jurisdiction: EU

text:
 23.7.2018
 HR
 Službeni list Europske unije
 L 185/3
 SPORAZUM
 u obliku razmjene pisama između Europske unije i Novog Zelanda na temelju članka XXIV. stavka 6. i članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. u pogledu izmjene koncesija u rasporedu Republike Hrvatske u okviru njezina pristupanja Europskoj uniji
 A. Pismo Unije
 Poštovani,
 nakon pregovora na temelju članka XXIV. stavka 6. i članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. u pogledu izmjene rasporeda Republike Hrvatske u okviru njezina pristupanja Europskoj uniji čast mi je predložiti sljedeće:
 Europska unija u svoj raspored, za carinsko područje EU 28, uključuje koncesije sadržane u rasporedu EU 27 sa sljedećim izmjenama:
 dodaje se 1 875 tona carinskoj kvoti EU-a za „meso od životinja vrste goveda, smrznuto – jestivi klaonički proizvodi od životinja vrste goveda, smrznuti”, tarifne oznake 0202 i 0206.29.91, a zadržava se sadašnja stopa unutar kvote od 20 %. Nova carinska kvota iznosi 54 875 tona;
 dodaje se 135 tona (masa trupa) carinskoj kvoti EU-a dodijeljenoj Novom Zelandu za „ovčje ili kozje meso, svježe, rashlađeno ili smrznuto”, tarifna oznaka 0204, a zadržava se sadašnja stopa unutar kvote od 0 %. Nova carinska kvota dodijeljena Novom Zelandu iznosi 228 389 tona.
 Europska unija i Novi Zeland međusobno se obavješćuju o završetku svojih unutarnjih postupaka za stupanje Sporazuma na snagu. Sporazum stupa na snagu 14 dana od datuma primitka posljednje obavijesti.
 Bio bih Vam zahvalan kad biste mi potvrdili da je Vaša Vlada suglasna sa sadržajem ovog pisma. Čast mi je predložiti da, ako je navedeno prihvatljivo Vašoj Vladi, ovo pismo i Vaš potvrdni odgovor zajedno čine Sporazum u obliku razmjene pisama između Europske unije i Novog Zelanda.
 Primite izraze mojeg najdubljeg poštovanja.
 Съставено в Брюксел на
 Hecho en Bruselas, el
 V Bruselu dne
 Udfærdiget i Bruxelles, den
 Geschehen zu Brüssel am
 Brüssel,
 Έγινε στις Βρυξέλλες, στις
 Done at Brussels,
 Fait à Bruxelles, le
 Sastavljeno u Bruxellesu
 Fatto a Bruxelles, addì
 Briselē,
 Priimta Briuselyje
 Kelt Brüsszelben,
 Magħmul fi Brussell,
 Gedaan te Brussel,
 Sporządzono w Brukseli, dnia
 Feito em Bruxelas,
 Întocmit la Bruxelles,
 V Bruseli
 V Bruslju,
 Tehty Brysselissä
 Utfärdat i Bryssel den
 За Европейския съюз
 Рог la Unión Europea
 Za Evropskou unii
 For Den Europæiske Union
 Für die Europäische Union
 Euroopa Liidu nimel
 Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
 For the European Union
 Pour l'Union européenne
 Za Europsku uniju
 Per l'Unione europea
 Eiropas Savienības vārdā –
 Europos Sąjungos vardu
 Az Európai Unió részéről
 Għall-Unjoni Ewropea
 Voor de Europese Unie
 W imieniu Unii Europejskiej
 Pela União Europeia
 Pentru Uniunea Europeană
 Za Európsku úniu
 Za Evropsko unijo
 Euroopan unionin puolesta
 För Europeiska unionen
 B. Pismo Novog Zelanda
 Poštovani,
 čast mi je potvrditi primitak Vašeg pisma s današnjim datumom, koje glasi:
 „Nakon pregovora na temelju članka XXIV. stavka 6. i članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. u pogledu izmjene rasporeda Republike Hrvatske u okviru njezina pristupanja Europskoj uniji čast mi je predložiti sljedeće:
 Europska unija u svoj raspored, za carinsko područje EU 28, uključuje koncesije sadržane u rasporedu EU 27 sa sljedećim izmjenama:
 dodaje se 1 875 tona carinskoj kvoti EU-a za „meso od životinja vrste goveda, smrznuto – jestivi klaonički proizvodi od životinja vrste goveda, smrznuti”, tarifne oznake 0202 i 0206.29.91, a zadržava se sadašnja stopa unutar kvote od 20 %. Nova carinska kvota iznosi 54 875 tona;
 dodaje se 135 tona (masa trupa) carinskoj kvoti EU-a dodijeljenoj Novom Zelandu za „ovčje ili kozje meso, svježe, rashlađeno ili smrznuto”, tarifna oznaka 0204, a zadržava se sadašnja stopa unutar kvote od 0 %. Nova carinska kvota dodijeljena Novom Zelandu iznosi 228 389 tona.
 Europska unija i Novi Zeland međusobno se obavješćuju o završetku svojih unutarnjih postupaka za stupanje Sporazuma na snagu. Sporazum stupa na snagu 14 dana od datuma primitka posljednje obavijesti.
 Bio bih Vam zahvalan kad biste mi potvrdili da je Vaša Vlada suglasna sa sadržajem ovog pisma. Čast mi je predložiti da, ako je navedeno prihvatljivo Vašoj Vladi, ovo pismo i Vaš potvrdni odgovor zajedno čine Sporazum u obliku razmjene pisama između Europske unije i Novog Zelanda.”.
 U ime svoje Vlade izražavam suglasnost sa sadržajem vašeg pisma.
 Съставено в Брюксел на
 Hecho en Bruselas, el
 V Bruselu dne
 Udfærdiget i Bruxelles, den
 Geschehen zu Brüssel am
 Brüssel,
 Έγινε στις Βρυξέλλες, στις
 Done at Brussels,
 Fait à Bruxelles, le
 Sastavljeno u Bruxellesu
 Fatto a Bruxelles, addì
 Briselē,
 Priimta Briuselyje
 Kelt Brüsszelben,
 Magħmul fi Brussell,
 Gedaan te Brussel,
 Sporządzono w Brukseli, dnia
 Feito em Bruxelas,
 Întocmit la Bruxelles,
 V Bruseli
 V Bruslju,
 Tehty Brysselissä
 Utfärdat i Bryssel den
 For New Zealand
 За Нова Зеландия
 Por Nueva Zelanda
 Za Nový Zéland
 På New Zealands vegne
 Für Neuseeland
 Uus-Meremaa nimel
 Για τη Νέα Ζηλανδία
 Pour la Nouvelle-Zélande
 Za Novi Zeland
 Per la Nuova Zelanda
 Jaunzēlandes vārdā
 Naujosios Zelandijos vardu
 Új-Zéland részéről
 Għal New Zealand
 Voor Nieuw-Zeeland
 W imieniu Nowej Zelandii
 Pela Nova Zelândia
 Pentru Noua Zeelandă
 Za Nový Zéland
 Za Novo Zelandijo
 Uuden-Seelannin puolesta
 För Nya Zeeland


type: other

text:
Tue.31
 ABGESAGT!!! Abend der offenen Tür Gitarre - Gitarren willkommen!
 Die Bruckneruniversität empfiehltOrt: Cafeteria Frédéric, in der Kunstuniversität Linz, Hauptplatz 57, 4020 Linz
 ABGESAGT!!! Symphonieorchesterkonzert - Bilder einer Ausstellung: zum 60. Geburtstag von Helmut Rogl
 Cost: Teilnahmebetrag , Eintritt € 20 / Jugendtarif € 10 Karten erhältlich unter veranstaltungen@bruckneruni.at
 Die Bruckneruniversität empfiehltOrt: KAPU Bar, Kapuzinerstraße 36, 4020 Linz
 ABGESAGT!!! Kaleidoskop Oboe, Klasse Joseph Blank
 ABGESAGT!!! Kaleidoskop Akkordeon, Klasse Bruno Würleitner
 Die Bruckneruniversität empfiehltOrt: Landesmusikschule Sierning, Hochstraße 2, 4522 Sierning
 Organizer: Landesmusikschule Sierning
 ABGESAGT!!! Kaleidoskop Akkordeon - Klasse Alfred Melichar
 ABGESAGT!!! Lions Musikpreis 2020 des Multidistrikts 114 Österreich - Saxophon
 Event's type: Wettbewerb
 Die Bruckneruniversität empfiehltOrt: Badcafe, Badgasse 7, 4020 Linz (jeden Sonntag)
 ABGESAGT!!! Easter Dance Days 2020
 Event's type: Gastkurs, Workshop, Tagung, Symposium
 Organizer: Urban Artists
 Cost: Teilnahmebetrag , Nähere Informationen unter www.easterdancedays.at
 ABGESAGT!!! BTHVN Musikfrachter 2020: Spaziergang "Beethovens Neu(nt)e - Gespräche am Ostersonntag"
 Die Bruckneruniversität empfiehltOrt: Treffpunkt: Ars Electronica Center
 Organizer: Ludwig van Beethoven Institut


type: legislation

text:
 Avis juridique important
 |
 51994PC0404
 Propuesta de REGLAMENTO (CE) DEL CONSEJO que modifica el Reglamento (CEE) no 1765/92 por el que se establece un régimen de apoyo a los productores de determinados cultivos herbáceos /* COM/94/404FINAL - CNS 94/0217 */
 Diario Oficial n° C 297 de 25/10/1994 p. 0020
 Propuesta de Reglamento (CE) del Consejo que modifica el Reglamento (CEE) n° 1765/92 por el que se establece un régimen de apoyo a los productores de determinados cultivos herbáceos (94/C 297/11) COM(94) 404 final - 94/0217(CNS)(Presentada por la Comisión el 4 de octubre de 1994)EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, y, en particular sus artículos 42 y 43,Vista la propuesta de la Comisión,Visto el dictamen del Parlamento Europeo,Visto el dictamen del Comité Económico y Social,Considerando que el Reglamento (CEE) n° 1765/92 del Consejo, de 30 de junio de 1992, por el que se establece un régimen de apoyo a los productores de determinados cultivos herbáceos (1), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) n° 920/94 del Consejo (2), establece la concesión de un suplemento del pago compensatorio contemplado en el título I de dicho Reglamento a los productores de trigo duro situados en las regiones tradicionales de producción, con el fin de compensar la pérdida suplementaria de renta de los productores en cuestión con respecto a los productores de otros cereales debido a la fijación de un precio único para todos los cereales; que este beneficio queda limitado a las superficies sembradas de trigo duro en las zonas tradicionales;Considerando que, como consecuencia del ajuste del precio del trigo duro al de los demás cereales y de la limitación a las zonas de los Anexos II y III del Reglamento (CEE) n° 1765/92 del abono de los pagos compensatorios suplementarios por las superficies sembradas de trigo duro, el cultivo de dicho cereal fuera de tales zonas, en particular en Francia, ha registrado una disminución desproporcionada con respecto a los objetivos pretendidos;Considerando que, por tanto, es deseable mantener un cierto nivel de producción en las regiones en las que existía una producción bien asentada antes de la reforma situadas fuera de las zonas tradicionales;Considerando que, por ello, conviene instaurar una ayuda para las superficies sembradas de trigo duro fuera de las zonas de los Anexos II y III del Reglamento (CEE) n° 1765/92, si bien limitándola a una cuantía que traduzca la pérdida de renta causada por el ajuste del precio de este cereal al de los demás cereales;Considerando, sin embargo, que, para evitar que se extiendan demasiado las superficies sembradas de trigo duro, conviene limitar las superficies que podrán beneficiarse de una ayuda suplementaria con respecto a los demás cereales;Considerando, asimismo, que procede revisar el contingente nacional de producción de trigo duro de España y Portugal para adaptarlo mejor a la situación real de los productores durante el periodo de referencia; que, por razones de equidad, procede igualmente considerar la región italiana de Umbría como una zona tradicional de producción de trigo duro por un número limitado de hectáreas que refleje la superficie tradicionalmente cultivada con este cereal;Considerando que, dada la especial situación estructural de los nuevos Estados federados alemanes, la producción de oleaginosas en Alemania podría llegar a caracterizarse por una evolución desigual en los diferentes Estados federados; que, por razones de equidad, procede establecer en Alemania penalizaciones diferenciadas según los Estados federados en caso de un posible rebasamiento simultáneo de la superficie máxima garantizada y de la superficie nacional de referencia; que, por otro lado, procede adoptar las disposiciones necesarias para evitar que la aplicación de este sistema afecte al importe o la fecha de pago del anticipo asignado a las oleaginosas en otras zonas de la Comunidad,HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:Artículo 1 El Reglamento (CEE) n° 1765/92 queda modificado del modo siguiente:1. En el párrafo segundo del apartado 3 del artículo 4 se sustituyen los términos «550 000 hectáreas» y «30 000 hectáreas» por «570 000 hectáreas» y «35 000 hectáreas», respectivamente.2. En el apartado 4 del artículo 4 se sustituyen los términos «En Francia» y «departamentos» por «En Francia e Italia» y «departamentos y regiones».3. Se añade el siguiente apartado 5 en el artículo 4:«5. En los departamentos de Francia donde haya una producción de trigo duro bien asentada, y distintos de los enumerados en los Anexos II y III, se introduce una ayuda de 115 ecus/ha por una superficie limitada a 50 000 ha.».4. En la letra f) del apartado 1 del artículo 5 se añade la frase siguiente antes de la última frase:«No obstante, en lo que respecta a Alemania, la reducción adicional apropiada podrá ajustarse a petición suya, total o parcialmente, por superficie de base regional; en caso de que se aplicare esta posibilidad, Alemania comunicará sin demora a la Comisión los elementos adoptados para calcular las reducciones que deban aplicarse.».5. En el apartado 2 del artículo 11 se introduce el texto siguiente después de la primera frase:«En caso de que la disposición específica para Alemania establecida en la antepenúltima frase de la letra f) del apartado 1 del artículo 5 pudiese afectar a la fecha de pago del anticipo contemplado en el apartado 2 del artículo 11 o a su importe, se podrá fijar para Alemania una fecha de pago o un importe específico, o ambos.».6. En el quinto guión del artículo 12 se sustituyen los términos «- la determinación de los requisitos para poder optar al suplemento para el trigo duro;» por el texto siguiente:«- la determinación en el caso del trigo duro de los requisitos para poder optar al suplemento del pago compensatorio a que se refieren los apartados 3 y 4 del artículo 4, así como las condiciones para poder optar a la ayuda a que se refiere el apartado 5 del artículo 4 y, en particular, la determinación de los departamentos que deben tomarse en consideración y las medidas que deberán adoptarse en caso de que se supere el límite fijado para el pago de dicha ayuda;».7. El Anexo III se completa del modo siguiente:«Italia:- Umbría: 5 000 ha».Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el séptimo día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas.Será aplicable a partir de la campaña de 1995/96.El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.(1) DO n° L 181 de 1. 7. 1992, p 12.(2) DO n° L 106 de 27. 4. 1994, p. 14.


