text:
 COMISIÓN EUROPEA
 Bruselas, 12.11.2020
 COM(2020) 706 final
 2020/0316(NLE)
 Propuesta de
 DECISIÓN DEL CONSEJO
 relativa a la posición que debe adoptarse, en nombre de la Unión Europea, en el Comité Mixto del EEE, en relación con una modificación del anexo IV (Energía) del Acuerdo EEE [32016R1719: directriz sobre la asignación de capacidad a plazo]
 (Texto pertinente a efectos del EEE)
 EXPOSICIÓN DE MOTIVOS
 1.CONTEXTO DE LA PROPUESTA
 •Razones y objetivos de la propuesta
 El proyecto de Decisión del Comité Mixto del EEE (anexo a la propuesta de Decisión del Consejo) tiene por objeto modificar el anexo IV (Energía) del Acuerdo EEE a fin de incorporar al Acuerdo EEE el Reglamento (UE) 2016/1719 de la Comisión, de 26 de septiembre de 2016, por el que se establece una directriz sobre la asignación de capacidad a plazo
 1
 .
 Las directrices y los códigos de la red eléctrica creados sobre la base del tercer paquete energético establecen normas técnicas para facilitar el comercio dentro del mercado interior de la electricidad de la UE. Un mercado interior de la energía plenamente interconectado y funcional es crucial para alcanzar los objetivos de mantener la seguridad del suministro, aumentar la competitividad y garantizar que los consumidores puedan adquirir energía a precios asequibles. Se han creado interconexiones eléctricas significativas entre Noruega, como Estado AELC del EEE, y los Estados miembros de la UE. Por consiguiente, es imperativo hacer extensivas al EEE las normas técnicas aplicables al comercio dentro del mercado interior de la electricidad de la UE a fin de garantizar la homogeneidad jurídica como base para el comercio de electricidad.
 El Reglamento (UE) 2016/1719 de la Comisión fija normas detalladas sobre la asignación de la capacidad entre zonas de oferta en los mercados a plazo. Establece una metodología común para determinar las capacidades entre zonas de oferta a largo plazo y una plataforma única a nivel europeo para ofrecer derechos de transmisión de energía eléctrica, la posibilidad de devolver tales derechos y transferirlos entre participantes en el mercado. Se aplica a todos los gestores de redes de transporte, excepto a los insulares que no estén conectados con otra red.
 Las adaptaciones que figuran en el proyecto adjunto de Decisión del Comité Mixto del EEE van más allá de lo que pueden considerarse meras adaptaciones técnicas a tenor del Reglamento (CE) n.o 2894/94 del Consejo. Por consiguiente, el Consejo establecerá la posición de la Unión.
 •Coherencia con las disposiciones existentes en la misma política sectorial
 El proyecto adjunto de Decisión del Comité Mixto del EEE extiende el ámbito de aplicación de las políticas ya vigentes de la UE a los Estados EEE/AELC (Noruega, Islandia y Liechtenstein).
 •Coherencia con otras políticas de la Unión
 La ampliación del acervo de la UE a los Estados AELC del EEE mediante su incorporación al Acuerdo EEE se efectúa de conformidad con los objetivos y principios de ese Acuerdo, destinado a crear un Espacio Económico Europeo dinámico y homogéneo, basado en normas comunes y condiciones equitativas de competencia.
 2.BASE JURÍDICA, SUBSIDIARIEDAD Y PROPORCIONALIDAD
 •Base jurídica
 El acto legislativo que debe incorporarse al Acuerdo EEE se basa en el artículo 194 del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea.
 El artículo 1, apartado 3, del Reglamento (CE) n.o 2894/94 del Consejo
 2
 , relativo a determinadas normas de desarrollo del Acuerdo EEE, dispone que el Consejo, a propuesta de la Comisión, establecerá la posición que deberá adoptarse en nombre de la Unión en relación con dichas Decisiones.
 •Subsidiariedad (en el caso de competencia no exclusiva)
 La propuesta respeta el principio de subsidiariedad por el motivo que se expone a continuación:
 los Estados miembros no tienen capacidad para cumplir con el objetivo de la presente propuesta, a saber, garantizar la homogeneidad del mercado interior y, por tanto, debido a sus efectos, ese objetivo puede alcanzarse mejor a nivel de la Unión.
 •Proporcionalidad
 De conformidad con el principio de proporcionalidad, la presente propuesta no excede de lo necesario para alcanzar su objetivo.
 •Elección del instrumento
 De conformidad con el artículo 98 del Acuerdo EEE, el instrumento elegido es una decisión del Comité Mixto del EEE. El Comité Mixto del EEE velará por la aplicación y el funcionamiento efectivos del Acuerdo EEE. A tal efecto, tomará decisiones en los casos previstos en dicho Acuerdo.
 3.RESULTADOS DE LAS EVALUACIONES EX POST, DE LAS CONSULTAS CON LAS PARTES INTERESADAS Y DE LAS EVALUACIONES DE IMPACTO
 •Evaluaciones ex post / controles de la adecuación de la legislación existente
 No procede.
 4.REPERCUSIONES PRESUPUESTARIAS
 No hay repercusiones presupuestarias previstas como consecuencia de la incorporación al Acuerdo EEE del Reglamento mencionado anteriormente.
 5.OTROS ELEMENTOS
 •Explicación detallada de las disposiciones específicas de la propuesta
 Adaptación a): no aplicabilidad a Islandia y Liechtenstein
 La red de transporte de Islandia no está conectada a otras redes de transporte; por consiguiente, el Reglamento (UE) 2016/1719 de la Comisión no debe aplicarse a Islandia.
 El Reglamento (UE) 2016/1719 de la Comisión no debe aplicarse a Liechtenstein, ya que, debido a su pequeña superficie y al número limitado de consumidores de electricidad, Liechtenstein no dispone de una red propia de transporte de electricidad.
 Adaptación b) y considerando 6: información sensible sobre la red eléctrica
 El Reglamento (UE) 2016/1719 de la Comisión contiene disposiciones que establecen la obligación de facilitar información a la Red Europea de Gestores de Redes de Transporte de Electricidad (REGRT de Electricidad) y a la Agencia de Cooperación de los Reguladores de la Energía (ACER). La adaptación b) permite a los gestores de redes de transporte (GRT) y a los reguladores respectivos intercambiar y proteger dicha información.
 Adaptación c) y considerando 7: referencia a los derechos de participación del gestor de red de transporte (GRT) noruego, el operador designado para el mercado de la electricidad («operador designado») y de la autoridad nacional de regulación (ANR) en la elaboración y aprobación de condiciones y metodologías
 La adaptación y el considerando antes mencionados adaptan las disposiciones pertinentes del artículo 4 del Reglamento (UE) 2016/1719 de la Comisión en lo que respecta a los derechos de participación de las entidades pertinentes en la elaboración y aprobación de condiciones y metodologías para incluir a Noruega.
 2020/0316 (NLE)
 Propuesta de
 DECISIÓN DEL CONSEJO
 relativa a la posición que debe adoptarse, en nombre de la Unión Europea, en el Comité Mixto del EEE, en relación con una modificación del anexo IV (Energía) del Acuerdo EEE
 [32016R1719: directriz sobre la asignación de capacidad a plazo]
 (Texto pertinente a efectos del EEE)
 EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
 Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea, y en particular su artículo 194, en relación con su artículo 218, apartado 9,
 Visto el Reglamento (CE) n.o 2894/94 del Consejo, de 28 de noviembre de 1994, relativo a determinadas normas de desarrollo del Acuerdo sobre el Espacio Económico Europeo
 3
 , y en particular su artículo 1, apartado 3,
 Vista la propuesta de la Comisión Europea,
 Considerando lo siguiente:
 (1)El Acuerdo sobre el Espacio Económico Europeo
 4
 («el Acuerdo EEE») entró en vigor el 1 de enero de 1994.
 (2)En virtud del artículo 98 del Acuerdo EEE, el Comité Mixto del EEE puede decidir la modificación, entre otros, del anexo IV (Energía) de dicho Acuerdo.
 (3)El Reglamento (UE) 2016/1719 de la Comisión, de 26 de septiembre de 2016, por el que se establece una directriz sobre la asignación de capacidad a plazo
 5
 , debe incorporarse al Acuerdo EEE.
 (4)Procede, por tanto, modificar el anexo IV del Acuerdo EEE en consecuencia.
 (5)Por consiguiente, la posición de la Unión en el Comité Mixto del EEE debe basarse en la propuesta de Decisión adjunta.
 HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISIÓN:
 Artículo 1
 La posición que debe adoptarse, en nombre de la Unión Europea, en el Comité Mixto del EEE en relación con la propuesta de modificación del anexo IV (Energía) del Acuerdo EEE se basará en el proyecto de Decisión del Comité Mixto del EEE adjunto a la presente Decisión.
 Artículo 2
 La presente Decisión entrará en vigor el día de su adopción.
 Hecho en Bruselas, el
 Por el Consejo
 El Presidente / La Presidenta
 (1)
 DO L 259 de 27.9.2016, p. 42.
 (2)
 DO L 305 de 30.11.1994, p. 6.
 (3)
 DO L 305 de 30.11.1994, p. 6.
 (4)
 DO L 1 de 3.1.1994, p. 3.
 (5)
 DO L 259 de 27.9.2016, p. 42.
 ---documentbreak---
 COMISIÓN EUROPEA
 Bruselas, 12.11.2020
 COM(2020) 706 final
 ANEXO
 de la
 Propuesta de Decisión del Consejo
 relativa a la posición que debe adoptarse, en nombre de la Unión Europea, en el Comité Mixto del EEE, en relación con una modificación del anexo IV (Energía) del Acuerdo EEE [32016R1719: directriz sobre la asignación de capacidad a plazo]
 ANEXO
 DECISIÓN DEL COMITÉ MIXTO DEL EEE
 n.o [...]
 de [...]
 por la que se modifica el anexo IV (Energía) del Acuerdo EEE
 EL COMITÉ MIXTO DEL EEE,
 Visto el Acuerdo sobre el Espacio Económico Europeo («el Acuerdo EEE»), y en particular su artículo 98,
 Considerando lo siguiente:
 (1)El Reglamento (UE) 2016/1719 de la Comisión, de 26 de septiembre de 2016, por el que se establece una directriz sobre la asignación de capacidad a plazo
 1
 , debe incorporarse al Acuerdo EEE.
 (2)El Reglamento (UE) 2016/1719 de la Comisión no se aplica a redes de transporte insulares que no estén conectadas a otras redes de transporte mediante interconexiones.
 (3)La red de transporte de Islandia no está conectada a otras redes de transporte; por consiguiente, el Reglamento (UE) 2016/1719 de la Comisión no debe aplicarse a Islandia.
 (4)Liechtenstein no dispone de una red propia de transporte de electricidad debido a su pequeña superficie y al número limitado de consumidores de electricidad. Por consiguiente, el Reglamento (UE) 2016/1719 de la Comisión no debe aplicarse a Liechtenstein.
 (5)Debe entenderse que las referencias a los gestores de redes de transporte (GRT), los operadores designados del mercado de la electricidad (en lo sucesivo, «operadores designados»), las autoridades reguladoras y las partes interesadas incluyen a los GRT, los operadores designados, las autoridades reguladoras y a las partes interesadas que representan a Noruega.
