1) den Chonradh díolmhaithe ón toirmeasc atá san Airteagal sin má bhíonn mar chuspóir acu:(a) grúpálacha gnóthas iompair bóthair nó uiscebhealaí intíre a bhunú agus a oibriú d'fhonn gníomhaíochtaí iompair a sheoladh;(b) trealamh nó soláthairtí iompair a cómhaoiniú nó a fháil sna cásanna ina bhfuil baint dhíreach ag na hoibríochtaí sin le soláthar seirbhísí iompair agus a bhfuil gá leo le haghaidh oibríochtaí comhpháirteacha na ngrúpálacha réamhráite;ar chuntar daingean nach sáraíonn cumas iompair iomlán aon ghrúpála:(i) 10 000 tonna méadrach i gcás iompair de bhóthar;(ii) 500 000 tonna méadrach i gcás iompair d'uiscebhealach intíre.Ní sháróidh cumas aonair gach gnóthais atá i ngrúpáil 1 000 tonna méadrach i gcás iompair de bhóthar, agus 50 000 tonna méadrach i gcás iompair d'uiscebhealach intíre.ê 1/2003 Airteagal 36(3)(b)2. Má bhíonn, in aon chás ar leith, iarmhairtí ag aon chomhaontú, cinneadh nó cleachtas comhbheartaithe atá folaithe ag mír 1 nach luíonn le ceanglais Airteagal 81(3) den Chonradh, d'fhéadfadh sé go mbeidh sé de cheanglas ar ghnóthais nó ar chomhlachais ghnóthas deireadh a chur lena leithéid d'iarmhairtí.êAirteagal 4AisghairmAisghairtear Rialachán (CEE) Uimh. 1017/68, seachas Airteagal 13(3), a leanann d'fheidhm a bheith aige maidir le cinntí arna nglacadh de bhun Airteagal 5 de Rialachán (CEE) Uimh. 1017/68 roimh 1 Bealtaine 2004 go dtí dáta éagtha na gcinntí sin.Forléireofar tagairtí don Rialachán aisghairthe mar thagairtí don Rialachán seo agus léifear iad i gcomhréir leis an tábla comhghaoil atá in Iarscríbhinn II.ê 1017/68 Airteagal 30Airteagal 5Teacht i bhfeidhm, comhaontuithe atá ann cheana1. Tiocfaidh an Rialachán seo i bhfeidhm ar an bhfichiú lá tar éis a fhoilsithe in Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh .ê Ionstraim Aontachais 2003, lch. 3442. Ní bheidh feidhm ag an toirmeasc atá in Airteagal 81(1) den Chonradh maidir le comhaontuithe, cinntí agus cleachtais chomhbheartaithe a bhí ann ag dáta aontachais na hOstaire, na Fionlainne agus na Sualainne ná ag dáta aontachais Phoblacht na Seice, na hEastóine, na Cipire, na Laitvia, na Liotuáine, na hUngáire, Málta, na Polainne, na Slóivéine agus na Slóvaice agus a thagann, de thoradh an aontachais, faoi raon feidhme Airteagal 81(1), más rud é go leasaítear iad, taobh istigh de thréimhse se mhí ón dáta aontachais, sa chruth go gcomhlíonann siad na coinníollacha atá leagtha síos in Airteagal 3 den Rialachán seo. Níl feidhm ag an mír seo maidir le comhaontuithe, cinntí agus cleachtais chomhbheartaithe a thagann cheana, ar dháta an aontachais, faoi raon feidhme Airteagal 53(1) de Chomhaontú LEE.ê 1017/68Beidh an Rialachán seo ina cheangal go huile agus go hiomlán agus infheidhme go díreach i ngach Ballstát.Arna dhéanamh sa Bhruiséil,Thar ceann Pharlaimint na hEorpa Thar ceann na ComhairleAn tUachtarán An tUachtaránéIARSCRÍBHINN ICuid AAn Rialachán aisghairthe agus na leasuithe comhleanúnacha a rinneadh airRialachán (CEE) Uimh. 1017/68 ón gComhairle (IO L 175, 23.7.1968, lch. 1). |Rialachán (CE) Uimh. 1/2003 ón gComhairle (IO L 1, 4.1.2003, lch. 1) | Airteagal 36 amháin |Cuid BLeasuithe comhleanúnacha neamh-aisghairtheAn Ionstraim Aontachais 1972 |An Ionstraim Aontachais 1979 |An Ionstraim Aontachais 1994 |An Ionstraim Aontachais 2003 |_____________IARSCRÍBHINN IITÁBLA COMHGHAOILRialachán (CEE) Uimh. 1017/68 | An Rialachán seo |Airteagal 1 | Airteagal 1 |Airteagal 3 | Airteagal 2 |Airteagal 4(1), an chéad fhomhír, an chéad abairt tosaigh, an chéad fhleasc | Airteagal 3(1), an chéad fhomhír, an chéad abairt tosaigh, (a) |Airteagal 4(1), an chéad fhomhír, an chéad abairt tosaigh, an dara fleasc | Airteagal 3(1), an chéad fhomhír, an chéad abairt tosaigh, (b) |Airteagal 4(1), an chéad fhomhír, an dara habairt tosaigh, an chéad fhleasc | Airteagal 3(1), an chéad fhomhír, an dara habairt tosaigh, (i) |Airteagal 4(1), an chéad fhomhír, an dara habairt tosaigh, an dara fleasc | Airteagal 3(1), an chéad fhomhír, an dara habairt tosaigh, (ii) |Airteagal 4(1), an dara fomhír | Airteagal 3(1), an dara fomhír |Airteagal 4(2) | Airteagal 3(2) |- | Airteagal 4 |Airteagal 30(1) | Airteagal 5(1) |Airteagal 30(3), an dara fomhír | Airteagal 5(2) |Airteagal 31 | - |- | Iarscríbhinn I |- | Iarscríbhinn II |_____________[1] COIM(87) 868 PV.[2] Féach Iarscríbhinn 3 a ghabhann le Cuid A de na Conclúidí sin.[3] Arna dhéanamh de bhun na Teachtaireachta ón gCoimisiún chuig Parlaimint na hEorpa agus chuig an gComhairle – Códú an Acquis communautaire , COIM(2001) 645 críochnaitheach.[4] Féach Iarscríbhinn I a ghabhann leis an togra seo.[5] IO C [...], [...], lch. [...].[6] IO C [...], [...], lch. [...].[7] IO C [...], [...], lch. [...].[8] Féach Iarscríbhinn I.[9] IO L 175, 23.7.1968, lch.1 Rialachán arna leasú go deireanach le hIonstraim Aontachais 2003.