type: wikipedia

text:
Napájecí čerpadlo je zařízení, které za provozu dodává vodu do parního kotle.
 Pístové čerpadlo
 Původní napájecí čerpadla byla pístová. Prakticky se jednalo buď o plnotlaký parní stroj spojený s běžnou pístovou vodní pumpou. Nevýhodou tohoto uspořádání byla vysoká cena samostatného parního stroje.
 Pokud parní kotel poháněl parní stroj, bylo čerpadlo obvykle poháněno přímo tímto strojem. To přinášelo v některých případech nevýhodnou nutnost spouštět stroj pouze pro potřeby napájení. Například lokomotivy vybavené pumpou spřaženou s parním strojem musely pro účely napájení pojíždět po stanici.
 Injektor
 Další vývojovou fází bylo vytvoření čerpadla na principu Bernouliho jevu, takzvaného injektoru. Ve dvacátém století byl používán především pro napájení lokomotivních kotlů, kde vytlačil ostatní druhy napaječů. U stabilních strojů nebyl oblíben pro velkou hlučnost.
 Externí odkazy
 Parní stroj
 Čerpadla


text:
Ενδιαφέρουσα η ημερίδα για την «μαθητεία» των σχολών ΕΠΑΣ-ΣΕΚ του ΟΑΕΔ και την επιχειρηματικότητα - Εισηγήτρια και η φιλόλογος Νίκη Μανάδη (ΒΙΝΤΕΟ 12 ́)
 Πέμπτη, 05 Ιούνιος 2014 02:51
 Ενδιαφέρουσα η ημερίδα για την «μαθητεία» των σχολών ΕΠΑΣ-ΣΕΚ του ΟΑΕΔ και την επιχειρηματικότητα
 Εισηγήτρια και η φιλόλογος Νίκη Μανάδη (ΒΙΝΤΕΟ 12 ́)
 Μια πολύ ενδιαφέρουσα ημερίδα διοργανώθηκε το απόγευμα της Τετάρτης 4 Ιουνίου 2014 από τοΕμπορικό & Βιομηχανικό Επιμελητήριο Κοζάνης & το Γραφείο Διασύνδεσης ΕΠΑΣ - Μαθητείας ΟΑΕΔ Κοζάνης, στην αίθουσα του Εργατικού Κέντρου Κοζάνης.
 Την ημερίδα προλόγισαν και έδωσαν το περίγραμμα των θεμάτων και των στόχων της, ο πρόεδρος του ΕΒΕ Κοζάνης Κώστας Κυριακίδης και ο Δρ Βασίλειος Κικής, Καθηγητής Τμήματος Ηλεκτρολογίας ΤΕΙ Δυτ. Μακεδονίας.
 Οι θεματικές ενότητες που παρουσιάστηκαν καθώς και οι αντίστοιχοι αξιόλογοι εισηγητές, ήταν:
 - Νίκη Μανάδη*, Φιλόλογος-Εκπαιδευτικός ΟΑΕΔ, Υπεύθυνη Γραφείου Διασύνδεσης ΕΠΑΣ-ΟΑΕΔ Κοζάνης, με το θέμα: Ενημέρωση για το θεσμό της «Μαθητείας» μαθητών των σχολικών μονάδων ΕΠΑΣ-ΣΕΚ σε επιχειρήσεις – Παρουσίαση του Δυικού Συστήματος Μαθητείας των Σχολών.
 ΒΙΝΤΕΟ 12 ́ με απόσπασμα από την εισήγηση της κ. Νίκης Μανάδη
 - Δημήτρης Ν. Κολοβός, Πτυχιούχος τμήματος λογιστικής ΤΕΙ Δυτ. Μακεδονίας, Μεταπτυχιακός φοιτητής Διοίκησης Επιχειρήσεων: Επιχειρηματική Σκέψη & Επιχειρηματική Δράση.
 - Δρ Νέστορας Ι. Κολοβός, Engineering Geologist M.Sc., Διδάκτωρ Γεωλογίας ΑΠΘ, Πτυχιούχος Οργάνωσης και Διοίκησης Επιχειρήσεων: Πώς να αναπτύξετε την επιχειρηματική σας ικανότητα.
 Εξίσου ενδιαφέρουσα ήταν και η διαλογική συζήτηση που ακολούθησε μετά από κάθε εισήγηση, όπου τέθηκαν από τους παρευρισκόμενους -στην πλειοψηφία τους εκπρόσωποι επιχειρηματικών κλάδων-, εύστοχα ερωτήματα και προβληματισμοί.
 7.6.2014 - Το σχετικό Δελτίο Τύπου του ΕΒΕ Κοζάνης έχει ως παρακάτω:
 Α) Ενημέρωση για το θεσμό της «Μαθητείας» μαθητών των σχολικών μονάδων ΕΠΑΣ-ΣΕΚ σε επιχειρήσεις – Παρουσίαση του Δυικού Συστήματος Μαθητείας των Σχολών του ΟΑΕΔ και εισηγητές τους:Δρ Βασίλειο Κική, Καθηγητή Τμήματος Ηλεκτρολογίας ΤΕΙ Δυτ. Μακεδονίας & κ. Νίκη Μανάδη, Φιλόλογο -Εκπαιδευτικό ΟΑΕΔ, Υπεύθυνη Γραφείου Διασύνδεσης ΕΠΑΣ-ΟΑΕΔ Κοζάνης.
 Β) «Επιχειρηματική Σκέψη & Επιχειρηματική Δράση» με Εισηγητή τον κ. Δημήτριος Ν. Κολοβός,Πτυχιούχο τμήματος λογιστικής ΤΕΙ Δυτ. Μακεδονίας,Μεταπτυχιακό φοιτητής Διοίκησης Επιχειρήσεων.
 Από την πλευρά της η κα Νίκη Μανάδη, υπεύθυνη του Γραφείου Διασύνδεσης ΕΠΑΣ-ΟΑΕΔ Κοζάνης, αναφερόμενη στον επιτυχημένο θεσμό που διέπει το «δυικό σύστημα» Μαθητείας στις σχολές του ΟΑΕΔ – σύμφωνα με το οποίο οι μαθητές ΕΠΑΣ μπορούν παράλληλα με τη φοίτησή τους στο σχολείο τους να πραγματοποιούν τη «μαθητεία» τους για συνολικό χρόνο 4 ημερολογιακών εξαμήνων (2 έτη) σε πραγματικό εργασιακό περιβάλλον της επιχείρησης, τόνισε ιδιαίτερα τα οφέλη τα οποία προκύπτουν τόσο για τους μαθητές, όσο και για τις επιχειρήσεις στις οποίες δίδεται η δυνατότητα εκπαίδευσης καταρτισμένων νέων ανθρώπων στις απαιτήσεις του αντικειμένου της δραστηριότητας τους, ώστε μετά τη λήξη της πρακτικής άσκησης να μπορούν να παραμείνουν στην επιχείρηση ως εργαζόμενοι αποτελώντας το Ενεργό Ανθρώπινο Δυναμικό. Εξήγησε ακόμη τη διαδικασία της «μαθητείας», η οποία πραγματοποιείται με πρακτική άσκηση του μαθητή 6 ωρών ημερησίως και για 4 ημέρες την εβδομάδα στο χώρο της επιχείρησης, ενώ μία ημέρα της εβδομάδας οι μαθητευόμενοι παρακολουθούν μόνο εργαστηριακά και θεωρητικά μαθήματα στο σχολείο τους. Το ποσό της αμοιβής των μαθητών για κάθε ημέρα μαθητείας τους στην επιχείρηση είναι 22,83Χ75% = 17,12 Ευρώ, η εισφορά του εργοδότη 17,12 ευρώ / 2 =8,56 ευρωΧ39,68%=3,39 ευρω και με δεδομένο ότι οι πρακτικά ασκούμενοι μαθητές αμείβονται από το εργοδότη με το 75% του κατώτατου ημερομισθίου του ανειδίκευτου εργάτη η επιβάρυνση του εργοδότη ανέρχεται στο ποσό των 17,12 ευρω-11 ευρω=6,12+3,39= 9,51 ευρώ ημερησίως. Για το σχολικό έτος 2014-2015 στο σχολείο του ΟΑΕΔ θα λειτουργήσουν κατ’εξαίρεση ειδικότητες ΕΠΑ.Σ Στο πληροφοριακό έντυπο που μετά το πέρας της εισήγησης της διαμοιράστηκε στους παρευρισκόμενους αναγράφονται τα τηλέφωνα επικοινωνίας που μπορούν οι ενδιαφερόμενοι επιχειρηματίες να καλούν, για να λάβουν περισσότερη ενημέρωση. Αυτά είναι τα εξής: 24610 20280 γραφείο Διασύνδεσης, 2461020041 2461020041 γραμματεία ΕΠΑΣ-ΣΕΚ, 2461020278 2461020278γρ, καθηγητών, 2461020281 2461020281 Δ/ντής.
 * Η Νίκη Μανάδη κατάγεται από το Μικρόβαλτο


type: caselaw

text:
 2.3.2015
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 C 73/25
 Sentenza tal-Qorti Ġenerali tal-21 ta’ Jannar 2015 – easyJet Airline vs Il-Kummissjoni
 (Kawża T-355/13) (1)
 (“Kompetizzjoni - Abbuż minn pożizzjoni dominanti - Suq tas-servizzi tal-ajruport - Deċiżjoni li tiċħad ilment - Artikolu 13(2) tar-Regolament (KE) Nru 1/2003 - Trattament tal-każ minn awtorità tal-kompetizzjoni ta’ Stat Membru - Ċaħda tal-ilment għal raġunijiet ta’ prijorità - Deċiżjoni tal-awtorità tal-kompetizzjoni li tislet il-konklużjonijiet, fid-dritt tal-kompetizzjoni, ta’ investigazzjoni mwettqa fir-rigward ta’ leġiżlazzjoni nazzjonali applikabbli fis-settur ikkonċernat - Obbligu ta’ motivazzjoni”)
 (2015/C 073/32)
 Lingwa tal-kawża: l-Ingliż
 Partijiet
 Rikorrenti: easyJet Airline (Luton, ir-Renju Unit) (rappreżentanti: M. Werner u R. Marian, avukati)
 Konvenuta: Il-Kummissjoni Ewropea (rappreżentanti: A. Biolan u F. Ronkes Agerbeek, aġenti)
 Parti intervenjenti insostenn tal-konvenuta: Luchthaven Schiphol NV (Schipol, il-Pajjiżi l-Baxxi) (rappreżentanti: J. de Pree, G. Hakopian u S. Molin, avukati)
 Suġġett
 Talba għall-annullament tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni C (2013) 2727 finali, tat-3 ta’ Mejju 2013, li tiċħad l-ilment imressaq mir-rikorrenti kontra Luchthaven Schiphol, fir-rigward ta’ allegat aġir antikompetittiv fis-suq tas-servizzi tal-ajruport (Każ COMP/39.869 – easyJet/Schiphol).
 Dispożittiv
 1)
 Ir-rikors huwa miċħud.
 2)
 easyJet Airline Co. Ltd hija kkundannata għall-ispejjeż.
 (1) ĠU C 260, 7.9.2013.