 (6)Con arreglo al Reglamento (UE) 2016/1719 de la Comisión, resulta esencial presentar sin demora toda la información necesaria a la hora de elaborar conjuntamente condiciones y metodologías. La estrecha cooperación entre los GRT y los reguladores debe garantizar la protección eficaz de la información sensible, entre la que se incluye la información detallada sobre las subestaciones eléctricas, la ubicación exacta de las redes de transporte subterráneas, la información sobre los sistemas de control y los análisis detallados de vulnerabilidad que puedan utilizarse para sabotaje, en el proceso de elaboración de condiciones o metodologías. En aras de garantizar la aplicación efectiva del presente Reglamento, en la cooperación con Noruega debe establecerse el mismo nivel de cooperación en materia de intercambio de información y de protección de la información sensible.
 (7)Las aportaciones de todas las partes interesadas principales en la elaboración de condiciones y metodologías regionales o a escala del EEE que puedan convertirse en vinculantes previa aprobación reglamentaria son fundamentales para el establecimiento de un marco reglamentario transfronterizo eficaz. Por consiguiente, los GRT y otras partes interesadas deben participar en los procesos de elaboración de propuestas de condiciones y metodologías, tal como se establece en las diversas disposiciones del presente Reglamento. Los GRT y los operadores designados noruegos deben participar, en particular, en la toma de decisiones de las partes interesadas de manera similar a los GRT y operadores designados que representan a un Estado miembro de la UE.
 (8)En el caso de las propuestas regionales o a escala de la Unión, si la aprobación de las propuestas de los GRT requiere que más de una autoridad reguladora adopte una decisión, las autoridades reguladoras deberán consultarse entre sí y cooperar estrechamente para llegar a un acuerdo antes de su adopción. La autoridad reguladora noruega debe participar en esta cooperación.
 (9)Dicho Reglamento se ha adoptado sobre la base del Reglamento (CE) n.o 714/2009 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 13 de julio de 2009, relativo a las condiciones de acceso a la red para el comercio transfronterizo de electricidad y por el que se deroga el Reglamento (CE) n.o 1228/2003
 2
 , por lo que los textos de adaptación redactados y adoptados en virtud de la Decisión n.o 93/2017 del Comité Mixto del EEE, de 5 de mayo de 2017
 3
 , en lo que respecta a la aplicación del Reglamento (CE) n.o 714/2009 y, en particular, de las disposiciones de su artículo 1, apartados 1 y 5, que disponen adaptaciones relativas a la función de la Agencia de Cooperación de los Reguladores de la Energía en el contexto del EEE, son pertinentes para la aplicación de dicho Reglamento en el EEE y, en particular, de su artículo 4, apartados 8 y 10.
 (10)Procede, por tanto, modificar el anexo IV del Acuerdo EEE en consecuencia.
 HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISIÓN:
 Artículo 1
 Después del punto 49 [Reglamento (UE) 2015/1222 de la Comisión] del anexo IV del Acuerdo EEE, se añade el texto siguiente:
 «50.
 32016 R 1719: Reglamento (UE) 2016/1719 de la Comisión, de 26 de septiembre de 2016, por el que se establece una directriz sobre la asignación de capacidad a plazo (DO L 259 de 27.9.2016, p. 42).
 A efectos del presente Acuerdo, las disposiciones del Reglamento se entenderán con las adaptaciones siguientes:
 (a)El Reglamento no será aplicable a Islandia ni a Liechtenstein.
 (b)En el artículo 7, se añade el texto siguiente:
 “Los acuerdos entre los GRT y/o los reguladores podrán garantizar la protección eficaz de la información confidencial o sensible y contribuir a garantizar la presentación sin demora de toda la información necesaria para elaborar las condiciones y metodologías comunes.”.
 (c)En el artículo 4:
 (i) Deberá entenderse que las referencias a la “población de la Unión” del artículo 4, apartado 2, letra b), a la “población de la región de que se trate” y a la “población de los Estados miembros participantes” del artículo 4, apartado 3, letra b), incluyen a la población de Noruega a la hora de determinar si se alcanza el umbral de población pertinente para lograr una mayoría cualificada.
 (ii) Las referencias a regiones que “abarcan más de cinco Estados miembros” y a “regiones que abarquen cinco Estados miembros o menos” del artículo 4, apartado 3, se entenderán como regiones que “abarcan más de cuatro Estados miembros de la Unión y Noruega” o como “regiones que abarquen cuatro Estados miembros de la Unión y Noruega o menos”.».
 Artículo 2
 Los textos del Reglamento (UE) 2016/1719 en lenguas islandesa y noruega, que se publicarán en el Suplemento EEE del Diario Oficial de la Unión Europea, son auténticos.
 Artículo 3
 La presente Decisión entrará en vigor el [...] o al día siguiente de la última notificación transmitida al Comité Mixto del EEE de conformidad con lo establecido en el artículo 103, apartado 1, del Acuerdo EEE
 4*, si esta fuera posterior.
 Artículo 4
 La presente Decisión se publicará en la sección EEE y en el Suplemento EEE del Diario Oficial de la Unión Europea.
 Hecho en Bruselas, el [...].
 Por el Comité Mixto del EEE
 El Presidente / La Presidenta
 [...]
 Los Secretarios
 del Comité Mixto del EEE
 [...]
 (1)
 DO L 259 de 27.9.2016, p. 42.
 (2)
 DO L 211 de 14.8.2009, p. 15.
 (3)
 DO L 36 de 7.2.2019, p. 44.
 (4)
 *
 Se han indicado preceptos constitucionales.


type: wikipedia

text:
Scoláire, scríbhneoir, file agus focleolaí Sasanach ab ea John Ronald Reuel Tolkien (3 Eanáir 1892 - 2 Meán Fómhair 1973). B'eisean a scríobh na húrscéalta iomráiteacha An Hobad, nó Anonn agus Ar Ais Arís agus Tiarna na bhFáinní.
 A shaol
 Rugadh i mBloemfontein san Afraic Theas é agus d'fhás sé aníos i Sasana. D'fhreastail sé ar King Edward's School Birmingham agus Ollscoil Oxford.
 Throid sé sa Chéad Chogadh Domhanda agus i gcath na Somme i 1916.
 Ba léachtóir le Béarla é i Leeds ó 1920 go 1925.
 Ba ollamh le hAngla-Shacsainis é in Oxford ón mbliain 1925 go dtí an bhliain 1945, agus le teanga agus litríocht an Bhéarla ón mbliain 1945 go dtí an bhliain 1959.
 Caitliceach docht ab ea é.
 Ba chara le scríbhneoir clúiteach eile é, C. S. Lewis.
 Tagairtí
 Tolkien, J. R. R.
 Tolkien, J. R. R.
 Tolkein, J. R. R.
 Daoine ón Afraic Theas


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO
 -fr it
 Bryssel, 30.01.1998
 KOM(97)737 lopull.
 98/0004 (ACC)
 Ehdotus
 NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY)
 yhteisön tariffikiintiön avaamisesta CN-koodiin 1003 00 kuuluvalle mallasohralle
 (komission esittämä)
 ---pagebreak--- ---pagebreak--- Perustelut
 (îATT-sopimuksen XXIV artiklan 6 kohdan mukaisien neuvottelujen päälyllyä
 Amerikan yhdysvallojen kanssa allekirjoitettiin sopimus, joka koskee l;.Y:n viljan ja
 riisin tuontijärjestelmää. Sopimusehtojen mukaan
 "Yhdysvallat ja Euroopan yhteisö ovat yhtä mieltä siitä, että vuoden 1996
 ensimmäisen neljänneksen aikana ja myöhemmin kumman tahansa
 sopimuspuolen pyynnöstä, Yhdysvaltain hallitus ja Euroopan yhteisöjen komissio
 tarkastelevat uudelleen "edustavan hinnan" järjestelmän toimintaa viljan ja riisin
 osalta. Jos kumpi tahansa sopimuspuoli on sitä mieltä, että järjestelmän toiminta
 vakavasti uhkaa sopimuspuolten välisiä kauppavirtoja, komissio yhdessä
 Yhdysvaltain hallituksen kanssa viipymättä tutkii havaitut ongelmat tarkoituksena
 löytää niihin asianmukaiset ratkaisut."
 Tällaisia ongelmia havaittiin mallasohran osalta vuonna 1996, ja 30 000 tonnin
 tariffikiintiö avattiin ajanjaksolle 1 päivästä kesäkuuta 31 päivään joulukuuta 1996.
 Vuonna 1996 havaitut ongelmat ovat edelleen olemassa ja sen vuoksi ehdotetaan 50 000
 tonnin vuosittaisen tariffikiintiön avaamista vuosille 1997 ja 1998.
 ---pagebreak--- Ehdotus
 NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY)
 yhteisön tariffikiintiön avaamisesta CN-koodiin 1003 00 kuuluvalle mallasohralle
 EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
 ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 113 artiklan,
 ottaa huomioon komission ehdotuksen,
 sekä katsoo, että
 yhteisö on GATT-sopimuksen XXIV artiklan 6 kohdan mukaisten neuvottelujen
 päätyttyä sitoutunut tutkimaan havaittuja ongelmia, jos vilja-alan "edustava
 hintajärjestelmä" näyttää estävän kauppaa; tietyt mallasohraerät ovat kärsineet kaupan
 esteistä,
 tällaisen kaupan esteen poistamiseksi olisi avattava vuosittainen yhteisön tariffikiintiö
 CN-koodiin 1003 (M) kuuluvalle mallasohralle vuosiksi 1997 ja 1998, ja
 tämän asetuksen yksityiskohtaiset soveltamissäiinnöl olisi hyväksyttävä vilja-alan
 yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen
 (ETY) N:o 1766/92' 23 artiklan mukaisesti,
 ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
 / artikla
 Avataan vuosiksi 1997 ja 1998 yhteisön 50 000 tonnin tariffikiintiö CN-koodiin
 1003 00 kuuluvalle korkealaatuiselle ohralle, joka on tarkoitettu pyökkiä
 sisältävissä sammioissa kypsytetyn tietyn oluen valmistuksessa käytettävän
 maltaan tuottamiseen.
 Kiintiöön sovellettava yhteinen tullitariffi on 50 prosenttia tuontipäivänä
 voimassaolevasta täydestä tariffista, ilman mallasohran tuontiin sovellettavaa
 vähennystä.
 EYVL L 181, 1.7.1992, s. 21, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella
 (EY) N:o 923/96 (EYVL L 126, 24.5.1996, s. 37).
 ---pagebreak--- 2 artikla
 Komissio hyväksyy asetuksen (ETY) N:o 1766/92 23 artiklan mukaista menettelyä
 noudattaen tämän asetuksen yksityiskohtaiset sovallamissäännöt ja erityisesti:
 i) ohran laadun takaavat säännökset ja tarvittaessa laadun takaamisen todentavien
 asiakirjojen tunnustamista koskevat säännökset,
 ii) säännökset, joilla varmistetaan, että ohra käytetään pyökkiä sisältävissä sammioissa
 tapahtuvassa oluen valmistuksessa tarvittavan maltaan tuottamiseen.
 3 artikla
 Tämä asetus tulee voiman kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan
 yhteisöjen virallisessa lehdessä.
 Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 1997 lähtien.
 lama aselus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa
 jäsenvaltioissa.