text:
A Regnum Marianum (magyarul: Mária Országa, szó szerint: Mária királysága) a Városligetben, az Aréna, a mai Dózsa György út mentén, a Damjanich utcával szemben álló templom volt. 1931-ben szentelték fel, 1944-ben súlyos bombatalálatot kapott, végül 1951-ben, hivatalosan a Felvonulási tér kialakítása végett a vasbeton szerkezetű épületet előbb hagyományos, majd robbantásos módszerrel lebontották. Hivatalos neve Magna Domina Hungarorum, azaz Magyarok Nagyasszonya volt, népszerűbb nevét az építést kezdeményező szervezet nevéről (Regnum Marianum Katolikus Közösség Egyesület) kapta.
 Története
 Az erzsébetvárosi plébániának a Városliget felé eső részén lakó hívei messze laktak a templomtól. Ezért az ifjúság nevelésével foglalkozó Regnum Marianum Közösség épített egy kápolnát házának alagsorában (Budapest VII., Damjanich utca 50.), de ebben csak kevesen fértek el. 1901. december 8-án szentelték fel. 1919-ben az érsekség az erzsébetvárosi plébániából leválasztva megalapította a Magyarok Nagyasszonya plébániát, melynek hivatalos neve Magna Domina Hungarorum lett. Átmenetileg a Damjanich u. 50. alatt működött.
 Az akkor a mai Dózsa György útig érő, Városligetből kihasított területen, a Damjanich utcával szemben kezdődött meg a templom építése. Alapkövét 1925-ben rakták le, benne a Magyarországi Tanácsköztársaság bukását is hálaadással megemlítő dokumentumot helyeztek el. A tényleges munkálatok 1926 nyarán kezdődtek Kotsis Iván tervei alapján. A kupolás épület alapterülete 1820 négyzetméter volt, erősen emlékeztetett a jeruzsálemi Szent Sír-templomra. Tornyát, egyedülálló módon a Szent Korona másolata díszítette.
 Az első plébános a Regnum Marianum Közösség házfőnöke, Shvoy Lajos székesfehérvári püspök lett 1927–28-ra. A közbeszédben így lett a templom a Nagy Regnum, a kápolna a Kis Regnum. Shvoy Lajos utóda már nem regnumi atya volt, így a közösség és a plébánia elvált egymástól. Gróf Majláth Gusztáv Károly támogatásával készült el a templom, délfrancia stílusban (pénzhiány miatt a harangtorony nem készült el). 1931. június 14-én szentelte fel Serédi Jusztinián hercegprímás.
 1951. szeptember 23-án, a Felvonulási tér kialakítása, benne a Sztálin születésnapjára szánt szobor építése miatt két útban álló épület is lebontásra került, egyikük volt a templom. Emberek élőlánca próbálta megakadályozni a pusztítást, ám az ÁVH tagjai szétoszlatták a tömeget, és a templomot lebontották. (A tüntetők közül többeket kényszermunkatáborba hurcoltak, mások „csak” az állásukat veszítették el.) Az ingoványos területen, beton cölöpökre épült, vasbeton szerkezetű templom teljes bontása több mint fél évig tartott. Végül felrobbantották, és a törmeléket az altemplomba töltötték.
 Ifjú regnumisták, köztük a később pappá szentelt Hajnal György, követték a maradványok sorsát, és figyelték azok nyughelyét. A templomnak még a nyomait is igyekezett eltüntetni a szocialista kultúrpolitika, fényképeit még az építészeti szakirodalomban sem engedték megjelentetni, mintha nem is létezett volna. A lerombolt templom helyét hamarosan elfoglalta a Felvonulási tér, majd később a tanácsköztársaság emlékműve. A Sztálin-szobor a közhiedelemmel ellentétben kissé odébb, a mai Városligeti fasor tengelyében állt, a templomtól mintegy 200 méterre, a Hősök tere irányában.
 Utóélete
 Mivel 1990-ben még élt a rendelet, hogy új templom építésére nem adható engedély, ezért Paskai László bíboros jogutód plébániatemplom építésére adott megbízást Hajnal György atyának. Így a templom jogutódjaként épült fel Zuglóban a Zoborhegy téri Regnum Marianum templom és közösségi ház. A plébánia közösségi házát 1991 novemberében, templomát 1995 júniusában kezdték építeni.
 Az új templom építkezésének megkezdésekor, három méter mélyről Hajnal atya ásatta ki és szállíttatta az új plébánia kertjébe a városligeti templom néhány tartóelemét, az új templomba pedig két kövét mementóul. Az új plébánián – a „regnumos” szellemiségnek megfelelően – kiemelt hangsúlyt kap a fiatalokkal és közösségeikkel való foglalkozás, dr. Hajnal György kanonok-plébános vezetésével. 1995-ben a városligeti Magyarok Nagyasszonya plébánia területét felosztották a szomszédos plébániák között.
 2000. november 5-e óta egyszerű fakereszt jelzi a volt templom helyét, amit felállítása óta többször megrongáltak. A templom padjai a terézvárosi Szent Család-plébániatemplomba kerültek, ahol azóta is használják őket. Kisharangja 2005 óta a dióspusztai (Somogyapáti) Szent Mihály-kápolnában van használatban.
 2011-ben a Váralja Szövetség szorgalmazta a Regnum Marianum-templom ismételt felépítését, annak eredeti helyén.
 2014-ben a Magyar Patrióták Közössége kezdeményezte, hogy a templom helyén – az altemplom helyreállításával – méltó történelmi emlékhely jöjjön létre. A kormány 2015-ben jelezte, hogy megvalósítja az elképzelést.
 Jegyzetek
 Források
 Ágotha Tivadar: A Magna Domina Hungarorum templom felépítése és lebontása
 Magyar katolikus lexikon (Regnum Marianum plébánia)
 Magyar katolikus lexikon (Regnum kápolna)
 A Zoborhegy téri Regnum Marianum Plébánia
 A Váralja Szövetség honlapja
 A felrobbantott templom: a Regnum Marianum története (hg.hu)
 Regnum Marianum , Budapestcity.org
 További információk
 Így, vagy sehogy! A Regnum Marianum története képekben; s.n., s.l., 1993
 Hetzmann Róbert: A Regnum Marianum-templom története; Magyar Patrióták Közössége, Bp., 2017
 Kapcsolódó szócikkek
 Regnum Marianum
 Sztálin-szobor (Budapest)
 Budapest 20. századi katolikus templomai, kolostorai
 Városliget
 Budapest 1945 után elpusztult építményei
 Az Esztergom-Budapesti főegyházmegye templomai és kápolnái


text:
 |
 52014PC0375
 Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om vissa förfaranden för tillämpning av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Albanien, å andra sidan (kodifiering) /* COM/2014/0375 final - 2014/0191 (COD) */
 MOTIVERING
 1. Inom ”Medborgarnas Europa” fäster
 kommissionen stor vikt vid att unionsrätten förenklas och förtydligas så att
 den blir mer tillgänglig och begriplig för medborgarna och därmed ger dem nya
 möjligheter och tillfällen att utöva de särskilda rättigheter som de kan
 åberopa.
 Ett hinder för att uppnå detta mål är dock att ett
 stort antal bestämmelser som har ändrats flera gånger och ofta på ett
 väsentligt sätt finns spridda i såväl den ursprungliga rättsakten som i senare
 ändringsrättsakter. För att kunna fastställa vilka bestämmelser som gäller
 fordras därför att ett stort antal rättsakter kontrolleras och jämförs.
 Unionsrättens klarhet och överskådlighet är därför
 beroende av att ofta ändrade bestämmelser kodifieras.
 2. Genom beslut av den 1 april 1987
 gav kommissionen[1]
 sina avdelningar i uppdrag att kodifiera rättsakter senast efter
 det att de ändrats för tionde gången. Den underströk samtidigt att detta var en
 minimiregel och att avdelningarna borde sträva efter att kodifiera de texter
 som de har ansvar för med ännu kortare mellanrum för att göra bestämmelserna
 klara och begripliga.
 3. Detta bekräftades i
 ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådet i Edinburgh i december 1992[2], där också betydelsen
 av en kodifiering betonades, eftersom den garanterar förutsebarhet i
 fråga om vilken lag som är tillämplig vid en viss tidpunkt i en viss fråga.
 Kodifieringen ska genomföras i enlighet med det
 normala förfarandet för antagande av unionens rättsakter.
 Eftersom rättsakterna inte får ändras i sak vid en
 kodifiering har Europaparlamentet, rådet och kommissionen i ett interinstitutionellt
 avtal av den 20 december 1994 enats om en påskyndad arbetsmetod i
 syfte att snabbt kunna anta kodifierade rättsakter.
 4. Detta förslag avser en kodifiering
 av Rådets förordning (EG) nr 1616/2006 av den 23 oktober 2006
 om vissa förfaranden för tillämpning av stabiliserings- och associeringsavtalet
 mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och
 Republiken Albanien, å andra sidan, och för tillämpning av interimsavtalet
 mellan Europeiska gemenskapen och Republiken Albanien[3]. Den nya förordningen
 ersätter de olika rättsakter som omfattas av kodifieringen[4]. Förslaget följer de
 kodifierade texterna vad beträffar innehållet i sak och begränsar sig därmed
 till att föra samman texterna, vilket innebär att de ändringar som krävs
 till följd av kodifieringen endast är av formell karaktär.
 5. Detta
 förslag till kodifiering har utarbetats på grundval av en föregående
 konsolidering på 22 officiella språk av förordning (EG)
 nr 1616/2006 och dess ändringsrättsakt, som genomförts av Europeiska
 unionens publikationsbyrå med hjälp av ett databehandlingssystem. I de
 fall artiklarna har numrerats om framgår förhållandet mellan de gamla och nya
 artikelnumren av en tabell i bilaga II till den kodifierade förordningen.
 ê 1616/2006
 (anpassad)
 2014/0191 (COD)
 Förslag till
 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING
 om vissa förfaranden för tillämpning av
 stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och
 deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Albanien, å andra sidan
 (kodifiering)
 EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA
 UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
 med beaktande av fördraget om Ö Europeiska unionens
 funktionssätt Õ, särskilt artikel Ö 207.2 Õ,
 med beaktande av Europeiska kommissionens
 förslag,
 efter översändande av utkastet till
 lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,
 med beaktande av Europeiska ekonomiska och
 sociala kommitténs yttrande[5],
 i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet,
 och
 av följande skäl:
 ê
 (1) Rådets förordning (EG)
 nr 1616/2006[6]
 har ändrats på ett väsentligt sätt[7]. För att skapa klarhet och överskådlighet bör den förordningen
 kodifieras.
 ê 1616/2006 skäl
 1 (anpassad)
 (2) Stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna
 och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Albanien, å andra sidan
 (nedan kallat Ö stabiliserings-
 och associeringsavtalet Õ), undertecknades i
 Luxemburg den 12 juni 2006 Ö och trädde i
 kraft den 1 april 2009 Õ.
 ê 1616/2006
 (anpassad)
 (3) Det är nödvändigt att fastställa
 förfarandena för tillämpning av vissa bestämmelser i stabiliserings- och
 associeringsavtalet.
 (4) Enligt stabiliserings- och
 associeringsavtalet får fiskeriprodukter med ursprung i Albanien importeras
 till Ö unionen Õ till sänkt tullsats,
 inom tullkvotgränserna. Det är därför nödvändigt att fastställa regler för
 förvaltningen av dessa tullkvoter.
 (5) Om handelspolitiska
 skyddsåtgärder blir nödvändiga, bör de antas i enlighet med de allmänna bestämmelserna
 i rådets förordning (EG) nr 260/2009[8],
 rådets förordning (EG) nr 1061/2009[9],
 rådets förordning (EG) nr 1225/2009[10], eller, i förekommande
 fall, rådets förordning (EG) nr 597/2009[11].
 (6) När en medlemsstat informerar
 kommissionen om ett eventuellt bedrägeri eller underlåtenhet att tillhandahålla
 administrativt samarbete ska tillämplig Ö unionslagstiftning Õ gälla, särskilt
 rådets förordning (EG) nr 515/97[12].
 (7) För att kommissionen ska
 kunna genomföra bestämmelserna i denna förordning bör den biträdas av den
 tullkodexkommitté som inrättats genom artikel 285 i Europaparlamentets och
 rådets förordning (EU) nr 952/2013[13].
 ê 37/2014 artikel
 1 och bilagan, punkt 13 (anpassad)
 (8) För tillämpningen av de
 bilaterala skyddsklausulerna i stabiliserings- och associeringsavtalet Ö krävs det Õ att enhetliga
 villkor fastställs för antagande av skyddsåtgärder och andra åtgärder. Dessa
 åtgärder bör antas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU)
 nr 182/2011[14].
 (9) Kommissionen bör anta
 genomförandeakter med omedelbar verkan om det, i vederbörligen motiverade fall
 relaterade till särskilda och kritiska omständigheter i den mening som avses i
 artikel 39.4 i stabiliserings- och associeringsavtalet, är nödvändigt på
 grund av tvingade skäl till skyndsamhet.
 ê 1616/2006
 (anpassad)
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Artikel 1
 Innehåll
 I denna förordning fastställs vissa
 förfaranden för antagande av närmare regler om genomförande av vissa
 bestämmelser i stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska
 gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Albanien, å
 andra sidan (nedan kallat stabiliserings- och associeringsavtalet).
 ê 37/2014 artikel
 1 och bilagan, punkt 13.1 (anpassad)
 Artikel 2
 Medgivanden
 beträffande fisk och fiskeriprodukter
 Närmare regler
 om genomförandet av artikel 28.1 i stabiliserings- och associeringsavtalet,
 om tullkvoterna för fisk och fiskeriprodukter, ska antas av kommissionen i
 enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 9.3 i denna
 förordning.
 ê 1616/2006
 Artikel 3
 Sänkning av tullsatser
 1. Om inte annat följer av punkt 2 ska
 förmånstullsatserna avrundas nedåt till en decimal.
 2. Om de förmånstullsatser som fastställts
 enligt punkt 1 uppgår till någon av följande satser, ska förmånstullen i
 fråga likställas med fullständig befrielse:
 a) 1 % eller lägre, när det rör
 sig om en värdetull, eller
 b) högst 1 EUR per enskilt belopp
 i fråga om specifika tullar.
 ê 37/2014 artikel
 1 och bilagan, punkt 13.2
 Artikel 4
 Tekniska anpassningar
 De ändringar och tekniska anpassningar av
 bestämmelser antagna enligt denna förordning som är nödvändiga till följd av
 ändringar av KN- eller Taric-nummer eller till följd av att nya eller ändrade
 avtal, protokoll, skriftväxlingar eller andra akter ingås mellan unionen och
 Albanien ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 9.3.
 ê 37/2014 artikel
 1 och bilagan, punkt 13.3 (anpassad)
 Artikel 5
 Allmän skyddsklausul
 Om unionen behöver vidta en åtgärd enligt artikel 38
 i stabiliserings- och associeringsavtalet ska den åtgärden vidtas i enlighet
 med det granskningsförfarande som avses i artikel 9.3 i denna förordning,
 såvida inte något annat anges i artikel 38 i stabiliserings- och
 associeringsavtalet.
 ê 37/2014 artikel
 1 och bilagan, punkt 13.4 (anpassad)
 Artikel 6
 Bristklausul
 Om unionen behöver vidta en åtgärd enligt artikel 39
 i stabiliserings- och associeringsavtalet, ska den åtgärden vidtas i enlighet
 med det granskningsförfarande som avses i artikel 9.3 i denna förordning.
 ê 1616/2006
 (anpassad)
 Artikel 7
 Särskilda
 och kritiska omständigheter
 Om det
 föreligger särskilda och kritiska omständigheter i den mening som avses i artikel 39.4
 i stabiliserings- och associeringsavtalet, får kommissionen vidta omedelbara
 skyddsåtgärder i enlighet med artikel 39 i stabiliserings- och
 associeringsavtalet.
 Om kommissionen tar emot en begäran från en
 medlemsstat ska den besluta i ärendet senast fem arbetsdagar efter det att
 begäran har mottagits.
 ê 37/2014 artikel
 1 och bilagan, punkt 13.5 (anpassad)
 Kommissionen ska vidta sådana åtgärder i
 enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 9.3 Ö i denna förordning Õ eller, i brådskande
 fall, i enlighet med artikel 9.4 Ö i denna
 förordning Õ.
 ê 1616/2006
 (anpassad)
 Artikel 8
 Skyddsklausul för jordbruks- och
 fiskeriprodukter
 1. Om Ö unionen Õ behöver vidta en
 säkerhetsåtgärd enligt artikel 38 i stabiliserings- och
 associeringsavtalet, om jordbruks- och fiskeriprodukter, ska kommissionen, utan
 att det påverkar tillämpningen av förfarandena i artiklarna 5 och 6 i
 denna förordning, på begäran av en medlemsstat eller på eget initiativ besluta
 om nödvändiga åtgärder efter att i förekommande fall ha använt
 hänskjutningsförfarandet enligt artikel 38 i stabiliserings- och
 associeringsavtalet.
 Om kommissionen får en begäran från en medlemsstat
 ska den fatta beslut härom
 a) inom tre arbetsdagar efter
 mottagandet av begäran när hänskjutningsförfarandet enligt artikel 38 i stabiliserings-
 och associeringsavtalet inte tillämpas,
 b) inom tre dagar efter utgången av den
 trettiodagarsperiod som avses i artikel 38.5 a i stabiliserings- och
 associeringsavtalet, när hänskjutningsförfarandet enligt artikel 38 i stabiliserings-
 och associeringsavtalet tillämpas.
 Kommissionen ska underrätta medlemsstaterna om
 de åtgärder den beslutat om.
 ê 37/2014 artikel
 1 och bilagan, punkt 13.6
 2. Kommissionen ska vidta sådana åtgärder i
 enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 9.3 eller, i
 brådskande fall, i enlighet med artikel 9.4.
 ê 37/2014 artikel
 1 och bilagan, punkt 13.7 (anpassad)
 Artikel 9
 Kommittéförfarande
 1. Vid tillämpning av artiklarna 2, 4 och 11
 ska kommissionen biträdas av den tullkodexkommitté som inrättats genom artikel 285
 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013. Denna
 kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i förordning (EU) nr 182/2011.
 2. Vid tillämpning av artiklarna 5-8 ska
 kommissionen biträdas av den kommitté Ö om
 skyddsåtgärder Õ som inrättats genom Ö artikel
 4.1 Õ i förordning (EG)
 nr 260/2009. Denna kommitté ska vara en kommitté i den mening som avses i
 förordning (EU) nr 182/2011.
 3. När det hänvisas till denna punkt ska
 artikel 5 i förordning (EU) nr 182/2011 tillämpas.
 4. När det hänvisas till denna punkt ska
 artikel 8 i förordning (EU) nr 182/2011 jämförd med
 artikel 5 i den förordningen tillämpas.
 ê 1616/2006
 (anpassad)
 Artikel 10
 Dumpning och subventioner
 Om ett förfarande kan berättiga att Ö unionen Õ tillämpar åtgärder
 enligt artikel 37.2 i stabiliserings- och associeringsavtalet, ska beslut
 om att införa antidumpningsåtgärder och/eller utjämningsåtgärder fattas i
 enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 1225/2009 respektive
 förordning (EG) nr 597/2009.
 Artikel 11
 Konkurrens
 1. Om ett förfarande kan berättiga att Ö unionen Õ vidtar åtgärder
 enligt artikel 71 i stabiliserings- och associeringsavtalet, ska
 kommissionen, efter att ha undersökt saken, på eget initiativ eller på begäran
 av en medlemsstat, avgöra om förfarandet är förenligt med Ö stabiliserings-
 och associeringsavtalet Õ.
 Åtgärderna i artikel 71.9 i stabiliserings-
 och associeringsavtalet, ska i fråga om stöd antas i enlighet med förfarandena
 i förordning (EG) nr 597/2009 och i andra fall i enlighet med
 förfarandet i artikel Ö 207 Õ i fördraget.
 2. Om ett förfarande kan medföra att Albanien
 vidtar åtgärder mot Ö unionen Õ på grundval av artikel 71
 i stabiliserings- och associeringsavtalet, ska kommissionen, efter att ha
 undersökt saken, avgöra om förfarandet är förenligt med principerna i stabiliserings-
 och associeringsavtalet. Vid behov ska Ö kommissionen Õ fatta lämpliga
 beslut på grundval av de kriterier som följer av tillämpningen av
 artiklarna 101, 102, och 107 i fördraget.
 Artikel 12
 Bedrägeri
 eller underlåtenhet att tillhandahålla administrativt samarbete
 Om kommissionen
 på grundval av information som tillhandahålls av en medlemsstat eller på eget
 initiativ konstaterar att de villkor som fastställs i artikel 43 i stabiliserings-
 och associeringsavtalet, är uppfyllda, ska den utan otillbörligt dröjsmål
 a) underrätta rådet, och
 b) meddela stabiliserings- och
 associeringskommittén om sina resultat tillsammans med de objektiva uppgifterna
 och inleda samråd inom stabiliserings- och associeringskommittén.
 Varje offentliggörande enligt artikel 43.5
 i stabiliserings- och associeringsavtalet, ska göras av kommissionen i Europeiska
 unionens officiella tidning.
 ê 37/2014 artikel
 1 och bilagan, punkt 13.8 (anpassad)
 Kommissionen får, i enlighet med det
 granskningsförfarande som avses i artikel 9.3 i denna förordning, besluta
 att tillfälligt upphäva den relevanta förmånsbehandlingen av produkterna enligt
 artikel 43.4 i stabiliserings- och associeringsavtalet.
 ê 1616/2006
 (anpassad)
 Artikel 13
 Anmälan
 Varje anmälan till stabiliserings- och
 associeringsrådet respektive stabiliserings- och associeringskommittén, i
 enlighet med stabiliserings- och associeringsavtalet ska göras av kommissionen
 på Ö unionens Õ vägnar.
 ê
 Artikel 14
 Upphävande
 Förordning
 (EG) nr 1616/2006 ska upphöra att gälla.
 Hänvisningar till den upphävda förordningen
 ska anses som hänvisningar till den här förordningen och ska läsas i enlighet
 med jämförelsetabellen i bilaga II.
 ê 1616/2006
 (anpassad)
 Artikel 15
 Ikraftträdande
 Denna förordning träder i kraft den Ö tjugonde dagen
 efter det att den har offentliggjorts Õ i Europeiska
 unionens officiella tidning.
 Denna förordning är till alla delar
 bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
 Utfärdad i Bryssel den
 På Europaparlamentets vägnar På
 rådets vägnar
 Ordförande Ordförande
 [1] KOM(87) 868 PV.
 [2] Se bilaga 3 till del A i slutsatserna.
 [3] Förslaget finns infört i lagstiftningsprogrammet
 för 2014.
 [4] Se bilaga I till detta förslag.
 [5] EUT C [...], [...], s. [...].
 [6] Rådets förordning (EG) nr 1616/2006 av den
 23 oktober 2006 om vissa förfaranden för tillämpning av
 stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och
 deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Albanien, å andra sidan, och
 för tillämpning av interimsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Republiken
 Albanien (EUT L 300, 31.10.2006, s. 1).
 [7] Se bilaga I.
 [8] Rådets förordning (EG) nr 260/2009 av den
 26 februari 2009 om gemensamma importregler (EUT L 84,
 31.3.2009, s. 1).
 [9] Rådets förordning (EG) nr 1061/2009 av den
 19 oktober 2009 om upprättandet av gemensamma exportregler
 (EUT L 291, 7.11.2009, s. 1).
 [10] Rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den
 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är
 medlemmar i Europeiska gemenskapen (EUT L 343, 22.12.2009, s. 51).
 [11] Rådets förordning (EG) nr 597/2009 av den
 11 juni 2009 om skydd mot subventionerad import från länder som inte
 är medlemmar i Europeiska gemenskapen (EUT L 188, 18.7.2009, s. 93).
 [12] Rådets förordning (EG) nr 515/97 av den 13 mars 1997
 om ömsesidigt bistånd mellan medlemsstaternas administrativa myndigheter och om
 samarbete mellan dessa och kommissionen för att säkerställa en korrekt
 tillämpning av tull- och jordbrukslagstiftningen (EGT L 82,
 22.3.1997, s. 1).
 [13] Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 952/2013
 av den 9 oktober 2013 om fastställande av en tullkodex för unionen (EUT L 269,
 10.10.2013, s. 1).
 [14] Europaparlamentets och rådets förordning (EU)
 nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna
 regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av
 sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).
 é
 BILAGA I
 Upphävd förordning och dess ändring
 Rådets förordning (EG) nr 1616/2006 (EUT L 300, 31.10.2006, s. 1) || ||
 || Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 37/2014 (EUT L 18, 21.1.2014, s. 1) || Endast punkt 13 i bilagan
 _____________
 BILAGA II
 Jämförelsetabell
 Förordning (EG) nr 1616/2006 || Denna förordning
 Artiklarna 1-8 || Artiklarna 1-8
 Artikel 8a || Artikel 9
 Artikel 9 || Artikel 10
 Artikel 10 || Artikel 11
 Artikel 11 || Artikel 12
 Artikel 13 || Artikel 13
 __ || Artikel 14
 Artikel 14 || Artikel 15
 __ || Bilaga I
 __ || Bilaga II
 _____________