 Tehty Brysselissä
 Neuvoston puolesta
 ---pagebreak--- RAHOITUSTA KOSKEVA SELVITYS ,
 BUDJETTIKOHTA: 1000 MÄÄRÄRAHAT: 873.4 milj. ECU
 TOIMINNAN NIMIKE:
 Neuvoston asetus tariffikiintiön avaamisesta mallasohralle, CN koodi 100.300
 OIKEUDELLISET MRUSTEE! :
 Euroopan yhteisön perustamissopimus, artikla 113
 4. TOIMINNAN TAVOITTELI :
 Ratkaista viljan ja riisin" edustavan hinnan" - järjestelmää uhkaava huono toiminta
 5. RAHOITUKSELLISET VAIKUTUKSET 12 KUUKAUDEN KULUVA SEURAAVA
 AJANJAKSO VARAINHOITO- VARAINHOITO-
 VUOSI VUOSI
 (miljoonaa ecua) (97) (98)
 (miljoonaa ecua) (miljoonaa ecua)
 5.0 MENOT
 - EY:N BUDJETISTA SUORITETTAVAT
 5.1. TULOT 1.4 1.2
 (MAKSUT/TULLIT)
 1999 2000 2001 2002
 5.0.1. ARVIOT MENOISTA
 5.1.1 ARVIOT TULOISTA 0.2
 5.2 LASKENTATAPA: ( 12 kuukautta)
 50.000t x 61 ECU/t x 50% x 90%= 1.37
 Keskimäärärinen tulli vuonna 1997 on 61 ECU/t. Sama luku toimii perusteena vuoden 1998 laskelmalle.
 6.0 RAHOITUS VOIDAAN SUORITTAA TOTEUTETTAVAN TALOUSARVION KYSEISEEN 1CVLLA/E1
 LUKUUN KUULUVISTA MÄÄRÄRAHOISTA
 | 6.1 RAHOITUS VOIDAAN SUORITTAA TOTEUTETTAVAN TALOUSARVION LUKUJEN KVLLA/E1
 VÄLISILLÄ SIIRROILLA
 6.2 LISÄBUDJETIN TARVE KYLLAC1
 6.3 TULEVIIN BUDJETTEIHIN OTETTAVIA MÄÄRÄRAHOJA KVLLA/El
 HUOMAUTUKSIA:
 Toimenpide edustaa tulojen menetystä, sillä tuonti olisi toteutunut myös täydellä tullin määrällä
 ---pagebreak--- ---pagebreak--- ISSN l()24-44<)2
 KOM(97) 737 lopullinen
 ASIAKIRJAT
 FI 03 10 02
 Luettelonumero : CB-CO-97-756-FI-C
 ISBN 92-78-29959-6
 lùiroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto
 1,-29X5 Luxemburg
 t>.


type: caselaw

text:
 12.6.2004
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 156/3
 Tožba Komisije Evropskih skupnosti proti Helenski republiki, vložena dne 2. aprila 2004
 (Zadeva C-166/04)
 (2004/C 156/06)
 Komisija Evropskih skupnosti, ki jo zastopata Maria Patakia in Michel Van Beek, pravna svetovalca v pravni službi Komisije, je dne 2. aprila 2004 na Sodišče Evropskih skupnosti vložila tožbo proti Helenski republiki.
 Komisija Sodišču predlaga, da:
 —
 ugotovi, da Helenska republika, s tem ko ni sprejela vseh ukrepov, potrebnih za postavitev in implementacijo povezane, opredeljene in celovite pravne ureditve, ki bi lahko zagotovila trajnostno vodenje in učinkovito zaščito posebnega zaščitenega območja GR2310001 delte Acheloos, lagune Messolonghi/Aitolikon ter morskega rokava reke Evinos in otokov Echinades, v luči ohranitvenih ciljev Direktive 79/409/EGS o ohranjanju prosto živečih ptic (1), ni izpolnila obveznosti, ki izhajajo iz člena 4(1) in (2) te direktive.
 —
 Helenski republiki naloži plačilo stroškov.
 Tožbeni razlogi in bistvene navedbe
 V skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča, se država članica ne more sklicevati na okoliščine ali na notranje težave, da bi upravičila nespoštovanje obveznosti in rokov, določenih s pravom Skupnosti.
 (1) UL št. L 103, 25.04.1979, str. 1) [neuradni prevod].


text:
 26.11.2011
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 347/20
 Wniosek o wydanie orzeczenia w trybie prejudycjalnym złożony przez Consiglio di Stato (Włochy) w dniu 30 września 2011 r. — Vivaio dei Molini Azienda Agricola Porro Savoldi ss przeciwko Autorità per la Vigilanza sui Contratti Pubblici di lavori, servizi e forniture
 (Sprawa C-502/11)
 2011/C 347/30
 Język postępowania: włoski
 Sąd krajowy
 Consiglio di Stato
 Strony w postępowaniu przed sądem krajowym
 Strona skarżąca: Vivaio dei Molini Azienda Agricola Porro Savoldi ss
 Strona pozwana: Autorità per la Vigilanza sui Contratti Pubblici di lavori, servizi e forniture
 Pytania prejudycjalne
 1)
 Czy prawo wspólnotowe, a w szczególności art. 6 dyrektywy 93/37/EWG (1) (następnie art. 4 dyrektywy 2004/18/WE (2)) sprzeciwia się zasadniczo obowiązywaniu przepisu prawa krajowego (takiego jak art. 10 ust. 1 lit. a) ustawy nr 109 z 1994 r. — następnie art. 34 ust. 1 lit. a) dekretu ustawodawczego nr 163 z 2006 r.), który ogranicza możliwość udziału w procedurach udzielania zamówień publicznych wyłącznie do spółek prowadzących działalność handlową, wykluczając tym samym niektórych przedsiębiorców (takich jak spółki cywilne), którzy nie wykonują zazwyczaj i w przeważającym stopniu takiego rodzaju działalności; a zatem, czy zakaz ten jest racjonalny i niedyskryminujący w świetle szczególnych przepisów dotyczących spółek cywilnych oraz ich szczególnego reżimu majątkowego.
 Jeżeli na pierwsze pytanie zostanie udzielona odpowiedź przecząca, Trybunałowi Sprawiedliwości przedkłada się następujące pytanie:
 2)
 Czy prawo wspólnotowe, a w szczególności art. 6 dyrektywy 93/37/EWG (następnie art. 4 dyrektywy 2004/18/WE) oraz zasada swobody wyboru formy prawnej podmiotów dopuszczonych do udziału w przetargach umożliwia ustawodawcy krajowemu ograniczenie zdolności prawnej przedsiębiorcy (czyli wykonawcy zgodnie z definicja zawartą w dyrektywie 2004/18/WE) z uwagi na szczególne przepisy krajowe dotyczące takiego przedsiębiorcy, wykluczając go tym samym z udziału w przetargach publicznych, a zatem, czy takie ograniczenie stanowi naruszenie zasady racjonalności i niedyskryminacji.
 (1) Dz.U. L 199, s. 54.
 (2) Dz.U. L 134, s. 114.


text:
 20.7.2013
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 C 207/52
 Överklagande ingett den 22 maj 2013 av Luigi Marcuccio av det beslut som personaldomstolen meddelade den 11 mars 2013 i mål F-17/12, Marcuccio mot kommissionen
 (Mål T-284/13 P)
 2013/C 207/86
 Rättegångsspråk: italienska
 Parter
 Klagande: Luigi Marcuccio (Tricase, Italien) (ombud: advokaten G. Cipressa)
 Övrig part i målet: Europeiska kommissionen
 Yrkanden
 Klaganden yrkar att tribunalen ska
 —
 upphäva det överklagade beslutet i dess helhet,
 —
 återförvisa målet till personaldomstolen.
 Grunder och huvudargument
 Till stöd för sitt överklagande åberopar klaganden samma grunder och framför i huvudsak samma argument som i mål T-203/13 P, Marcuccio mot kommissionen.


type: other

text:
Smrt otroka z izstradanjem: nov standard usmiljenja?
 Blaž Karlin Sreda, 04 November 2015 16:03
 Mati 12-letne Nancy je preko sodišča dosegla, da je lahko vzela življenje svoji hudo telesno prizadeti hčerki. Sodišče se je odločilo zgolj na podlagi materine izjave, dolge pol strani A4.
 Nancy je bila od rojstva slepa, ni mogla hoditi, govoriti ali samostojno jesti. Bila je v popolni oskrbi londonske bolnišnice Great Ormand Street Hospital, ves čas je bila ob njej tudi njena mati Charlotte Fitzmaurice Wise, ki se je zaradi nege hčerke odpovedala službi.
 Pol strani za smrtno obsodbo
 Z odraščanjem se je trpljenje male Nancy po poročanju Daily Maila povečevalo, kljub morfiju in drugim zdravilom proti bolečinam je po več ur v bolečinah kričala. Tega starša nista več zdržala, zato sta na sodišče vložila zahtevek, da se otroku vzame življenje.
 Za odločitev sodišča je zadostovala že izjava matere, sestavljena iz zgolj 324 besed. Kar je približno pol strani A4.
 »Moja hčerka ni več moja hčerka. V njenih očeh ni več luči, zamenjal jo je strah in hrepenenje po miru,« so se glasile besede matere, ki sta jo podprla tako Nancyjin oče kot bolnišnica, kjer so za Nancy strokovno skrbeli.
 Odločitev sodišča na podlagi materinih čustev
 Zatevku staršev, da se 12-letni Nancy vzame življenje, je bilo takoj ugodeno. S tem so na britanskem Otoku vzpostavili nov standard pri izvajanju evtanazije.
 Prvič se je namreč zgodilo, da so vzeli življenje otroku, ki je še sam dihal. Nancy ni bila priklopljena na respiratorni aparat niti ni obolevala za smrtno boleznijo, kljub temu pa je sodišče odločilo, da se ji lahko vzame življenje.
 Na britanskem Otoku so postavili nov standard pri izvajanju evtanazije: prvič so vzeli življenje otroku, ki je še sam dihal.
 Sodišče je svojo odločitev obrazložilo z besedami, da so »ljubezen, predanost in verodostojnost matere očitne.« Tako je sodišče zgolj pritrdilo čustvovanju matere, ni pa se oziralo na koristi in dostojanstvo otroka.
 Čeprav kratka, je izjava matere pretresljiva in kaže na vso tragičnost položaja, ki na koncu privede do odločitve matere, da zaprosi za smrt otoka.
 Nancyjina mati v izjavi izpoveduje osebno bolečino, a ne more prek nje, ampak svojega otroka razlaga skozi svoje trpljenje. Tako med drugim zapiše, da »Nancy ni bila več moj angelski otrok, postala je lupina. Hotela sem ohraniti lepe spomine na Nancy, ne srce parajoče. Po celem koncu tedna, ko sem jo gledala, kako v mukah kriči, sem se odločila, da ne bom več opazovala, kako moja mala punčka trpi. Vse, kar sem si želela, je bilo, da bi moja hčerka umrla z dostojanstvom in da bi jo pri tem držala za roke.«
 Trpljenje v imenu usmiljenja
 Mala Nancy je avgusta letos res umrla, vendar ne z dostojansvom človeške osebe. Tako imenovana "smrt iz usmiljenja" je zanjo pomenila še dodatno trpljenje.