type: contracts

text:
 Avis juridique important
 |
 21992A0228(03)
 Acuerdo de Cooperación entre la Comunidad Económica Europea y el Reino de Noruega sobre investigación y desarrollo en materia de medio ambiente: "ciencia y tecnología para la protección del medio ambiente" (STEP) -
 Diario Oficial n° L 054 de 28/02/1992 p. 0034
 ACUERDO DE COOPERACIÓN entre la Comunidad Económica Europea y el Reino de Noruega sobre investigación y desarrollo en materia de medio ambiente: «ciencia y tecnología para la protección del medio ambiente» (STEP)LA COMUNIDAD ECONÓMICA EUROPEA, en lo sucesivo denominada «Comunidad», yEL REINO DE NORUEGA, en lo sucesivo denominada «Noruega», Ambas denominadas en adelante «Partes contratantes», Considerando que la Comunidad y Noruega concluyeron un Acuerdo marco de cooperación científica y técnica que entró en vigor el 17 de julio de 1987; Considerando que, mediante la Decisión 89/625/CEE, el Consejo de las Comunidades Europeas, en lo sucesivo denominada «Consejo», aprobó programas plurianuales de investigación y desarrollo tecnológico en materia de medio ambiente (1989-1993), que incluyen un programa específico de investigación y desarrollo sobre ciencia y tecnología para la protección del medio ambiente (STEP), en adelante denominado «programa comunitario»; Considerando que la asociación de Noruega al programa comunitario puede contribuir a aumentar la eficacia de la investigación realizada por las Partes contratantes en el ámbito de la protección del medio ambiente y puede evitar duplicaciones innecesarias; Considerando que es probable que las actuales conversaciones relativas al espacio económico europeo entre la Comunidad y los países de la Asociación Europea de Libre Comercio (AELC) den resultados en el ámbito de la investigación y desarrollo, y que las Partes contratantes deberían tratar de hallar soluciones para establecer una cooperación continuada en materia de investigación y desarrollo en el sector medioambiental que tome en consideración este proceso; Considerando que la Comunidad y Noruega esperan que la asociación de Noruega al programa comunitario resulte beneficiosa para ambas, HAN CONVENIDO EN LO SIGUIENTE: Artículo 1Noruega queda asociada por el presente Acuerdo a la aplicación del programa comunitario descrito en el Anexo A, desde el 20 de noviembre de 1989. La aplicación del programa y el porcentaje de la participación financiera de la Comunidad se exponen en el Anexo B. Artículo 2La contribución económica de Noruega, derivada de su asociación a la aplicación del programa comunitario se determinará en relación con la cantidad disponible cada año en el presupuesto general de las Comunidades Europeas para los créditos que cubran los compromisos para cumplir las obligaciones financieras de la Comisión de las Comunidades Europeas, en lo sucesivo denominada «Comisión», como consecuencia del trabajo que debe llevarse a cabo con arreglo a los contratos de investigación de costes compartidos necesarios para la aplicación del programa comunitario y de los gastos administrativos y de gestión de dicho programa. El factor de proporcionalidad que regula la contribución de Noruega se determinará mediante la relación entre el producto interior bruto de Noruega, a precios de mercado, y la suma de los productos interiores brutos, a precios de mercado, de los Estados miembros de la Comunidad y de Noruega. Esta relación se calculará teniendo en cuenta los últimos datos estadísticos disponibles de la Organización para la Cooperación y el Desarrollo Económico (OCDE). En el Anexo C aparecen consignados los fondos considerados necesarios para llevar a cabo el programa comunitario, el importe de la contribución de Noruega y el calendario de los compromisos estimados. En el Anexo D se presentan las normas que regulan la contribución financiera de Noruega. Artículo 31. Queda establecido, a efectos de la aplicación del presente Acuerdo, un Comité de cooperación, en lo sucesivo denominado «Comité», que asistirá a la Comisión en la aplicación del programa específico de investigación y desarrollo en materia de medio ambiente (STEP), aprobado mediante la Decisión 89/625/CEE del Consejo. 2. El Comité estará compuesto por representantes de la Comunidad y de Noruega. 3. El Comité será consultado sobre todos los asuntos relativos a la aplicación del presente Acuerdo. Con este fin elaborará recomendaciones. 4. El representante de la Comunidad tomará las medidas necesarias para garantizar la coordinación entre la aplicación del presente Acuerdo y las decisiones que adopte la Comunidad respecto a la aplicación del programa comunitario. 5. Con el fin de proceder a la correcta aplicación del presente Acuerdo, las Partes contratantes se intercambiarán información y, a petición de cualquiera de ellas, celebrarán consultas en el seno del Comité. 6. El Comité establecerá su reglamento interno y se reunirá, a petición de cualquiera de las Partes contratantes, de acuerdo con las condiciones que se fijarán en su reglamento interno. Artículo 4En lo que se refiere a los organismos y personas consagradas a la investigación y desarrollo en Noruega, las condiciones para la presentación y evaluación de propuestas y las condiciones para la concesión y celebración de contratos con arreglo al programa comunitario se limitarán a las resultantes de los contratos establecidos en virtud del mismo programa. En particular, las disposiciones generales aplicables a los contratos de investigación en la Comunidad se aplicarán, en virtud del presente artículo, mutatis mutandi, a los contratos de investigación con personas y organismos noruegos dedicados a la investigación y al desarrollo por lo que respecta a la fiscalidad, a los derechos de aduana y a la utilización de los resultados de la investigación. Artículo 5La Comisión enviará a Noruega una copia de los informes establecidos de conformidad con el artículo 4 de la Decisión 89/625/CEE del Consejo. Artículo 6Las Partes contratantes se comprometen, de acuerdo con sus respectivas normas y reglamentos, a facilitar la circulación y la residencia de investigadores que participen en Noruega y en la Comunidad en las actividades comprendidas en el presente Acuerdo. Artículo 7La Comisión y el ministerio noruego del medio ambiente garantizarán el cumplimiento del presente Acuerdo. Artículo 8Los Anexos A, B, C y D del presente Acuerdo serán parte integrante del mismo. Artículo 91. El presente Acuerdo estará en vigor mientras dure el programa comunitario. En caso de que la Comunidad introdujera modificaciones en el programa comunitario, el Acuerdo podrá rescindirse en las condiciones que se decidan de mutuo acuerdo. Noruega será informada del contenido exacto del programa modificado en el plazo de una semana después de su adopción por la Comunidad. Las Partes contratantes se informarán mutuamente en el plazo de tres meses después de que haya sido adoptada la decisión comunitaria, en caso de que se prevea la resolución del presente Acuerdo. 2. El presente Acuerdo podrá volverse a negociar o renovarse en las condiciones que se decidan de mutuo acuerdo cuando la Comunidad adopte un nuevo programa de investigación y desarrollo en materia de medio ambiente. 3. Con excepción de lo previsto en el apartado 1, cada Parte contratante podrá dar por resuelto en cualquier momento el presente Acuerdo con un preaviso de seis meses. Los proyectos y trabajos en curso en el momento de la resolución o expiración del presente Acuerdo continuarán hasta ser completados con arreglo a las condiciones establecidas en el presente Acuerdo. Artículo 10El presente Acuerdo será aprobado por las Partes contratantes de conformidad con los procedimientos en vigor en cada una de ellas. El presente Acuerdo entrará en vigor en la fecha en que las Partes contratantes se notifiquen mutuamente el cumplimiento de los procedimientos necesarios al respecto. Artículo 11El presente Acuerdo se aplicará, por una parte, a los territorios en los que sea aplicable el Tratado constitutivo de la Comunidad Económica Europea y en las condiciones previstas por dicho Tratado y, por otra, al territorio del Reino de Noruega. Artículo 12El presente Acuerdo se redacta en doble ejemplar en lengua alemana, danesa, española, francesa, griega, inglesa, italiana, neerlandesa, portuguesa y noruega, siendo cada uno de estos textos igualmente auténtico. ANEXO A PROGRAMA COMUNITARIO EN MATERIA DE CIENCIA Y TECNOLOGÍA PARA LA PROTECCIÓN DEL MEDIO AMBIENTE (STEP) (1989-1993) El programa comunitario abarcará las áreas de investigación siguientes: (La referencia a las subáreas correspondientes a cada una de las nueve grandes áreas de investigación es meramente indicativa) DesgloseindicativoÁREA DE INVESTIGACIÓN 1Medio ambiente y salud humana 5 %1.1. Desarrollo de marcadores biológicos de exposición e investigación de efectos preclínicos1.2. Desarrollo de la epidemiología medioambiental en la Comunidad Europea1.3. Calidad del aire en interiores y su impacto sobre el hombreÁREA DE INVESTIGACIÓN 2Valoración de los riesgos asociados con productos químicos 10 %2.1. Desarrollo y validación de los protocolos de valoración de los riesgos para la salud2.2. Alternativas a la utilización de animales en las pruebas con productos químicos2.3. Procedimientos de valoración de la degradación abiótica de los productos químicos2.4. Investigación sobre la valoración de los efectos ecológicos de los productos químicos2.5. Perfeccionamiento y aplicación de relaciones cuantitativas estructura/actividad (QSAR)ÁREA DE INVESTIGACIÓN 3Procesos atmosféricos y calidad del aire 20 %3.1. Química de la troposfera, incluidos el análisis, fuentes, transporte y depósito de contaminantes y otras sustancias transportadas por el aire3.2. Química de la estratosfera, disminución del ozono y temas afines3.3. Efectos de la contaminación atmosférica sobre los ecosistemas terrestres y acuáticosÁREA DE INVESTIGACIÓN 4Calidad del agua 5 %4.1. Análisis y conversión de contaminantes4.2. Efectos de los contaminantesDesgloseindicativoÁREA DE INVESTIGACIÓN 5Protección del suelo y de las aguas subterráneas 8 %5.1. Protección contra contaminantes inorgánicos5.2. Protección contra contaminantes orgánicos5.3. Efectos de las actividades agrícolas y forestalesÁREA DE INVESTIGACIÓN 6Investigación de ecosistemas 12 %6.1. Ecosistemas terrestres6.2. Ecosistemas acuáticos y costeros (con inclusión de zonas húmedas)ÁREA DE INVESTIGACIÓN 7Protección y conservación del patrimonio cultural europeo 8 %7.1. Valoración de los mecanismos de deterioro7.2. Factores críticos del medio ambiente7.3. Valoración de los daños7.4. Caracterización de los materiales7.5. Técnicas de conservaciónÁREA DE INVESTIGACIÓN 8Tecnologías para la protección del medio ambiente 12 %8.1. Investigación sobre residuos8.2. Reducción de las emisiones8.3. Tecnologías limpiasÁREA DE INVESTIGACIÓN 9Riesgos tecnológicos graves y prevención de incendios 20 %9.1. Fenómenos físicos y químicos9.2. Tecnologías de prevención de accidentes9.3. Evaluación y gestión del riesgoTotal 100 % ANEXO B REALIZACIÓN DEL PROGRAMA Y PORCENTAJE DE LA PARTICIPACIÓN FINANCIERA DE LA COMUNIDAD El programa se realizará mediante: iii) contratos de investigación de costes compartidos, iii)acciones concertadas, iii)acciones de coordinación, iv)acciones educativas y de formación, yiv)estudios y valoraciones. Los participantes podrán ser universidades, centros de investigación y compañías industriales, incluidas pequeñas y medianas empresas, particulares, o cualquier combinación de los mismos establecida en la Comunidad y en Noruega. Como norma general, los proyectos deberán ser transnacionales y cada uno de ellos deberá contar al menos con un socio establecido en la Comunidad. En los contratos de costes compartidos, la participación de la Comunidad será generalmente del 50 % del gasto total, pero este porcentaje podrá variar según la naturaleza y el estado del desarrollo de la investigación. En lo que se refiere a universidades y centros de investigación que lleven a cabo proyectos con arreglo al presente programa, la Comunidad podrá pagar hasta un 100 % de los costes adicionales. ANEXO C DISPOSICIONES FINANCIERAS 1. Según la Decisión del Consejo por la que se aprueba el programa STEP, la cantidad considerada necesaria para llevar a cabo este programa comunitario es de 75 000 000 ecus. 2. La contribución financiera de Noruega para su asociación al programa comunitario se estima en 1 299 270 ecus y se sumará, junto con otras posibles contribuciones de terceros países, a la cantidad anteriormente mencionada, tal como dispone el artículo 2 del presente Acuerdo. 3. El calendario indicativo de los créditos de compromiso del programa STEP y de la contribución financiera de Noruega es el siguiente: >SITIO PARA UN CUADRO> ANEXO D NORMAS DE FINANCIACIÓN 1. El presente Anexo describe las normas detalladas que regulan la aportación financiera de Noruega a las que se refiere el artículo 2 del presente Acuerdo. 2. Al principio de cada año, o siempre que se revise el programa comunitario de tal manera que ello lleve consigo un aumento de la cantidad que se estima necesaria para llevarlo a cabo, la Comisión solicitará de Noruega los fondos correspondientes a su contribución para sufragar los costes, de conformidad con lo establecido en el presente Acuerdo. Dicha aportación vendrá expresada en ecus y en la moneda noruega. La composición del ecu será la definida en el Reglamento (CEE) n° 3180/78 del Consejo (1), tal como fue modificado por el Reglamento (CEE) n° 1971/89 (2). El valor de la moneda noruega de la aportación en ecus se determinará en la fecha de la solicitud de fondos. De conformidad con el presente Acuerdo, Noruega hará efectiva su contribución a los gastos anuales al principio de cada año y, como muy tarde, tres meses a partir de la fecha de solicitud de los fondos. Cualquier retraso en el pago de la aportación dará lugar al pago de intereses por parte de Noruega a un tipo igual al tipo de descuento más alto existente en los Estados miembros en la fecha de pago. El tipo de interés aumentará 0,25 % por cada mes de retraso. El tipo de interés incrementado se aplicará durante la totalidad del período de retraso. N° obstante, dicho interés se pagará únicamente si la aportación se hace efectiva pasados tres meses desde la solicitud de fondos por parte de la Comisión. Los gastos de viaje de los representantes y expertos noruegos derivados de su participación en las tareas del Comité a que se refiere el artículo 3 del presente Acuerdo serán reembolsados por la Comisión de conformidad con los procedimientos en vigor para los representantes y expertos de los Estados miembros de la Comunidad y, especialmente, de conformidad con la Decisión 84/338/Euratom, CECA, CEE del Consejo (3). 3. Los fondos aportados por Noruega se contabilizarán en el programa comunitario en concepto de ingresos presupuestarios asignados a la partida correspondiente en el estado de ingresos del presupuesto general de las Comunidades Europeas. 4. El Reglamento financiero en vigor para el presupuesto general de las Comunidades Europeas se aplicará a la gestión de los créditos. 5. A final de cada año se preparará un estado de créditos para el programa comunitario que se remitirá a Noruega con carácter informativo. (1) DO n° L 379 de 30. 12. 1978, p. 1. (2) DO n° L 189 de 4. 7. 1989, p. 1. (3) DO n° L 177 de 4. 7. 1984, p. 25.


text:
Община Симеоновград се намира в Южна България и е една от съставните общини на област Хасково.
 География
 Географско положение, граници, големина
 Общината е разположена в северната част на област Хасково. С площта си от 222,941 km2 заема 10-о място сред 11-те общини на областта, което съставлява 4,03% от територията на областта. Границите ѝ са следните:
 на юг – община Харманли;
 на югозапад – община Хасково;
 на запад – община Димитровград;
 на северозапад – община Опан, област Стара Загора;
 на север – община Гълъбово, област Стара Загора;
 Природни ресурси
 Релеф
 Релефът на общината е равнинен и хълмист, като територията ѝ попада в крайните североизточни части на Източните Родопи, крайните югоизточни части на Горнотракийската низина и крайните северозападни разклонения на планината Сакар.
 Източните части на общината се заемат от крайните северозападни разклонения на планината Сакар, като на около 3 km югоизточно от село Тянево височината ѝ достига до 271,2 m.
 В северните и северозападни райони на общината се простират крайните югоизточни, хълмисти части на Горнотракийската низина. Югоизточно от Симеоновград, в коритото на река Марица, на границата с община Харманли се намира най-ниската точка на община Симеоновград – 74 m н.в.
 В югозападния район на общината се заема от най-североизточните части на Хасковската хълмиста област. На 3 km югозападно от село Константиново, на границата с община Хасково се намира най-високата точка на община Симеоновград – 312 m н.в.
 Води
 През средата на общината, до град Симеоновград на изток, а след него – на юг, на протежение от около 14 – 15 km протича част от средното течение на река Марица. Тук тя получава отляво големия си приток река Сазлийка, която протича през община Симеоновград с най-долното си течение на протежение от около 10 km покрай селата Пясъчево, Калугерово и Навъсен. Преди вливането си в Марица отляво в нея се влива Главанска река (28 km). Главанска река извира под името Улуклийска река на 471 m н.в. от Сакар планина, на 1,3 km югозападно от връх Чуката (543 m, община Гълъбово). До село Дряново тече в северозападна посока в сравнително тясна и дълбока долина през северозападните хълмисти части на Сакар, като между селата Помощник и Дряново се нарича Чарганлия. След Дряново завива на югозапад, като долината ѝ се разширява и изплитнява и в този си участък се нарича Луда Яна. Влива се отляво в река Сазлийка на 79 m н.в., на 1,2 km преди устието на Сазлийка в Марица. Площта на водосборния ѝ басейн е 81 km2, което представлява 2,5% от водосборния басейн на Сазлийка. Водите ѝ се използват за напояване: язовири „Чаирдере“, „Ташлъдере“ (на левия ѝ приток Ташлъдере) и „Дряново“.
 Населени места
 Общината се състои от 9 населени места. Списък на населените места, подредени по азбучен ред, население и площ на землищата им:
 Административно-териториални промени
 приказ No 40/обн. 20.04.1884 г. – преименува с. Садъ кьой с. Симеоново;
 Указ No 462/обн. 21.12.1906 г. – преименува с. Юнюз бюкю с. Йорданово;
 – преименува с. Мусаче теке с. Калугерово;
 – преименува с. Юренджик (Малко Юренджи) с. Константиново;
 – преименува с. Сурут (Сорут) с. Навъсен;
 – преименува с. Кум кьой с. Пясъчево;
 – преименува с. Дюдюкчелии с. Свирково;
 – преименува с. ЮСмавлии с. Троян;
 между 1910 и 1920 г. – преименувано е гар.с. Гара Търново-Сеймен на гар.с. Гара Златен дол без административен акт;
 – преименувано е с. Търново (Тръново) на с. Златен дол без административен акт;
 Указ No 402/обн. 18.07.1929 г. – признава с. Сеймен за гр. Сеймен и го преименува на гр. Симеоновград;
 МЗ No 2820/обн. 14.08.1934 г. – преименува гар.с. Гара Златен дол гар.с. Гара Злати дол;
 – преименува с. Златен дол с. Злати дол;
 МЗ No 2917/обн. 16 януари 1943 г. – заличава с. Злати дол и го присъединява като квартал на гар.с. Гара Злати дол;
 МЗ No 3389-ІІ/обн. 22.10.1947 г. – обединява гр. Симеоновград и гар.с. Гара Злати дол в едно ново населено място – гр. Марица;
 Указ No 3/обн. 11 януари 1950 г. – заличава с. Йорданово и го присъединява като квартал на гр. Марица;
 – преименува с. Симеоново с. Тянево;
 Указ No 2521/обн. 20.11.1981 г. – възстановява старото име на гр. Марица на гр. Симеоновград.
 Население
 Численост на населението според преброяванията през годините:
 Етнически състав
 Преброяване на населението през 2011 г.
 Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г., по населени места (подредени по численост на населението):
 Транспорт
 През общината преминават два участъка от Железопътната мрежа на България с обща дължина 27,8 km.
 В югозападната част на общината, по долината на река Марица, на протежение от 14,3 km – участък от трасето на жп линията София – Пловдив – Свиленград;
 През средата на общината, от север на юг, на протежение от 13,5 km – последният участък от трасето на жп линията Нова Загора – Симеоновград.
 През общината преминават частично 5 пътя от Републиканската пътна мрежа на България с обща дължина 46,9 km:
 последният участък от 5,2 km от Републикански път III-503 (от km 24,3 до km 29,5);
 участък от 21,4 km от Републикански път III-554 (от km 45,2 до km 64,6);
 последният участък от 4,7 km от Републикански път III-663 (от km 51,3 до km 56,0);
 последният участък от 7,8 km от Републикански път III-7604 (от km 6,6 до km 14,4);
 последният участък от 7,8 km от Републикански път III-8007 (от km 16,9 до km 24,7).
 Топографска карта
 Източници
 Външни препратки
 Симеоновград


text:
En pædagogmedhjælper blev ikke straffet for udtalelser om sin arbejdsgiver
 En pædagogmedhjælper blev ikke straffet for udtalelser om sin arbejdsgiver
 En pædagogmedhjælper var ansat i en børnehave, men sygemeldte sig med stress. Umiddelbart efter sygemeldingen kontaktede hun sin fagforening med en beskrivelse af forholdene i børnehaven, som hun fandt dybt kritisable. Fagforeningen videresendte medarbejderens udtalelser til kommunen. Efterfølgende anlagde lederen i børnehaven injuriesag mod medarbejderen. Medarbejderen havde blandt andet skrevet, at lederen havde tvunget børn til at spise, indtil de kastede op, at lederen havde slået en af forældrene og at "Det ligner Gestapo-metoder og ikke en børnehave". Højesteret udtalte, at der var tale om ærekrænkende udtalelser, men at de var fremsat i god tro til berettiget varetagelse af børnenes tarv og derfor var straffri. Dermed ændrede Højesteret landsrettens dom.
 Højesterets dom af 29. august 2016
 Medarbejderen (M) havde siden 2010 været ansat som pædagogmedhjælper i en børnehave, hvor A var ansat som leder. M sygemeldte sig med stress i foråret 2012. M henvendte sig i en mail til sin fagforening umiddelbart efter sin sygemelding og beskrev forholdende i børnehaven. M skrev blandt andet, at "Det ligner Gestapo-metoder", at børnene blev tvunget til at spise, indtil de kastede op, og at A havde været voldelig over for en af forældrene. Fagforeningen videresendte mailen til kommunen, der herefter førte skærpet tilsyn med institutionen.
 A anlagde sag mod M med påstand om, at hendes udtalelser var ærekrænkende og dermed strafbare injurier efter straffeloven.
 Højesteret fandt, at udtalelserne havde karakter af ærekrænkelser. M kunne ikke bevise, at udtalelserne var sande. Spørgsmålet i sagen var derfor, om udtalelserne var straffri, fordi M havde fremsat dem i god tro som led i en berettiget varetagelse af børnenes tarv.
 Højesteret udtalte, at M som ansat i børnehaven var berettiget til overfor den kommunale tilsynsmyndighed at redegøre for forhold, som hun havde overværet og fundet kritisable. M var ligeledes berettiget til at videregive oplysninger fra andre ansatte og forældre, når hun samtidig gjorde opmærksom på, at der var tale om noget, hun ikke selv havde oplevet.
 Højesteret udtalte, at afgørelsen af om udsagnene var straffri herefter afhang af, om der var rimelig dækning for dem i de faktiske episoder, som M havde oplevet og redegjort for.
 Ifølge Højesteret havde M rimelig dækning for seks ud af syv udtalelser, selvom M i sine udtalelser på enkelte punkter var gået lidt videre, end der umiddelbart var dækning for i hendes forklaringer for retten. Højesteret lagde i den forbindelse vægt på, at der var tale om en indberetning til kommunen til varetagelse af børnenes tarv.
 For så vidt angår udtalelsen "Det ligner Gestapo-metoder..." fandt et flertal af dommerne, at udsagnet skulle læses i forbindelse med den forudgående beskrivelse, og at udtalelsen derfor ikke havde karakter af en sigtelse omfattet af straffeloven, og at udtalelsen under de konkrete omstændigheder var straffri.
 Højesterets mindretal fandt, at udsagnet var en grov og alvorlig beskyldning, og at M ikke havde været i god tro herom, hvorfor mindretallet ville idømme M dagbøder og tilkende A en godtgørelse for tort.
 Der blev afsagt dom efter flertallet, og M blev derfor frikendt. Højesteret ændrede dermed landsrettens dom, hvor M var blevet dømt for alle syv udtalelser. M var blevet frifundet i byretten.
 Dommen viser, at der i injuriesager ofte er tale om en meget konkret vurdering, og at grænsen for ytringsfriheden er svær at drage. Dette ses i denne sag ved dissensen i Højesteret og ved, at landsretten var kommet frem til et andet resultat.
 Ved vurderingen af, om en ærekrænkende udtalelse er straffri, lægges der blandt andet vægt på, om udtalelserne har været fremsat som led i en berettiget varetagelse af eget eller andres tarv. I denne sag var det et væsentligt element i Højesterets afgørelse, at M var fremkommet med udtalelserne som led i sit arbejde og til beskyttelse af børnene, der var i børnehavens varetægt. M var forpligtet til at indberette forholdene som følge af serviceloven, og ifølge Højesteret var M berettiget til at orientere tilsynsmyndigheden på den skete vis.
 Når det skal vurderes, om udtalelser er fremsat i god tro, afhænger det af, om der er rimelig dækning for udtalelserne i de faktiske forhold. Denne afvejning har været det forhold, der var mest omdiskuteret i dommen, og vil almindeligvis også være det sværeste element i injuriesager.
 Godtgørelse for brud på 48-timersgrænsen
 Højesteret: Ikke en betingelse for handicap, at sygdom er lægeligt diagnosticeret


text:
 3.4.2017
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 104/50
 Prasība, kas celta 2017. gada 17. janvārī – Barnett/EESK
 (Lieta T-23/17)
 (2017/C 104/70)
 Tiesvedības valoda – franču
 Lietas dalībnieki
 Prasītāja: Inge Barnett (Roskilde, Dānija) (pārstāvji – S. Orlandi un T. Martin, advokāti)
 Atbildētāja: Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja
 Prasītājas prasījumi:
 Pasludināt, ka
 —
 galvenokārt, tiek atcelts 2016. gada 21. marta lēmums, kas tika pieņemts, izpildot Civildienesta tiesas 2015. gada 22. septembra spriedumu, ar kuru prasītājai tika liegta iespēja priekšlaicīgi pensionēties, nesamazinot viņas pensijas tiesības;
 —
 pakārtoti, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja samaksā prasītājai EUR 207 994,14 kā atlīdzību par viņai nodarītajiem zaudējumiem, pieskaitot nokavējuma procentus no dienas, kad iestājās summu samaksas termiņš, atbilstoši Eiropas Centrālās bankas (ECB) galvenajām refinansēšanas operācijām noteiktajai likmei, pieskaitot tai trīs ar pusi punktus, kā arī fiksētu summu EUR 25 000 apmērā kā atlīdzību par viņai nodarīto morālo kaitējumu;
 —
 katrā ziņā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja atlīdzina tiesāšanās izdevumus.
 Pamati un galvenie argumenti
 Prasības pamatošanai prasītāja izvirza trīs pamatus.
 1.
 Ar pirmo pamatu tiek apgalvots, ka ir pārkāpts LESD 266. pants, ciktāl atbildētāja, veicot izpildes pasākumus, neesot ņēmusi vērā Civildienesta tiesas 2015. gada 22. septembra sprieduma Barnett/EESK (F-20/14, turpmāk tekstā – “Civildienesta tiesas spriedums”, EU:F:2015:107) pamatojumu. No apstrīdētā lēmuma pamatojuma īpaši izrietot, ka atbildētāja neesot ņēmusi vērā kritērijus, kas ir noteikti tās Vispārīgajos īstenošanas noteikumos (VĪN), lai atkārtoti izskatītu prasītājas kandidatūru. Katrā ziņā ar apstrīdēto lēmumu neesot novērsts Civildienesta tiesas konstatētais prettiesiskums, proti, tas, ka EESK VĪN nav identificētas dienesta intereses.
 2.
 Ar otro pamatu tiek apgalvots, ka apstrīdētajā lēmumā esot pieļautas vairākas acīmredzamas kļūdas vērtējumā attiecībā uz dienesta interesēm, kas it kā esot pastāvējušas 2013. gadā.
 3.
 Ar trešo pamatu, kas ir izvirzīts pakārtoti, tiek apgalvots, ka EESK nav kompetenta pieņemt jaunu lēmumu par priekšlaicīgas pensionēšanās tiesību piešķiršanu, nesamazinot pensijas tiesības pēc Civildienesta noteikumu VIII pielikuma 9. panta 2. punkta atcelšanas ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 22. oktobra Regulu Nr. 1023/2013, ar ko groza Eiropas Savienības Civildienesta noteikumus un Eiropas Savienības Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību (OV 2013, L 287, 15. lpp.). Līdz ar to, ņemot vērā Civildienesta tiesas spriedumā konstatēto prettiesiskumu, prasītājai galīgi tika liegta iespēja gūt labumu no attiecīgā pasākuma. Tādejādi tas pilnībā ir jāatlīdzina.