 Ko je sodišče odločilo, da v tem otroku »ni več kvalitete življenja«, so Nancy dobesedno do smrti izstradali in dehidrirali. Njeno trpljenje je trajalo cela dva tedna, toliko je trajalo, da se je končalo njeno življenje po tem, ko so jo odklopili od aparatov, s pomočjo katerih je dobivala hrano in vodo.
 Foto: mirror.co.uk, thedailybeast.com
 4.11.2015 Portal
 Prikaži komentarje (10)


type: contracts

text:
 9.10.2015
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 L 264/17
 BESLUT nr 2/2015 AV UNDERKOMMITTÉN FÖR HANDEL OCH HÅLLBAR UTVECKLING EU–MOLDAVIEN
 av den 7 juli 2015
 om antagande av förteckningen över experter på handel och hållbar utveckling i enlighet med artikel 379.3 i associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan [2015/1819]
 UNDERKOMMITTÉN FÖR HANDEL OCH HÅLLBAR UTVECKLING EU–MOLDAVIEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
 med beaktande av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Moldavien, å andra sidan (1) (nedan kallat avtalet), särskilt artikel 379, och
 av följande skäl:
 (1)
 I enlighet med artikel 464 i avtalet tillämpas delar av avtalet provisoriskt från och med den 1 september 2014.
 (2)
 Enligt artikel 379.3 i avtalet ska underkommittén för handel och hållbar utveckling upprätta en förteckning över minst 15 personer som är villiga och har möjlighet att fungera som experter i panelförfaranden.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Artikel 1
 Förteckningen över personer som är villiga och har möjlighet att fungera som experter i panelförfaranden vid tillämpning av artikel 379 i avtalet återfinns i bilagan till detta beslut.
 Artikel 2
 Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.
 Utfärdat i Chișinău den 7 juli 2015.
 På underkommittén för handel och hållbar utvecklings vägnar
 Ordförande
 Octavian CALMÎC
 Moldaviens biträdande ekonomiminister
 Sekreterarna
 Mihaela GORBAN
 Chef för avdelningen vid Moldaviens ekonomiministerium för samordning av EU-relaterad ekonomisk politik och det djupgående och omfattande frihandelsområdet
 Dániel KRÁMER
 Politiskt ansvarig tjänsteman vid enhet Dl (handel och hållbar utveckling), generaldirektoratet för handel, Europeiska kommissionen
 (1) EUT L 260, 30.8.2014, s. 4.
 BILAGA
 FÖRTECKNING ÖVER EXPERTER PÅ HANDEL OCH HÅLLBAR UTVECKLING
 Experter som föreslagits av Republiken Moldavien
 1.
 Iurie BEJAN
 2.
 Maria Ion NEDEALCOV
 3.
 Alexandru STRATAN
 4.
 Dorin JOSANU
 5.
 Nicolae SADOVEI
 Experter som föreslagits av EU
 1.
 Eddy LAURIJSSEN
 2.
 Jorge CARDONA
 3.
 Karin LUKAS
 4.
 Hélène RUIZ FABRI
 5.
 Laurence BOISSON DE CHAZOURNES
 6.
 Geert VAN CALSTER
 7.
 Joost PAUWELYN
 Ordförande
 1.
 Jill MURRAY (Australien)
 2.
 Janice BELLACE (Förenta staterna)
 3.
 Ross WILSON (Nya Zeeland)
 4.
 Arthur APPLETON (Förenta staterna)
 5.
 Nathalie BERNASCONI (Schweiz)


text:
⭐Riskien hallinta Suomessa ESISELVITYS
 Riskien hallinta Suomessa ESISELVITYS
 Download "Riskien hallinta Suomessa ESISELVITYS"
 1 Riskien hallinta Suomessa ESISELVITYS2 SITRAN RAPORTTEJA 23 Riskien hallinta Suomessa ESISELVITYS S I T R A H E L S I N K I 13 Kirjoittajat: Gaia Group Oy: Harriet Lonka Mari Hjelt Juha Vanhanen Tuomas Raivio Ulkopoliittinen instituutti: Tapani Vaahtoranta Pekka Visuri Mikko Väyrynen Rand Europe: Erik Frinking Kevin O Brien 2002 Sitra ja kirjoittajat Graafinen suunnittelu: Marjut Heikkinen Sitran raportteja 23 ISBN ISSN X (nid.) ISBN (URL:http://www.sitra.fi/) ISSN (URL: Sitran raportteja -sarjassa julkaistaan tutkimusten, selvitysten ja arviointien tuloksia erityisesti asiantuntijoiden käyttöön. Raportteja voi tilata Sitrasta, puhelin (09) , Sähköposti: 2 Edita Prima Oy Helsinki 20024 SISÄLTÖ 1 JOHDANTO 4 2 SELVITYKSEN TOTEUTUS 6 3 RISKI JA RISKIEN HALLINTA Riskin määrittely Riskien hallinta 11 4 RISKIALUEIDEN KUVAUS Tarkasteltavat riskialueet Riskialueiden tutkimustarpeisiin ja riskien hallintaan vaikuttavia tekijöitä 18 5 RISKIALUEKOHTAINEN TARKASTELU Demografiset muutokset Energian ja materiaalien saatavuus sekä infrastruktuurin haavoittuvuus Rikollisuus ja terrorismi Kansainväliset väestönliikkeet Luonnonkatastrofit Ympäristöriskit Sotilaalliset turvallisuusriskit Kansantaloudelliset riskit Terveysriskit Tietoturvallisuusriskit JOHTOPÄÄTÖKSET JA SUOSITUKSET Johtopäätökset Suositukset 126 Lähteet 128 Liite 1: Mielenkiintoisia ja hyödyllisiä kansainvälisiä hankkeita 130 Liite 2: Esiselvityksen johtoryhmä 143 Liite 3: Luettelo haastatelluista 143 Liite 4: Haastattelurunko 144 35 1 Johdanto 4 Yhteiskunnan on varauduttava monipuolisesti erilaisiin riskeihin ja ennakoitava tulevaisuuden muutoksia. Nollariskiä ei ole olemassa ja tietty riskitaso on hyväksyttävä kaikilla elämän alueilla. Riskien hallinnalla pyritään pitämään riskien taso niin alhaisena kuin mahdollista. Riskien hallinnan kehittämiseksi on kuitenkin tehtävä jatkuvasti valintoja panostusten ja saatavien hyötyjen välillä. Tulevaisuudessa riskien hallinnan kysymykset painottuvat todennäköisesti uudenlaisille riskialueille, jotka vaativat myös entistä enemmän yhteistyötä eri tahojen kesken. Esimerkki tällaisesta alueesta on tietotekniikan kasvava merkitys ja tietoturvallisuus, joka vaikuttaa yhteiskunnan toimintoihin kaikkialla. Myös vastuu riskien hallinnasta hajautuu. Riskien hallinta vaatii systemaattista ja integroivaa riskipolitiikkaa. Suomessa riskien hallinnasta vastaavat useat tahot kuten esimerkiksi tutkimusorganisaatiot, päätöksentekijät, valvontaviranomaiset, pelastusviranomaiset, kunnat ja kaupungit, yritykset sekä etujärjestöt. Riskien hallinta on usein keskittynyt yksittäisiin ongelmalähteisiin varauduttaessa äkillisiin häiriö- ja onnettomuustilanteisiin. Vain harvojen tahojen vastuulla on tulevaisuuden uudenlaisten riskien ja riskien hallinnan kysymysten miettiminen laaja-alaisesti. Yhtenä Sitran strategisena tutkimusteemana on Suomea koskevien riskien analyysi ja riskien hallinnan edellytysten parantaminen. Valmistellakseen suurempia tutkimushankkeita ja muita riskien hallintaa kehittäviä toimenpiteitä Sitra on tilannut esiselvityksen, jossa selvitetään mikä on Suomen riskien hallinnan tila tällä hetkellä ja minkälaiseen tutkimukseen Sitran tulisi panostaa. Esiselvityksen to-6 teuttivat yhteistyössä Gaia Group Oy, Ulkopoliittinen instituutti ja RAND Europe. 1 Selvitystyötä ohjasi johtoryhmä, jonka jäsenet on lueteltu liitteessä 2. Esiselvitys toteutettiin keväällä Esiselvityksen tavoitteina oli: 1) identifioida keskeiset riskejä käsittelevät laitokset ja tahot Suomessa ja kuvata niiden toimintaa, strategiaa ja vastuualueita, 2) luoda katsaus riskejä käsittelevään tutkimukseen ja selontekoihin Suomessa, 3) listata mielenkiintoisia EU:ssa ja muissa maissa tehtyjä hankkeita sekä 4) tunnistaa keskeiset kehitystarpeet ja 5) ehdottaa niiden pohjalta minkälaisia hankkeita Sitran tulisi käynnistää. Tässä raportissa esitetään esiselvityksen tulokset. Luvussa 2 on kuvattu selvityksen toteutus sekä eri tahojen vastuut työt toteutuksessa. Luvussa 3 kuvataan tässä raportissa käytetty viitekehys ja käsitteiden määrittely. Työtä varten suomalaista yhteiskuntaa uhkaavat riskit jaettiin alueisiin, joita on kuvattu pääpiirteittäin luvussa 4 ja joihin liittyvät esiselvityksen tulokset on esitetty luvussa 5. Luvussa 6 esitellään työn johtopäätökset sekä suositukset tutkimustarpeiksi7 2 Selvityksen toteutus 6 Työn jäsentämiseksi suomalaista yhteiskuntaa koskevat tulevaisuuden riskit jaoteltiin 10 alueeseen, joiden osalta identifioitiin ja kuvattiin tulevaisuuden muutokset, riskien hallinnan nykytila ja kehitystarpeet sekä tunnistettiin tutkimustarpeita. Selvitystyö pohjautui kirjallisuuskatsaukseen ja haastatteluihin suomalaisten riskien hallinnasta ja riskien tutkimuksesta vastaavien tahojen kanssa. Haastatellut henkilöt on lueteltu liitteessä 3 ja haastattelurunko on esitetty liitteessä 4. Haastattelut toteuttivat Gaia Group Oy:n ja Ulkopoliittisen instituutin tutkijat huhti-toukokuussa Koko hankkeen kesto oli huhtiheinäkuu Gaia Group Oy vastasi riskialueraporttien kokoamisesta demografian, infrastruktuurin sekä energian ja materiaalien saatavuuden, ympäristöriskien, luonnonkatastrofien ja terveysriskien osalta, loppuraportin lukujen 3 ja 4 kirjoittamisesta sekä loppuraportin kokoamisesta. Ulkopoliittinen instituutti vastasi riskialueraporttien kokoamisesta rikollisuuden ja terrorismin, kansainvälisten väestönliikkeiden, sotilaallisen turvallisuuden sekä kansantaloudellisten riskien osalta. Kunkin riskialueraportin osalta mainitaan päävastuussa olleet tutkijat. Tutkijoiden yhteistyönä tehtiin tietoturvallisuusriskien riskialueraportti ja koottiin yhteen esiselvityksen suositukset. Loppuraportti on kierrätetty haastateltujen kommentoitavana. RAND Europen vastuulla oli koota lista kansainvälisesti mielenkiintoisista hankkeista (liite 1). Tämän lisäksi Gaia Group Oy:n ja Ulkopoliittisen instituutin tutkijoiden haastattelemilta henkilöiltä koottiin listaa heidän mielestään mielenkiintoisista kansallisista ja kan-8 sainvälisistä hankkeista. Esiselvityksen tulokset esitettiin loppuseminaarissa, joka järjestettiin Käsillä oleva esiselvitys luo kokoavan yleiskatsauksen. Selvityksen tarkoitus ei ole syväluodata eri riskialueita. Työn luonteen vuoksi haastateltavien henkilöiden lista on pidetty kohtuullisena mutta mahdollisuuksien mukaan edustavana. Raportissa esiintyvät näkemykset on koottu haastattelumateriaalin pohjalta eivätkä ne välttämättä sellaisenaan edusta mitään yksittäistä mielipidettä. Selvitys keskittyy lähinnä yleistasoiseen riskien yhteiskunnalliseen kartoittamiseen menemättä yksityiskohtaiselle kansalliselle tai kansainväliselle tasolle. 79 3 Riski ja riskien hallinta 3.1 RISKIN MÄÄRITTELY Yleisesti riskillä tarkoitetaan haitan mahdollisuutta. Se koostuu kahdesta komponentista: haitasta (sen suuruus ja vahingollisuus) ja haitan toteutumisen todennäköisyydestä. Matemaattisesti riski kuvataan haitan aiheuttavan tapahtuman todennäköisyyden ja haitan suuruuden tulona. Tässä selvityksessä haitalla tarkoitetaan laajasti koko yhteiskuntaa koskevia vaikutuksia, jotka voidaan karkeasti jakaa seuraavasti: 1) vaikutukset ihmisten hyvinvointiin 2) taloudelliset vaikutukset 3) vaikutukset ympäristöön. 8 Näennäisestä yksikertaisuudestaan huolimatta riski käsitteenä on monimutkainen, joten tämän selvityksen puitteissa ei ole mahdollisuuksia esittää kattavaa johdantoa riskin olemukseen. Aiheesta on olemassa runsaasti kirjallisuutta, joista tässä yhteydessä voidaan mainita esimerkiksi kokoomateos riskin psykologiasta (Kahneman, 1982), tuore EU-selvitys teknologisten riskien hallinnasta (Stirling, 2002), yleiskuvaus riskistä yhteiskunnassa (Kamppinen et al., 2001) sekä laaja kuvaus riskien hallinnan yhteiskunnallisista aspekteista (Löfstedt ja Frewer, 1998). Alla on nostettu esiin kuitenkin muutamia keskeisimpiä asioita, jotka tulee ottaa huomioon tarkasteltaessa riskien hallintaa yhteiskunnassa. Tärkeintä on ymmärtää, että vaikka matemaattisesti riski on määritelty selkeästi kahden suureen tulona, yhteiskunnallisessa mielessä10 riskien priorisoinnissa on huomioitava molempiin suureisiin, sekä haitan suuruuteen että todennäköisyyteen, liittyvä subjektiivisuus ja monimuotoisuus. Ihmiset arvottavat riskejä eri tavoin ja yhteiskunnallisesti hyväksyttävä riskitaso heijastelee kansalaisten arvoja ja tunteita. Riskejä ei voida asettaa yhdelle viivalle ja mikä tahansa yksi ulottuvuus riskien kuvaamiseksi on liian yksinkertaistettu näkemys. Yhteiskunnallisten riskien kokemiseen vaikuttavat esimerkiksi emotionaalisuutta kuvaava riskin pelottavuus, joka on sitä suurempi mitä hallitsemattomampi, epäoikeudenmukaisempi, katastrofimaisempi ja ei-vapaaehtoisempi riski on, ja riskin hallintaa ja arviointia kuvaava tiedettävyys, joka on sitä heikompi mitä vähemmän haitta on aistein havaittava ja riski tieteelle tuntematon 2. Tämän hankkeen keskeinen kysymys on pohtia niitä tulevaisuuden tapahtumia ja kehityskulkuja, jotka ovat uusia riskien lähteitä Suomelle ja jotka nostavat esiin tarpeita kehittää Suomen riskipolitiikkaa. Tämän rajauksen mukaisesti hankkeessa ei analysoida sellaisia riskejä, jotka ovat hyvin ymmärrettyjä ja arkipäiväisiä, vaan tarkastellaan ensisijaisesti tapahtumia, joiden osalta voidaan hyvin vähän nojata tekniseen riskianalyysiin, jonka perustana on laaja määrä kerättyä tietoa. Alueelta on olemassa hyvin vähän historiatietoa ja kokemusta, jolloin päätöksiä joudutaan tekemään merkittävän epävarmuuden vallitessa. Esiselvitys pyrkii keskittymään tulevaisuuden riskeihin, jotka saavat yhteiskunnallisesti korkeimman prioriteetin ja ovat siten pelottavuudeltaan suuria ja joiden tiedettävyys on alhainen. Objektiivisen riskien analysoinnin ongelma on erityisesti se, että haitan suuruus on edelläkuvatun mukaisesti suhteellista ja subjektiivista. Alla on lueteltu eri tekijöitä, jotka vaikeuttavat haitan suuruuden arviointia. Haittaa voidaan toisinaan mitata absoluuttisina suureina, kuten esimerkiksi taloudellisena menetyksenä, mutta on olemassa myös haittoja, joka on pelkästään subjektiivisesti mitattavissa kuten esimerkiksi henkinen kärsimys (pelko). Yhteiskunnan on arvioitava haitan suuruus koko yhteiskunnan 2 Kamppinen et al. (2001) 911 kannalta eli se, kehen haitta kohdistuu ja jakaantuuko haitta oikeudenmukaisesti. Vaikka yksilö kokee haitan sitä pienemmäksi, mitä vähemmän se kohdistuu häneen itseensä, yhteiskunnallisessa arviossa tulisi huomioida kokonaisuus. Tämä on erityisesti ongelma puhuttaessa tuleviin sukupolviin kohdistuvista haitoista. Kansalaisten omat vaikutusmahdollisuudet ja riskien vapaaehtoisuus on otettava huomioon. Mitä enemmän haitta perustuu yksilön omaan valintaan, sitä pienemmäksi haitta koetaan ja sitä vähemmän vaaditaan yhteiskunnallista riskien hallintaa. Hyvä esimerkki on ruokaturvallisuus, jossa kiistatta haitaltaan suurin riski koko yhteiskunnalle on epäterveellinen ruokavalio, mutta jossa suurimmat vaatimukset riskien hallinnan kehittämiselle kohdistuvat usein uusiin riskilähteisiin, joihin kuluttaja ei voi vaikuttaa, kuten BSE tai viimeaikainen akryyliamidikohu. Tapahtuman ennakoimattomuus ja katastrofaalisuus kasvattaa haitan suuruuden kokemista (esim. Estonia-onnettomuus vs. Suomen tieliikennekuolemat). Suuret katastrofit herättävät yhteiskuntaa ja nostattavat vaatimuksia riskien hallinnan tehostamiseksi, vaikka rationaalisesti riski olisi pieni suhteutettuna muihin riskeihin, jotka etenevät hitaasti. Haitan suuruuteen vaikuttaa myös haitan korjattavuuden aste. Peruuttamattoman vahingon suuruus on suurempi kuin korjattavissa olevan (esim. lajien sukupuuttoon kuoleminen). Haitan suuruuden arviointiin vaikuttaa myös sen jakaantuminen yli ajan. Syntyykö haitta hitaasti vai kerralla? Seuraako haitta tapahtumaa viiveellä ja siirtyykö haitta mahdollisesti seuraaville sukupolville? Yksilö omassa päätöksenteossaan usein aliarvostaa tulevaisuuden haittaa ja kokee haitan nykyarvon pieneksi, kun taas yhteiskunnan tulisi erityisesti panostaa alueille, joissa haitta mahdollisesti siirtyy tulevaisuuteen. 10 Haitta syntyy aina jonkin tapahtuman kautta, joka määrittelee riskiin liittyvän todennäköisyyden. Tapahtuman toteutumisen arviointi on useimmiten hyvin monimutkaista (esim. ilmastonmuutos). Matemaattisesti riskin mahdollisuutta kuvataan todennäköisyydellä, joka on12 lukuarvo nollan ja yhden välillä. Todennäköisyys voi perustua tieteelliseen tai historiallisesti kerättyyn täsmälliseen tietoon (nk. frekventistinen tulkinta) tai asiantuntija-arvioon. Yksilöt nojaavat omaan asiantuntija-arvioonsa punnitessaan eri riskejä. Yksilöiden kyky arvioida todennäköisyyksiä on kuitenkin heikko ja altis monille harhoille. Yhteiskunnallisessa riskien arvioinnissa tulisi kuitenkin suhteuttaa riskejä toisiinsa ja pyrkiä objektiivisuuteen arvioitaessa riskien todennäköisyyksiä. Sekä haitan suuruuden että sen tapahtumisen todennäköisyyden arvioinnissa suurin ongelma on kuitenkin se, että usein joudutaan tekemään päätöksiä täydellisen epävarmuuden vallitessa eli sekä suuruudesta että todennäköisyydestä ei ole olemassa luotettavaa arviota. 3.2 RISKIEN HALLINTA Riskien hallinnalla tarkoitetaan hankkeessa laajasti eri osa-alueita, jotka liittyvät yhteiskunnan riskeihin. Yleiskuva näistä osa-alueista on annettu kuvassa Kuva 3.1 Riskien hallinnan osa-alueita Riskien hallinta Suosituksia Riskien arviointi = riskin suuruuden arviointi ja suhteuttaminen Tietoa Riskien hallinnan toimet = toimenpiteet riskien vähentämiseksi Riskien hallinnan organisointi = Lainsäädäntö Vastuunjako Tehtävänjako 3 On huomattava, että näiden alueiden terminologia ja määrittely ei ole vakiintunutta. Usein riskien hallinnalla viitataan esimerkiksi vain riskien hallinnan toimenpiteisiin. 