text:
Sanjo (三条市 -shi) é uma cidade japonesa localizada na província de Niigata.
 Em 2003 a cidade tinha uma população estimada em 83 845 habitantes e uma densidade populacional de 1 105,70 h/km2. Tem uma área total de 75,83 km2.
 Recebeu o estatuto de cidade a 1 de Janeiro de 1934.
 Cidades-irmãs
 Vaughan, Canadá
 Ezhou, China
 Referências
 Ligações externas
 Site oficial em japonês
 Cidades de Niigata (prefeitura)


text:
Buhalterinės programos įdiegimo projektas | Studijoms.lt
 Pradžia > Apskaita > kursinis > Buhalterinės programos įdiegimo projektas
 Buhalterinės programos įdiegimo projektas
 Tai yra Microsoft firmos produktas, kuris sukurtas padėti įvykdyti visus sugalvotus projektus. Ši programa patogi tuo, kad joje projekto duomenys saugomi duomenų bazėje. Ši informacija yra panaudojama sudarant darbo grafiką, nustatant kainas ir kitus elementus, reikalingus projekto planui sudaryti. Kuo daugiau informacijos įvedate, tuo išsamesnį planą turėsite ir tuo sėkmingesnis projektas bus įvykdytas. Tikiuosi remiantis Microsoft Project 2000 mano sudarytas projektas suteiks man galimybe gauti darbą, vienoje iš firmų kuri domisi šia programa.
 Projekto kilmė
 Šio projekto atsiradimą lėmė vienos įmonės noras atnaujinti programinę įrangą. Savo programinę įrangą buvo nuspręsta pradėti atnaujinti nuo finansų ir buhalterijos skyriaus. Šie skyriai jau naudojo tam tikrą programinę įrangą, tačiau buvo nuspręsta, jog ši programine įranga yra morališkai pasenusi ir nebetenkina įmonės poreikių todėl reikalauja pakeitimo. Techninė įranga yra pakankamai gera ir nebus keičiama. Šiam projektui planuojama skirti apie 15000 litų.
 Pirmas tikslas, kad ir koks būtų projektas yra tikslų nustatymas. Ne išimtis ir mano sugalvotas naujos buhalterinės programinės įrangos įsigijimas ir įdiegimas įmonėje darbo rengimo projektas, kuris taip pat turi konkrečius nustatytus ir užsibrėžtus tikslus. Visų pirma projekto sėkmingumui reikia, kad tikslai būtų realūs ir išmatuojami, tai yra turėti konkrečius darbų vykdymų terminus. Reikia neužmiršti, kad projektas vyktų sėkmingai, su vykdomu projektu reikia supažindinti kitus projekto komandos narius, gauti visų komandos narių pritarimą projekto tikslams ir įsitikinti, kad jūs įtraukėte visas suinteresuotas puses, siekiančias sėkmingo projekto rezultato.
 Taigi nors mano projekte nėra didelės surinktos komandos, tačiau dar be jų projektą supa žmonės, kurie suinteresuoti projekto sėkminga baigtimi. Būtent jiems ir reikia atsiskaityti apie savo projekto tikslus ir siekius, stengtis kad jie sektų ir padėtų nenukrypti nuo projekto vykdymo tikslų. . O mano pagrindinis tikslas, kaip jau minėjau, naujos buhalterinės programines įrangos įsigijimas ir įdiegimas įmonėje.
 Išorinės priklausomybės
 Išorinės priklausomybės, taip pat yra neatsiejamos projekto vykdymo dalys, nes jos turi didelę įtaką projekto baigčiai. Išorinėms priklausomybėms priklauso: įmonės, agentūros, samdomi darbuotojai ir kt., kurios gali būti įtrauktos į projekto veiklą kaip tiekėjai, partneriai, klientai arba paprasčiausi pagalbininkai.
 Ne kiekvienas sugeba savo projektą įvykdyti vienas, nuo pradžios iki galo. Taip pat nėra tokio žmogaus kuris viską išmanytų ir sugebėtų pats padaryti viską idealiai. Taigi kadangi aš irgi neesu iš tų idealių žmonių, tai į savo projektą aš planuoju įtraukti ir kitus asmenis, gal net ir kai kurias firmas ar kažką panašaus. Tai bus ir konsultantas, kuris padės konkrečiais mane dominčiais klausimais, bei kiti žmonės. Taip pat pradedant savo darbą reikia aprašyti programos aprašymą, kuris turi tam tikrus reikalavimus, tam tikiuosi galės padėti gerai šį dalyką išmanantys žmones, tai gali būti ir dėstytojai ir draugai ir grupiokai. Be to pradedant savo darbą reikia ištirti rinka, kokios programos reikalingos, kokios ne. Taip pat reikia apklausti visus studentus, kurie rašo panašias programas, kad pavyktų nesikartoti ir būti vieninteliam parašiusiam tokią programą, tam reikia atlikti apklausą, kuriai taip pat gali reikėti samdyti svetimus žmonės
 Numatoma projekto trukmė apie 40 dienų.
 Svarbiausia kad šis mano planas patiktų firmos direktoriui ir aš gaučiau darbą.
 Planavimo prielaidos
 1. Pradžia;
 2. Darbo grupės sukūrimas;
 3. Darbuotojų situacijai įmonėje ir pasiūlai tirti paskyrimas;
 4. Darbuotojų programoms diegimui, derinimui ir testavimui paskyrimas;
 5. Finansininko projekto išlaidoms skaičiuoti samdymas;
 6. Situacijos įmonėje analizė;
 7. Įmonės poreikių tyrimas;
 8. Finansinės sąmatos parengimas;
 9. Rinkos tyrimai;
 10. Firmų, tiekiančių atitinkamą programinę įrangą paieška;
 11. Programinės įrangos pasirinkimas;
 12. Programinės įrangos pirkimas;
 13. Projekto įdiegimas;
 14. Programinės įrangos diegimas;
 15. Programos derinimas;
 16. Programos testavimas;
 17. Personalo apmokymas;
 18. Mokomosios medžiagos parengimas;
 19. Kursų organizavimas;
 20. Pabaiga;
 1. Projekto vadovas
 2. Vadybininkas
 3. Finansininkas
 4. Programuotojas (1)
 5. Programuotojas (2)
 6. Techninės įrangos specialistas
 7. Konsultantas
 1. Projekto vadovas;
 Atsakingas už projekto vykdymą, darbuotojų parinkimą;
 2. Vadybininkas;
 Atsako už rinkos tyrimus, darbą su klientais ir tiekėjais;
 3. Finansininkas;
 Atsako už finansinę projekto pusę;
 4. Programuotojas (programinės įrangos specialistas);
 Diegia, derina ir testuoja programinę įrangą;
 5. Techninės įrangos specialistas;
 Atsako už techninę projekto pusę, konsultuoja techninės ir programinės įrangos suderinamumo klausimais;
 6. Konsultantas;
 Jis yra iš firmos, tiekiančios programinę įrangą ir konsultuoja įvairiais klausimais susijusiais su ja;
 Resursai ir jų kainos
 Nr. Išteklių skaičius Kaina
 1. Projekto vadovas 10 Lt/ val.
 2. Vadybininkas 7 Lt/ val.
 3. Finansininkas 100 Lt.
 4. Programuotojas 7 Lt/ val.
 5. Techninės įrangos specialistas 7 Lt/ val.
 6. Konsultantas 9 Lt/ val.
 7. Programinė įranga 10000 Lt.
 8. Popierius 10 Lt
 9. Kitos išlaidos 250 Lt
 Numatomos darbų fazės
 Darbų planas:
 1. Darbo grupės sukūrimas
 2. Situacijos įmonėje analizė
 3. Rinkos tyrimai
 4. Projekto įdiegimas
 5. Personalo apmokymas
 Nr. Darbo pavadinimas Trukmė
 1. Darbo grupės sukūrimas 12 d.
 2. Situacijos įmonėje analizė 3 d.
 3. Rinkos tyrimai 7 d.
 4. Projekto įdiegimas 5 d.
 5. Personalo apmokymas 10 d.
 Rizikos įverčiai
 Pradėjus įgyvendinti savo projektą, galima pastebėti, kad reikia keisti darbų grafiką, sąmatą arba atskirų darbų įkainius. Tai atsitinka todėl, kad:
 ● Ištekliai netikėtai tapo nepasiekiamais.
 ● Projekto darbo grupės nariai pakeitė darbą.
 ● Užsakovai arba partneriai keičia reikalavimus projekto rezultatams.
 ● Kai kuriems darbams reikia daugiau (arba mažiau) laiko, negu buvo planuota.
 ● Darbo metu kilęs konfliktas pareikalavo naujų lėšų sąnaudų.
 ● Materialiųjų išteklių kainos netikėtai išaugo.
 Todėl reikia atsižvelgti į visus šiuos faktorius, jei norima, kad projektas baigtųsi sėkmingai ir visa jo vykdymo eiga vyktų nuosekliai, be didesnių trukdžių ir maišymų. Tai gi šiuos rizikos įverčius aš taip pat stengiausi savo projekte peržiūrėti ir išanalizuoti, kadangi sėkminga projekto baigtis mane ypač domina.
 Projekto Gantt’o diagrama
 Tai yra programos Microsoft Project 2000 vaizdas pagal nutylėjimą. Taip yra dėl to, kadangi Gantt‘o diagrama yra vienas iš pagrindinių projektų valdymo įrankių. Pagal Gantt‘o diagrama galima nustatyti, sekti ir vykdyti projekto eigą, taip pat nepamiršti visų konkrečia dieną įvyksiančių darbų. Be šio projekto vaizdo būtų sunku sekti ir kontroliuoti projekto eiga. Išplėstiniame Gantt‘o diagramos vaizde galima matyti savo projekto darbų sąrašą, bei svarbius etapus. Gantt‘o diagramos vaizde galima:
 ● Išplėsti arba sutraukti darbų fazių sąrašus, paspausdami ”+” arba “-“ ženklus, esančius kairėje darbų fazių pavadinimų pusėse.
 ● Matyti ir redaguoti darbų plano atskiro darbo pradžios, pabaigos, datas, keisti darbų atlikimo trukmę.
 ● Matyti ir redaguoti jungtis tarp atskirų darbų.
 ● Nustatyti ir pakeisti svarbius projekto etapus.
 ● Matyti, kas konkrečiai atlieką darbą, ir ,esant reikalui, priskirti daugiau išteklių konkrečiam darbui atlikti arba pakeisti jų priskyrimą.
 Iš pradžių buvo sunku perprasti MS PROJECT 2000, kol nepradėjau išsamiau gilintis. Žengdamas žingsniu į žingsnį su Microsoft Project 2000 konspektais pamačiau, kad viskas eina lyg per sviestą. Tikrai tikiuos, kad šios žinios padės man ateityje.
 1. Microsoft Project 2000 konspektai;
 2. Microsoft Project Help sistema;
 « Išlaidų klasifikavimas ir elgesys