1113 Riskin arvioinnilla (engl. risk assessment) tarkoitetaan tässä tutkimusta, jonka tavoitteena on 1) tunnistaa vaarat ja arvioida riskien suuruutta sekä haitan että haitan syntymisen todennäköisyyden osalta (riskianalyysi) ja 2) arvioida riskin merkitystä eli päättää hyväksyttävä riskin taso ja analysoida eri riskin hallinnan toimien vaikuttavuutta 4. Riskin arvioinnin tukena on olemassa runsaasti erilaisia menetelmiä, joista osa on teknisiä, kvantitatiivisiin riskiarvioihin tähtääviä ja osa esimerkiksi asiantuntija-arvioiden ja mielipiteiden kartoittamiseen liittyviä (esim. delphi-tekniikka). Yleisesti käytettävien riskien arvioinnin menetelmien tulisi olla a) tieteellisesti päteviä ja sovellutukseen sopivia, b) antaa tuloksia muodossa, jotka auttavat ymmärtämään riskin luonnetta ja sen valvontaa ja c) soveltua eri käyttäjille siten, että tulokset ovat jäljitettävissä, toistettavissa ja verifioitavissa 5. Riskien hallinnan toimilla tarkoitetaan eri toimia riskin pienentämiseksi, jotka voidaan jakaa seuraaviin osa-alueisiin: Estäminen. Toimia, joilla pienennetään haitan aiheuttavan tapahtuman todennäköisyyttä tai estetään haitan toteutuminen. (esimerkiksi kansalaisille tiedottaminen riskeistä) Pienentäminen. Toimia, joilla pienennetään haitan suuruutta tapahtuman tapahduttua. Korjaaminen. Toimia, joilla palautetaan tilanne mahdollisuuksien mukaan tapahtumaa edeltäneeseen tilaan. Kompensointi. Toimia, joilla pienennetään haitan suuruutta korvaamalla (esim. vakuutukset). Riskien hallinta tässä selvityksessä kattaa myös riskien hallinnan organisoinnin, joka käsittää yhteiskunnan luoman järjestelmän ja tehtävänjaon riskien hallinnan toimien ja riskien arvioinnin toteuttamiseksi. Hankkeen tavoitteena on listata keskeiset riskien hallinnan laitokset ja tahot Suomessa sekä kuvata niiden toimintaa, strategiaa ja 12 4 Määritelmä nojautuu SFS-IEC standardiin teknisten järjestelmien riskianalyysistä, joka on sovellettavissa myös muiden alueiden riskianalyysiin. 5 SFS-IEC14 vastuualueita. Tämän kuvauksen tekemiseksi käytetään seuraavaa eri julkisten toimijoiden ja tehtävien luokittelua liittyen riskien hallintaan: Lainsäädäntö, poliittinen päätöksenteko ja koordinointi liittyen kaikkiin riskien hallinnan osa-alueisiin (yhteiskunnan säännöt riskien hallitsemiseksi) Riskien arviointi (tutkimus liittyen eri riskien suuruuden arviointiin) Riskien hallinnan operatiiviset toimet kattaen seuraavat osaalueet: Riskien hallinnan toimien suunnittelu ja täytäntöönpano Valvonta ja seuranta (määriteltyjen sääntöjen noudattamisen ja riskien hallinnan toimien onnistumisen seuranta) Tiedon tuottaminen riskien arvioinnin tueksi ja riskien hallinnan toimien tehostamiseksi Tiedottaminen ja riskiviestintä Valmiussuunnittelu eli poikkeustilanteisiin varautuminen, korjaaminen ja vahingon torjuntatoimet (operatiiviset vastuuviranomaiset) Julkisten tahojen lisäksi on huomattava, että yrityksillä ja yksityisillä tahoilla on yhä merkittävämpi rooli yhteiskunnan riskien hallinnassa. Kaikki yritykset tekevät omaan liiketoimintaansa liittyvää riskien hallintaa. Osa yrityksistä, esim. vakuutusyhtiöt, tarjoaa myös riskien hallintapalveluja. Yhteiskunnan kannalta merkittävintä on kuitenkin yhteiskunnan avaintoimintoihin, kuten tieto- ja rahaliikenteeseen, liittyvien yritysten toimintavarmuus. Nykyisessä valtion ja kuntien toimien ulkoistamiskehityksessä siirretään yksityiselle toimijalle suoritettavaksi tehtävät mutta ei välttämättä selkeätä yhteiskunnallista tai muuta vastuuta esimerkiksi toimitusvarmuudesta. Tele- ja sähkömarkkinalaki sekä patoturvallisuuslaki ovat askelia vastuun siirtämiseksi, mutta laajempi normiohjaus hakee vielä muotoaan: esimerkiksi eläintautien torjunta maassamme perustuu pitkälti lihantuojien keskinäiseen, vapaaehtoiseen sitoumukseen ilmoittaa lihan alkuperämaa. Oman ongelmansa muodostavat ylikansalliset yhtiöt, joiden normiohjaus 1315 14 vaatii käytännössä kansainvälistä viranomais- ja poliittista yhteistyötä. On huomattava, että riskien hallintaan liittyvät yllä mainitut tehtävät voivat olla samojen organisaatioiden vastuulla. Organisoinnin suhteen on kuitenkin olemassa myös selkeitä suosituksia ja määräyksiä. Esimerkiksi elintarvikkeisiin liittyvien riskien osalta on kansainvälisenä suosituksena riskien arvioinnin, riskien hallinnan, operatiivisen toiminnan ja valvonnan eriyttäminen eri organisaatioihin. Hankkeen tavoitteena on tunnistaa riskien hallinnan tutkimustarpeita Suomessa. On huomattava, että tunnistetut tutkimustarpeet voivat liittyä kaikkiin yllä mainittuihin riskien hallinnan osa-alueisiin. Tutkimustarve voi olla: 1) varsinaista riskianalyysiä, jolla pyritään ymmärtämään paremmin riskin suuruutta sekä riskin hyväksyttävyyttä ja priorisointia 2) riskien hallinnan toimiin liittyvää tutkimustarvetta 3) riskien hallinnan tehokkaaseen ja tarkoituksenmukaiseen organisointiin liittyvää tutkimustarvetta 4) riskien arvioinnin menetelmien kehitystä.16 4 Riskialueiden kuvaus 4.1 TARKASTELTAVAT RISKIALUEET Hankkeessa pyritään tunnistamaan tutkimustarpeita alueilla 1) joilla Suomea tulevaisuudessa saattavat kohdata uudet riskit, 2) joiden osalta riskien hallinta on puutteellista ja 3) jotka koskettavat yhteiskuntaa laajasti. Esiselvityksen työn jäsentämiseksi valittiin yhdessä hankkeen ohjausryhmän kanssa kymmenen riskialuetta, joiden osalta tässä työssä tarkennetaan olemassa olevia riskien hallintarakenteita ja tutkimustarpeita. On huomattava, että nämä alueet ovat suuntaa-antavia ja niiden välillä on paljon päällekkäisyyksiä ja keskinäisiä riippuvuuksia, joita tarkennetaan tässä luvussa. Tässä määriteltyjen riskialueiden ei ole siis tarkoituskaan toimia lopullisena erilaisten riskien luokkina, vaan ainoastaan työn jäsennyksenä, jonka avulla tunnistetaan tulevaisuuden kehitystarpeita. 1. Demografisten muutoksien aiheuttamat riskit Demografian osalta raportissa keskitytään kahteen osa-alueeseen: väestön ikääntymisen aiheuttamiin yhteiskunnallisiin muutostarpeisiin sekä tähän liittyen työikäisen väestön vähenemiseen, muutoksiin työmarkkinoilla ja maahanmuuttopolitiikan muutostarpeisiin. 2. Energian ja materiaalien saatavuus sekä infrastruktuurin haavoittuvuus Yhteiskunnan toimivuus edellyttää energian ja erilaisten materiaalien häiriötöntä saatavuutta. Energia käsittää polttoaineet, sähkön, lämmön ja teollisuuden prosessienergian. Materiaalit käsittävät teollisuuden tarvitsemat raaka-aineet, komponentit ja puolivalmisteet sekä 1517 ihmisen jokapäiväisessä elämässään tarvitsemat materiaalit, joista kriittisimmät ovat elintarvikkeet ja lääkkeet. Sekä energian että materiaalivirtojen siirtäminen riippuu infrastruktuurista, johon kuuluvat mm. energiaverkot (voimalat ja siirtoverkot, maakaasuputket), tietoliikenneverkot ja tietojärjestelmät, vesihuolto ja kunnallistekniikka sekä tie-, meri-, lento- ja raideliikenne. Yhä tärkeämpää tulevaisuudessa on energian ja materiaalien siirtämisen rinnalla myös tiedon siirtyminen ja siihen liittyvä infrastruktuuri. 3. Rikollisuus ja terrorismi Huumekaupan lisääntymisen ja rikollisuudesta saatavan rahallisen hyödyn kasvun myötä rikollisuus on raaistunut ja yleensäkin kansainvälistynyt. Tämä kehitys luo kiistatta Suomessakin uhkakuvia turvattomammasta yhteiskunnasta. Syyskuun 11. päivän tapahtumien jälkeen terrorismi ja sen vastainen taistelu on ollut keskeinen maailmanpolitiikkaa määrittelevä tekijä ja Suomikin on joutunut ottamaan terrorismin uhan vakavasti. 4. Kansainvälisten väestönliikkeiden mukanaan tuomat riskit Väestöliikkeet ovat kylmän sodan loppumisen jälkeen kasvaneet Euroopassa räjähdysmäisesti. Kylmän sodan aikana väestövirrat kohdistuivat etenkin voimakasta noususuhdannetta eläneisiin Keski-Euroopan maihin alussa tilanne muuttui Neuvostoliiton romahduksen myötä. Muuttoliikkeet ovat viimeisen kymmenen vuoden aikana kansainvälistyneet, monipuolistuneet ja laajentuneet. Niiden ennalta-arvaamattomuus on lisääntynyt ja ennustaminen vaikeutunut Luonnonkatastrofit Tässä raportissa keskitytään kahteen Suomen kannalta keskeiseen luonnonkatastrofityyppiin: tulviin ja myrskyihin. Sekä myrskyisyyden lisääntymisen että kasvavan tulvariskin voidaan nähdä liittyvän globaaliin ilmastonmuutokseen ja sen vaikutuksiin Suomessa. Näihin liittyvien riskien hallinnan kehittämistarpeiden tulisi kuitenkin olla kattavampi kuin vain kysymyksen näkeminen osana ilmastonmuutostutkimuksen kokonaisuutta.18 6. Ympäristöriskit Ympäristöriskeillä tarkoitetaan tässä raportissa ihmisen toiminnoista ympäristölle aiheutuvia uhkia, jotka käsittävät hitaan ja nopeasti tapahtuvan ympäristön pilaantumisen sekä radioaktiivisista aineista ja niiden leviämisestä syntyvät uhat. 7. Sotilaalliset turvallisuusriskit Suomeen suoranaisesti kohdistuvien sotilaallisten uhkien todennäköisyys on viime vuosikymmenien kuluessa selvästi vähentynyt, mutta toisaalta pitemmän aikavälin kehityksen ennustettavuus on edelleen arvioitava vähäiseksi. Suomi on mukana globalisaatiokehityksessä, joka tuottaa uusia, lähinnä epäsuoria sotilaallisluontoisia riskejä, ja Suomi on sitoutunut integraatiokehityksen mukana myös uusiin sotilaallisiin velvoitteisiin, joista seuraa uudenlaisia riskejä. 8. Kansantaloudelliset riskit Suomen kansantalouden tulevaisuuteen liittyy useita epävarmuustekijöitä, jotka voidaan mieltää riskeiksi. Kansantaloudellisia riskejä voivat aiheuttaa esimerkiksi ikääntyminen ja sen vaikutukset (työvoimaan liittyvät riskit), erilaiset muuttoliikkeet (aivovuodon riski), rahoituslaitosten ja suomalaisten yritysten omistuspohjan laajeneminen (globalisaation riskit) ja siirtyminen ulkomaille, EU:n itälaajentuminen sekä yleisesti kilpailukyvyn huononemiseen liittyvät tekijät. 9. Terveysriskit Terveysriskit kattavat tässä raportissa tarttuvat taudit, myrkytykset sekä toksikologiariskit. Keskeisiä kysymyksiä terveysriskien hallinnan tulevaisuudessa ovat terveydenhoitojärjestelmän resurssien riittävyys ja sellaisten ulkoisten tekijöiden kuin sotien ja katastrofien vaikutukset, jotka mahdollisesti muuttavat yhteiskunnallisia oloja kokonaisuudessaan ja siten vaikuttavat myös mahdollisuuksiin ylläpitää terveysriskien hallinnan tasoa. 10. Tietoturvallisuusriskit Tietoturvallisuus määritellään laajasti siten, että sillä tarkoitetaan eri 1719 muodoissa olevien tietojen ja palvelujen, järjestelmien ja tietoliikenteen suojaamista niihin kohdistuvien riskien hallitsemiseksi soveltuvilla toimenpiteillä. Tietoturvallisuuden katsotaan yleensä toteutuvan, kun voidaan varmistaa tietojen luottamuksellisuus, eheys ja käytettävyys. Tietoturvallisuus on siis laajempi käsite kuin vain tieto- ja viestintäteknologioiden tekninen turvallisuus. 4.2 RISKIALUEIDEN TUTKIMUSTARPEISIIN JA RISKIEN HALLINTAAN VAIKUTTAVIA TEKIJÖITÄ Edellisessä kappaleessa määritellyt riskialueet toimivat vain työn jäsentäjänä ja jokainen niistä sisältää lukemattomia erilaisia riskejä. Riskien luokitteluksi ja ymmärtämiseksi on käytettävä myös muita ulottuvuuksia, joita sivuttiin luvun 3 alussa. On huomattava, että mikä tahansa ulottuvuus yksin tarkasteltuna antaa liian suppean kuvan riskeistä. Tässä luvussa käsitellään muutamia teemoja, jotka on erityisesti otettava huomioon analysoitaessa kuhunkin alueeseen liittyviä tutkimustarpeita ja riskien hallintaa Suomessa. Alueiden keskinäiset riippuvuudet Alueiden väliset rajat eivät ole eikä niiden tule ollakaan tarkkaan määriteltyjä. Erilaiset tulevaisuuden kehitysnäkymät ja tapahtumat muodostavat monimutkaisia syy-seuraussuhteita. Hyvänä esimerkkinä voi mainita maahanmuuton, joka on riskien hallinnan toimi, jolla pyritään takaamaan työvoiman saatavuus kansantalouden hyvinvoinniksi. Toisaalta laajamittainen maahanmuutto voi tuoda mukanaan ongelmia yhteiskunnalle. Kuvassa 4.1 on vaikutuskaaviona 6 esitetty esimerkinomaisesti miten riskialue energian ja materiaalien saatavuus kytkeytyy myös muihin hankkeen riskialueisiin. Toimiva energia- ja materiaalihuolto riippuu sekä Suomen omasta kyvystä tuottaa energiaa ja materiaaleja että tuonnista. Tuonti riippuu sekä vallitsevasta markkinatilanteesta (saatavuus ja hinta) että kapasiteetista tuoda 18 6 Vaikutuskaaviossa nuolet merkitsevät riippuvuussuhdetta. Positiivinen tai negatiivinen vaikutussuhde voidaan ilmoittaa + tai - merkillä.20 Kuva 4.1 Esimerkki vaikutuskaaviosta liittyen energian ja materiaalien saatavuuteen Kansainväliset konfliktit Terrorismi Maailmanmarkkinat (saatavuus ja hinta) + Energian ja materiaalien saatavuus turvattu + Toimiva infrastruktuuri kuljetuksen ja siirron takaamiseksi? + Markkinoiden vapautuminen? Oma tuotanto Luonnonkatastrofit Tietoturvallisuuden pettäminen aineita ja energiaa maahan. Infrastruktuurin haavoittuvuuteen kohdistuvina riskeinä voidaan erityisesti nimetä terrorismi ja kansainväliset konfliktit, jotka esimerkiksi voivat lamaannuttaa meriliikenteen. Sekä omaan tuotantoon että maailmanmarkkinoiden tilanteeseen vaikuttaa esimerkiksi sähkö- ja kaasumarkkinoiden vapautuminen, jonka vaikutuksia muun muassa kotimaan investointipäätöksiin tai kansainvälisiin markkinahintoihin ei voida tarkasti arvioida. Riskien hallinnan toimien mahdollisuudet suhteessa riskien vaikutusalueisiin On hyväksyttävä, että kaikkia riskejä ei voida hallita. Mitoitettaessa riskien hallinnan toimia on ymmärrettävä kuinka paljon riskejä voidaan vähentää hallinnan toimilla suhteessa hyötyihin. Riskit ovat myös yhä enemmän globaaleja ja Suomi on yhä kiinteämmin integroitu kansainvälisiin tapahtumiin. Tarkastelun tueksi voidaan käyttää esimerkiksi seuraavanlaista riskien jakoa, jonka avulla voidaan karkeasti luokitella myös suomalaisten riskien hallinnan toimien vaikuttavuutta: 1921 1) Alueelliset riskit, jotka kohdistuvat vain osaan Suomea ja riippuvat vain tapahtumista Suomen sisällä. Tyypillisesti esimerkiksi ympäristöriskit ovat paikallisia ja riippuvat vain alueellisten toimijoiden, esimerkiksi ison teollisuuslaitoksen teoista. Riskejä hallitaan paikallisesti ja operatiiviset toimet toteuttaa toimija tai alueellinen viranomainen. Kokonaisuutena suunnittelun vastuu on kuitenkin kansallisella riskien hallinnalla. 2) Koko Suomea koskevat riskit, jotka riippuvat vain tapahtumista Suomen sisällä. Esimerkiksi ikääntyminen on väestönrakenteestamme johtuva riskitekijä, jonka Suomi kohtaa ja jota on hallittava riippumatta muiden maiden tapahtumista. 3) Muiden maiden aiheuttamat riskit, joiden suorat ja epäsuorat vaikutukset Suomi kohtaa. Muun maailman tapahtumat vaikuttavat yhä enemmän globaaliin talouteen ja Suomikin on yhä riippuvaisempi kansainvälisistä kehitysnäkymistä. Suomella on mahdollisuus vaikuttaa muiden maiden riskien hallintaan kansainvälisen politiikan kautta ja toisaalta omilla toimillaan varautua vaikutusten minimointiin. Epäsuorat vaikutukset eri maihin saattavat kohdentua eri tavoin. 4) Globaalit riskit, jotka koskettavat kaikkia, mutta eivät ole yksittäisten maiden aikaansaamia. On olemassa myös riskilähteitä, joihin yksittäiset maat eivät voi vaikuttaa, mutta joita vastaan voidaan suunnitella hallintatoimia. Esimerkkejä tällaisista riskeistä ovat asteroidiuhka, maapallon magneettikentän häviäminen ja terrorismi. Ilmastonmuutos on osin ihmisen aiheuttama, mutta se on luonteeltaan ja vaikutuksiltaan peruuttamaton ja sen hallinta vaatii kaikkien maiden yhteistoimintaa. 20 Aikajänne ja riskien dynamiikka Riskien hallinnan toimien suunnittelussa on huomioitava monia asioita, jotka liittyvät aikaan ja tapahtumien dynamiikkaan. Hankkeessa katetut riskialueet ovat ajan suhteen monimuotoisia. Alla on kuvattu muutamia aikaan liittyviä seikkoja, jotka vaikuttavat riskien hallinnan suunnitteluun:22 Riskit toteutuvat eri aikajänteellä. Esimerkiksi Suomen energiainvestointeihin liittyvät päätökset kattavat vuosikymmeniä eteenpäin kun taas tietoturvallisuuden muutoksia on vaikea ennakoida muutamankaan vuoden aikajänteellä. Tapahtuman todennäköisyys voi olla erittäin pieni tai täysin tuntematon, jolloin tapahtumien välillä voi olla erittäin pitkiä aikoja tai tapahtumaa ei ole vielä tapahtunut koskaan. Riskien hallinnan kannalta ei voida ennakoida milloin jotakin tapahtuu ja käytössä on hyvin vähän historiatietoa riskien hallinnan suunnittelun pohjaksi. Tapahtuman ja sen johdosta syntyneen haitan välillä voi olla pitkä ajanjakso tai haittaa syntyy asteittain. Mahdollisesti ei tiedetä, että haitta on syntynyt, jolloin ei voida tarttua toimiin sen pienentämiseksi. Tyypillisenä esimerkkinä on hidas toksikologinen altistuminen. 21 Näytä lisää
 Elinkeinoelämä ja huoltovarmuus Puheenjohtaja Jaakko Rauramo Puolustustaloudellinen suunnittelukunta 1.3.2005 Huoltovarmuuden turvaamisen periaate Väestön toimeentulo Välttämättömän talouden jatkuvuus Lisätiedot YETTS. Tampereen seutukunnan mittaus ja GIS päivät Ikaalinen. Tampereen Sähkölaitos & Tammerkosken Energia Oy TJ, dos.
 YETTS Tampereen seutukunnan mittaus ja GIS päivät Ikaalinen Tampereen Sähkölaitos & Tammerkosken Energia Oy TJ, dos. Veli Pekka Nurmi 2.4.2008 Turvallisuustilanteet Nyt Aiemmin Rauhan aika Poikkeusolot Lisätiedot Sähkön tuotannon ja varavoiman kotimaisuusaste korkeammaksi Sähkö osana huoltovarmuutta
 Sähkön tuotannon ja varavoiman kotimaisuusaste korkeammaksi Sähkö osana huoltovarmuutta Fingridin käyttövarmuuspäivä 26.11.2008, Mika Purhonen HVK PowerPoint template A4 24.11.2008 1 Sähkön tuotannon kapasiteetti Lisätiedot TIETOTURVAPOLITIIKKA
 TIETOTURVAPOLITIIKKA Lapin ammattikorkeakoulun rehtori on hyväksynyt tietoturvapolitiikan 18.3.2014. Voimassa toistaiseksi. 2 Sisällysluettelo 1 Yleistä... 3 1.1 Tietoturvallisuuden kolme ulottuvuutta... Lisätiedot TIETOTILINPÄÄTÖS. Ylitarkastaja Arto Ylipartanen/ Tietosuojavaltuutetun toimisto. Terveydenhuollon ATK-päivät 20.5.2014; Jyväskylä
 TIETOTILINPÄÄTÖS Ylitarkastaja Arto Ylipartanen/ Tietosuojavaltuutetun toimisto Terveydenhuollon ATK-päivät 20.5.2014; Jyväskylä 20.5.2014 TSV:n tsto/ylitarkastaja Arto Ylipartanen 2 LUENNON AIHEET 1. Lisätiedot CERT-CIP seminaari 20.11.2008
 CERT-CIP seminaari 20.11.2008 Johtaja Veli-Pekka Kuparinen Viestintävirasto Helsinki 24.11.2008 1 Huoltovarmuusorganisaatio 01.07.2008 Huoltovarmuuskeskuksen hallitus TEM nimittänyt 11 jäsentä 4 yksityiseltä Lisätiedot HALLITUKSEN TIETOYHTEISKUNTA- OHJELMA. -tavoitteet - sisältö - toteutus
 HALLITUKSEN TIETOYHTEISKUNTA- OHJELMA -tavoitteet - sisältö - toteutus Avausseminaari 25.11.2003 Katrina Harjuhahto-Madetoja ohjelmajohtaja SUOMI TIETOYHTEISKUNTANA MILLAINEN ON TIETOYHTEISKUNTA? tieto Lisätiedot Tietoyhteiskunnan haavoittuvuus kuinka voimme hallita sitä?