text:
A173/200/2013
 1.1.2014−
 Skatteförvaltningen har med stöd av 7 § 8 mom., 8 § 1 mom., 10 § 1 och 4 mom., 11 a § 2 och 3 mom., 12 § 2 mom., 13 § och 93 a § 3 mom. i lagen av den 18 december 1995 om beskattningsförfarande (1558/1995), sådana de lyder i lag 520/2010, med stöd av 18 § 1 mom. i lag om skattelättnad för vissa aktiebolag som hyr ut bostäder (299/2009) samt med stöd av 209 § 2 mom. i mervärdesskattelagen av den 30 december 1993 (1501/1993) sådan den lyder i lag 529/2010, med stöd av 16 § 1 mom. i fastighetskattelagen (654/1992) sådan den lyder i lag 253/2012, bestämt:
 En fysisk person som har fått den förhandsifyllda skattedeklarationen kan korrigera och också elektroniskt via en förmedlingstjänst av deklarationer som Skatteförvaltningen meddelat returnera deklarationen beträffande löner och naturaförmåner, pensioner som beskattas som förvärvsinkomst, förmåner, övriga förvärvsinkomster, förskottsinnehållningar som verkställts på förvärvsinkomster, i 93 § i inkomstskattelagen (1535/1992) avsedda kostnader för resor mellan bostaden och arbetsplatsen, medlemsavgifter till arbetsmarknadsorganisationer och avgifter till arbetslöshetskassor, avdrag för bostad på arbetsorten och andra utgifter för inkomstens förvärvande som dras av från förvärvsinkomsten, obligatoriska pensions- och arbetslöshetsförsäkringspremier, avdrag för nedsatt skattebetalningsförmåga, i 112 a § i inkomstskattelag avsett avdrag för återbetalda förmåner, hushållsavdrag, underhållsskyldighetsavdrag, hyresinkomster, vinster och förluster av egendomsöverlåtelser, delägarlån, pensioner och förmåner som beskattas som kapitalinkomst och övriga kapitalinkomster, dividender och räntor på andelskapital, förskottsinnehållningar på kapitalinkomster och dividender, i 54 § 2 mom. i inkomstskattelag avsett avdrag för utgifter av förvaltning och förvaring av värdepapper, återbetalda delägarlån, utgifter för kapitalinkomstens förvärvande, räntor på gäld, betalningar till frivillig pensionsförsäkring och i lagen om bundet långsiktigt sparande (1183/2009) avsett långsiktigt sparavtal, förlust av beskattningssammanslutningens jordbruk under skatteåret, utländska inkomster och på utländsk inkomst betald skatt, uppgift om överföring av skatteåterbäring till maken, flyttning isär och ändring i försörjningsförhållande, överföring av underskottsgottgörelse och barnförhöjning och sådana avdrag som avses i kommunalskattelagen för landskapet Åland (2011:119) samt uppgifter om tillgångar och skulder till den del och under den tid som förmedlingstjänsten står till förfogande. Vad ovan föreskrivs gäller även ett inhemskt dödsbo med Katso-kod.
 En skattskyldig som fått sitt fastighetsbeskattningsbeslut kan även meddela sådana fel och brister som avses i 16 § i fastighetsskattelagen elektroniskt via en deklarationsförmedlingstjänst som Skatteförvaltningen meddelat, till den del och under den tid som förmedlingstjänsten står till förfogand
 En skattedeklaration och en annan handling som har inlämnats elektroniskt fyller kravet på underteckning om den har certifierats på det sätt som föreskrivs i Skatteförvaltningens föreskrift om certifiering av deklarationer och andra handlingar som lämnas in till Skatteförvaltningen på elektronisk väg (Dnr 1223/09/2009).
 Den korrigerade förhandsifyllda skattedeklarationen ska för varje skatteår returneras senast den 7 maj eller senast den 15 maj följande år beroende på den förhandsifyllda anteckningen i skattedeklarationen.
 Skattedeklaration för jordbruk ska inlämnas senast den sista februari året som följer efter skatteåret. Den korrigerade förhandsifyllda skattedeklarationen ska returneras senast den 7 maj eller senast den 15 maj följande år beroende på den förhandsifyllda anteckningen i skattedeklarationen som den skattskyldige har fått. Om den skattskyldige inte har fått någon förhandsifylld skattedeklaration, ska han beträffande andra inkomster än jordbruksinkomster inlämna skattedeklaration senast den 15 maj följande år.
 Om den skattskyldige eller maken idkar rörelse eller utövar yrkesverksamhet och skattedeklarationen för näringsverksamheten ska inlämnas senast den 2 april året som följer efter skatteåret, ska även skattedeklaration för skogsbruk senast inlämnas vid ovannämnt datum.
 En fysisk person eller ett dödsbo, som har fått förhandsifylld skattedeklaration med inlämningsdatumet 7 maj antecknat, ska för fastighetsbeskattning anmäla i utredningen som avses i 16 § i fastighetsskattelagen antecknade uppgifter som är fel eller bristfälliga senast på den nämnda dagen. Andra fysiska personer och dödsbon samt näringssammanslutningar ska för fastighetsbeskattning anmäla i utredningen som avses i 16 § i fastighetsskattelagen antecknade uppgifter som är fel eller bristfälliga senast den 15 maj utan hinder av vad som annars bestäms om skattedeklarationens inlämningstid.
 Samfund och samfälld förmån ska för fastighetsbeskattning anmäla i utredningen som avses i 16 § i fastighetsskattelagen antecknade uppgifter som är fel eller bristfälliga senast den 30 april utan hinder av vad som annars bestäms om skattedeklarationens inlämningstid.
 Med avvikelse från 15 och 16 § ska fysiska personer och dödsbon i sin skattedeklaration uppge endast följande tillgångar:
 fastigheter som de äger samt i 2 § 2 mom. 1 och 2 punkten i fastighetsskattelagen avsedda tillgångar.
 lån som beviljats av kreditinstitut och finansiella institut samt av andra instanser som avses i 16 § 5 mom. i lagen om beskattningsförfarande, dock ej ett lån som beviljats av andra än kreditinstitut och finansiella institut om lånet är annat än bostadslån eller ett av staten eller Ålands landskapsregering garanterat studielån och lånekapitalet uppgår till högst 1 700 euro och inte heller uppgift om sådana fortlöpande krediter som avses i 7 kap 7 § 1 punkten i konsumentskyddslagen (746/2010); samt
 kalkyler över inkomstandelen av varje utländskt bassamfund och de övriga utredningarna avsedda i 29 § i detta beslut som en delägare av ett utländskt bassamfund ska deklarera;
 I fråga om kreditinstitut, försäkringsanstalter och placeringsserviceföretag tillämpas bestämmelserna i 1 mom. 13, 14 och 17 punkten inte. Bestämmelserna i 1 mom. 16 punkten tillämpas på kreditinstitut och försäkringsanstalter och placeringsserviceföretag så att de ska ange totalbeloppen av tillgångar och skulder och differensen mellan tillgångar och skulder i skattedeklarationen.
 utredning om reserveringar och värdejusteringar i bokföringen; uppgifter om beloppet av skattelättnadsavskrivningar på investeringar inom utvecklingsområden och produktiva investeringar; uppgift om produktiva investeringar under skatteåret, utredning om den oavskrivna anskaffningsutgiften vid beskattningen av anläggningstillgångar vid ingången av skatteåret, ökningar och minskningar i anskaffningsutgiften under skatteåret, under skatteåret gjorda avskrivningar på anskaffningsutgiften vilka avses i lagen om beskattning av inkomst av näringsverksamhet och i lagarna om skattelättnader, om täckande av anskaffningsutgiften genom reservering, om det vid skatteårets utgång oavskrivna beloppet av anskaffningsutgiften, om beloppet av avskrivningar enligt plan vilket belastar det bokföringsmässiga resultatet, om ändringar i differensen mellan avskrivningarna enligt plan och avskrivningarna i bokföringen, om differensens totalbelopp specificerat i avskrivningsgrupper och förvärvskällor enligt lagen om beskattning av inkomst av näringsverksamhet samt motsvarande uppgifter om egendom som hänför sig till inkomstkälla av jordbruk eller annan verksamhet;
 kopia av revisionsberättelsen om genomförd revision, om man inte låtit bli att välja en revisor med stöd av 4 § i revisionslagen; om revisionen har förrättats först efter inlämnande av skattedeklaration ska revisionsberättelsen inlämnas inom en månad efter att revisionen blivit slutförd;
 den skattskyldige som begär tilläggsavdrag som avses i lagen om ett temporärt tilläggsavdrag för forsknings- och utvecklingsverksamhet (922/2012) ska lämna uppgifter om totalbeloppet på löneutgifterna för forsknings- och utvecklingsverksamheten under skatteåret, om det belopp på löneutgifterna för forsknings- och utvecklingsverksamheten som utgör grunden för tilläggsavdraget samt om det belopp som man begär i tilläggsavdrag. Dessutom ska den skattskyldige ange den innovationstyp som den utvecklingsverksamhet som utgör grunden för tilläggsavdrag för forsknings- och utvecklingsverksamhet hänförs till samt lämna en uppgift om att de i 4 § i den ovan nämnda lagen avsedda särskilda förutsättningarna för tilläggsavdrag uppfylls. Den skattskyldige ska dessutom foga en fritt formulerad redogörelse för den forsknings- och utvecklingsverksamhet som utgör grunden för tilläggsavdraget till skattedeklarationen. Av den ska framgå innehållet i forsknings- och utvecklingsverksamheten, hur verksamheten hänför sig till företagets näringsverksamhet, den innovation som skapas eller som man försöker skapa till följd av verksamheten, samt dagen då projektet inleds;
 en skattskyldig som yrkar på det utbildningsavdrag som avses i 56 § i lagen om beskattning av inkomst av näringsverksamhet och i 10 f § i inkomstskattelagen för gårdsbruk ska lämna uppgifter om den lönesumma för skatteåret som utgör grunden för arbetsgivares arbetslöshetsförsäkringspremie enligt 19 a § i lagen om finansiering av arbetslöshetsförmåner samt det genomsnittliga antalet arbetstagare, arbetstagarnas genomsnittliga dagslön, antalet utbildningsdagar som berättigar till utbildningsavdrag och beloppet för utbildningsavdraget. Dessutom ska antalet arbetstagare som deltagit i utbildningen uppges. Ytterligare ska uppgifter lämnas om huruvida en utbildningsplan utarbetats enligt 16 § i lagen om samarbete inom företag eller 3 § i lagen om ekonomiskt understödd utveckling av kompetensen och huruvida sådan lönesubvention som avses i 7 kap. 1 § i lagen om offentlig arbetskrafts- och företagsservice beviljats under skatteåret för sådana lönekostnader för arbetstagare som utgör grund för utbildningsavdraget;
 uppgift om huruvida samfundets bransch har ändrats;
 följande uppgifter från räkenskapsperiodens resultaträkning: vederlag av fastigheten, hyror, serviceintäkter och övriga intäkter av fastigheten, kreditförluster och korrektivposter, kostnader för fastighetens skötsel, avskrivningar och nedskrivningar, finansiella intäkter, finansiella kostnader, extraordinära intäkter, extraordinära kostnader, förändring av avskrivningsdifferens och förändring av reserver, direkta skatter och räkenskapsperiodens vinst (förlust) överskott (underskott);
 uppgift om huruvida revisionen för räkenskapsperioden har genomförts och om revisionsberättelsen innehåller några av de avvisande utlåtanden, påpekanden och tilläggsuppgifter som avses i 15 § i revisionslagen; uppgift om huruvida man låtit bli att välja en revisor med stöd av 4 § i revisionslagen;
 uppgift om skattedeklarationen innehåller bokslutsuppgifter för tidigare räkenskapsperioder i bilagor;
 uppgifter avsedda i 18 § 3 mom. 1, 2, 6, 8 och 9 punkten;
 kopia av revisionsberättelsen om genomförd revision om inte det på skattedeklarationen i enlighet med 1 mom. 9 punkten uppgetts att revision för räkenskapsperioden har genomförts och att revisionsberättelsen inte innehåller några i 15 § i revisionslagen avsedda avvisande utlåtanden, påpekanden eller tilläggsuppgifter eller anmälts att man låtit bli att välja en revisor med stöd av 4 § i revisionslagen; om revisionen har förrättats först efter inlämnande av skattedeklaration ska revisionsberättelsen inlämnas inom en månad efter att revisionen blivit slutförd;
 kopia av revisionsberättelsen om genomförd revision om inte det på skattedeklarationen i enlighet med 1 mom. 12 punkten uppgetts att revision för räkenskapsperioden har genomförts och att revisionsberättelsen inte innehåller några i 15 § i revisionslagen avsedda avvisande utlåtanden, påpekanden eller tilläggsuppgifter; om revisionen har förrättats först efter inlämnande av skattedeklaration ska revisionsberättelsen inlämnas inom en månad efter att revisionen blivit slutförd;
 uppgifter avsedda i 18 § 3 mom. 19 punkten, om samfundet bedriver näringsverksamhet.
 uppgift om huruvida den skattskyldiges bransch har ändrats;
 specifikation av det beskattningsbara resultatet av samfund för varje förvärvskälla
 kopia av revisionsberättelsen om genomförd revision om inte det på skattedeklarationen i enlighet med 1 mom. 8 punkten uppgetts att revision för räkenskapsperioden har genomförts och att revisionsberättelsen inte innehåller några i 15 § i revisionslagen avsedda avvisande utlåtanden, påpekanden eller tilläggsuppgifter; om revisionen har förrättats först efter inlämnande av skattedeklaration ska revisionsberättelsen inlämnas inom en månad efter att revisionen blivit slutförd;
 uppgifter avsedda i 18 § 3 mom. 18 punkten, om samfundet bedriver näringsverksamhet eller jordbruk;
 en sammanslutning ska i sin skattedeklaration ange om det har skett sådan ändring i sammanslutningens ägarförhållanden som avses i 122 § i inkomstskattelagen och uppgift om året när ändringen har ägt rum
 kopia av revisionsberättelsen om genomförd revision, om det inte enligt 1 mom. 15 punkten i skattedeklaration anmälts att revisionen för räkenskapsperioden har blivit genomförd och att revisionsberättelsen inte innehåller några av de avvisande utlåtanden, påminnelser och tilläggsuppgifter som avses i 15 § i revisionslagen;
 sjömännens per fartyg beräknade andel av lagstadgade pensionsförsäkringspremier, sjömännens andel av arbetslöshetsförsäkringspremier och sjömansavgiften i sin helhet, vilka räknats om till inkomst.
 det sannolika överlåtelsepriset för sådana anläggningstillgångar som enligt 12 § i tonnageskattelagen är anläggningstillgångar som hör till tonnagebeskattad verksamhet och som avses i 30 § i lagen om beskattning av inkomst av näringsverksamhet;
 oanvända förluster som hänför sig till den tonnagebeskattade och den inkomstbeskattade verksamheten i början av tonnagebeskattningsperioden.
 inkomster av körningar, vilka ska indelas i kontanta inkomster av körningar, inkomster av körningar med kredit och övriga inkomster; samt
 uppgifter om det sammanlagda antalet körkilometrar under skatteåret, vilka ska uppdelas i yrkeskörningar, icke inkomstbringande yrkeskörningar, privata körningar och övriga körningar.
 Beslutet träder i kraft den 1 januari 2014.
 Med detta beslut upphävs Skatteförvaltningens beslut av den 20 december 2012 om deklarationsskyldighet och anteckningar (1089/2012). Bestämmelserna i beslutet ska för första gången tillämpas på skattedeklarationer för skatteåret 2013, i beslutets 13 § 2 mom. avsedd bostadssamfundets annan deklaration för år 2013 samt på anteckningar som förs för skatteåret 2014. Bestämmelserna om skattedeklarationer av samfund ska dock först tillämpas på skattedeklarationer för skatteåret 2014. På skattedeklarationer av samfund för skatteåret 2013 tillämpas Skatteförvaltningens beslut av den 20 december 2012 om deklarationsskyldighet och anteckningar (1089/2012). På anteckningar som ska föras och förvaring av anteckningar för de skatteår som föregår skatteår 2014 tillämpas de tidigare gällande bestämmelserna. Deklarering av fastighetsuppgifter för fastighetsbeskattning i 13 a § tillämpas på alla skattskyldiga i fastighetsbeskattningen för år 2014 som grundar sig på fastighetsuppgifterna för kalenderåret 2013.