 Huoltovarmuuskeskuksen 10-vuotisjuhlaseminaari Helsinki, 26.2.2003 Tietoyhteiskunnan haavoittuvuus kuinka voimme hallita sitä? TkT Arto Karila Karila A. & E. Oy E-mail: arto.karila@karila.com HVK, 26.2.2003-1 Lisätiedot tulevaisuuden haasteet Kehto-foorumi Jyväskylässä 12.11.2009 Leena Karessuo
 Kuntien teknisen sektorin tulevaisuuden haasteet Kehto-foorumi Jyväskylässä 12.11.2009 Leena Karessuo Kuntien tekninen sektori - osana suurta muutosta Miten Suomi pärjää? -ikääntyvä väestö Globaali kehitys Lisätiedot EUROOPAN PARLAMENTIN SUOMEN TIEDOTUSTOIMISTO KANSALAISTEN KÄSITYKSET EU:N TULEVAISUUDESTA 2009
 EUROOPAN PARLAMENTIN SUOMEN TIEDOTUSTOIMISTO KANSALAISTEN KÄSITYKSET EU:N TULEVAISUUDESTA 2009 1 KANSALAISTEN KÄSITYKSET EU:N TULEVAISUUDESTA 2009 SISÄLLYSLUETTELO 1 JOHDANTO 2 2 MITKÄ ASIAT HUOLESTUTTAVAT, Lisätiedot Nestemäiset polttoaineet ammatti- ja teollisuuskäytön kentässä tulevaisuudessa
 Nestemäiset polttoaineet ammatti- ja teollisuuskäytön kentässä tulevaisuudessa Teollisuuden polttonesteet 9.-10.9.2015 Tampere Helena Vänskä www.oil.fi Sisällöstä Globaalit haasteet ja trendit EU:n ilmasto- Lisätiedot Ilmasto- ja energiapolitiikka maataloudessa: vaikutukset tilan toimintaan (ILVAMAP) 2012-2015. ILMASE työpaja 6.11.2012
 Ilmasto- ja energiapolitiikka maataloudessa: vaikutukset tilan toimintaan (ILVAMAP) 2012-2015 ILMASE työpaja 6.11.2012 Erikoistutkija Pasi Rikkonen, KTT, MMM(agr.) MTT taloustutkimus Ilmasto- ja energiapolitiikan Lisätiedot Maailmantalouden kehitystrendit [Tilastokeskus 3.10.2007] Jaakko Kiander Palkansaajien tutkimuslaitos
 Maailmantalouden kehitystrendit [Tilastokeskus 3.10.2007] Jaakko Kiander Palkansaajien tutkimuslaitos Maailmantalouden kehitystrendit! Lyhyen ajan muutokset Talouden suhdanteet Makrotalouden epätasapainot! Lisätiedot Enterprise SOA. Nyt. Systeemi-integraattorin näkökulma
 Enterprise SOA. Nyt. Systeemi-integraattorin näkökulma 12.11.2007 Janne J. Korhonen 12.11.2007 Agenda 1. Prosessit ja palvelut, BPM ja SOA 2. BPM-projekteista yleensä 3. Prosessin elinkaarimalli 4. Kokemuksia Lisätiedot Eläkkeet ja kansantalous. Keva-päivä 26.5.2011. Seppo Honkapohja Suomen Pankki*
 Eläkkeet ja kansantalous Keva-päivä 26.5.2011 Seppo Honkapohja Suomen Pankki* *Esitetyt näkemykset ovat omiani eivätkä välttämättä vastaa SP:n kantaa. 1 I. Eläkejärjestelmät: kansantaloudellisia peruskysymyksiä Lisätiedot Vihdin kunnan tietoturvapolitiikka
 Vihdin kunnan tietoturvapolitiikka Kunnanhallitus 2.3.2015 50, liite 2 Kunnan johtoryhmä 18.11.2014 Tietohallinnon ohjausryhmä (Thor) 24.9.2014 Sisällys 1 Johdanto... 2 2 Mitä tietoturvallisuus on?... Lisätiedot TARKASTUSVALIOKUNTA 7.10.2015. Minna Ainasvuori JHTT, Liiketoimintajohtaja BDO-konserni
 TARKASTUSVALIOKUNTA 7.10.2015 Minna Ainasvuori JHTT, Liiketoimintajohtaja BDO-konserni 1 VUOSIKERTOMUKSESTA JA RAPORTOINNISTA 2 RAPORTOINNISTA Mikä on tilinpäätöksen ja toimintakertomuksen (vuosikertomuksen) Lisätiedot Työ- ja elinkeinoministeriön strategisten hankkeiden arviointi
 Työ- ja elinkeinoministeriön strategisten hankkeiden arviointi Alustavia tuloksia HYVÄ hankkeen arvioinnista HYVÄ- hankkeen neuvottelukunta 18.2.2011, Toni Riipinen Arviointityön luonteesta Arviointityön Lisätiedot Globaalin talouden murros. Leena Mörttinen 22.1.2015
 Globaalin talouden murros Leena Mörttinen 22.1.2015 Globaalin talouden murros: kolme näkökulmaa 1. Teollisuuden murros: uudet teknologiat sekä tuhoavat että luovat uutta 2. Politiikan murros: poliittiset Lisätiedot Suomen Pelastusalan Keskusjärjestö
 Suomen Pelastusalan Keskusjärjestö Muuttuva maailma luo uusia toimintamahdollisuuksia Pelastusalan naisverkosto 14.11.2015 Tampere Sirpa Suomalainen Aluejohtaja Tulevaisuus pelastustoiminnan kannalta? Lisätiedot Varautumisseminaarin arvoisat osanottajat, hyvät naiset ja herrat,
 PUOLUSTUSMINISTERI JYRI HÄKÄMIES 1 (7) FÖRSVARSMINISTER JYRI HÄKÄMIES Pelastusalan varautumisseminaari/ritarihuone Puhe 2.12.2009 Varautumisseminaarin arvoisat osanottajat, hyvät naiset ja herrat, Talouskriisi Lisätiedot Kirkot kriisien kohtaajina. Suomen valtion kriisistrategia
 Kirkot kriisien kohtaajina 25.3.2009 Valtiosihteeri Risto Volanen Suomen valtion kriisistrategia TURVALLISUUSTILANTEET JA UHKAMALLIT: YETT Normaaliolot Häiriötilanteet Poikkeusolot Uhkat tietojärjestelmille Lisätiedot 1 Miksi tarvitsemme kestävää kehitystä?
 Kestävä kehitys Kelassa 2012 Sisältö 1 Miksi tarvitsemme kestävää kehitystä? 3 Painopisteenä kestävyys 3 Ohjelman perusta ja tavoite 3 Yhteinen globaali haaste 3 Kestävyys on monien asioiden summa 4 2 Lisätiedot HYVINVOINTIVALTION RAHOITUS
 HYVINVOINTIVALTION RAHOITUS Riittävätkö rahat, kuka maksaa? Sixten Korkman Jukka Lassila Niku Määttänen Tarmo Valkonen Julkaisija: Elinkeinoelämän Tutkimuslaitos ETLA Kustantaja: Taloustieto Oy Kannen valokuva: Lisätiedot Miksi sopeutumista ilmastonmuutokseen on tarkasteltava Suomessa? 10 teesiä sopeutumisesta
 Miksi sopeutumista ilmastonmuutokseen on tarkasteltava Suomessa? 10 teesiä sopeutumisesta Jaana Husu Kallio 31.3.2014 IPCC:n 2. arviointiraportin julkistustilaisuus, SYKE 1: Yrityksistä huolimatta kasvihuonekaasujen Lisätiedot Yhteiskunnallisten Yritysten Superpäivä Oulussa
 Yhteiskunnallisten Yritysten Superpäivä Oulussa Hallintojohtaja Ari Heikkinen, Oulun kaupunki konsernipalvelut 17.10.2012 Julkiset palvelut murroksessa Euroopan maiden taloudelliset vaikeudet juontavat Lisätiedot TIIVISTELMÄ SEMINAARIA VARTEN TEHDYSTÄ MIELIPIDETUTKIMUKSESTA
 Toimintakyky turvallisuuden johtamisessa -arvoseminaari Poliisiammattikorkeakoulu 10.10.014 Seminaarin järjestäjät: Poliisiammattikorkeakoulu, Maanpuolustuskorkeakoulun johtamisen ja sotilaspedagogiikan Lisätiedot SOTE-ENNAKOINTI projekti
 ESR-projektien verkottumisseminaari Vantaa 24.-25.9.2008 SOTE-ENNAKOINTI projekti Marja-Liisa Vesterinen Tutkimusjohtaja, FT, KTL Etelä-Karjalan koulutuskuntayhtymä SOTE-ENNAKOINTI -projekti Etelä-Karjalan Lisätiedot Näkökulma: Investoinnit ekologiseen rakennemuutokseen
 Sosiaalifoorumi 26.4.2014: Hyvinvointi ei synny tyhjästä investoinnit pohjoismaisessa mallissa Näkökulma: Investoinnit ekologiseen rakennemuutokseen Karoliina Auvinen Tuontienergia vs. kestävyysvaje Suomi Lisätiedot Ammatillisen kuntoutuksen päivät Peurungassa 30.11.-1.12.2010. Ammatillisen kuntoutusprosessin. asiakaskohtaisen tietojärjestelmän avulla
 Ammatillisen kuntoutuksen päivät Peurungassa 30.11.-1.12.2010 Ammatillisen kuntoutusprosessin tehostaminen sähköisen asiakaskohtaisen tietojärjestelmän avulla Matti Tuusa koulutuspäällikkö, YTL, Innokuntoutus Lisätiedot Aluehallinto uudistuu 2010. Tavoitteena kansalais- ja asiakaslähtöisesti ja tuloksellisesti toimiva aluehallinto
 Aluehallinto uudistuu 2010 Tavoitteena kansalais- ja asiakaslähtöisesti ja tuloksellisesti toimiva aluehallinto Uudistuksen tavoitteet: Selkeämpi viranomaisten työnjako ilman päällekkäisyyksiä Asiakaslähtöisyys Lisätiedot Ilmasto- ja energiapolitiikan tulevaisuuden vaihtoehdot ja vaikutukset maatalouspoliittisen toimintaympäristön muutoksessa (ILVAMAP) 2012-2015
 Ilmasto- ja energiapolitiikan tulevaisuuden vaihtoehdot ja vaikutukset maatalouspoliittisen toimintaympäristön muutoksessa (ILVAMAP) 2012-2015 Hankkeen vastuullinen johtaja Erikoistutkija Pasi Rikkonen, Lisätiedot ELINTARVIKEHUOLTOSEKTORIN POOLIT Valmiuspäällikkö Aili Kähkönen. Elintarvikehuoltosektorin poolit
 ELINTARVIKEHUOLTOSEKTORIN POOLIT Valmiuspäällikkö Aili Kähkönen Elintarvikehuoltosektorin poolit Alkutuotanto pooli Kauppa- ja jakelupooli Elintarviketeollisuuspooli KOVAtoimikunta 14 aluetta Toimikunta Lisätiedot Tietoturvapolitiikka
 Mäntsälä Hyväksyntä Julkisuusluokka JULKINEN Sijainti Versio 0.9 2/8 Sisällys 1 Johdanto... 4 2 Mitä tietoturvallisuus on?... 4 2.1 Tietoturvallisuuden hallinta... 5 2.2 Riskienhallinta sekä jatkuvuuden Lisätiedot Puhdasta energiaa tulevaisuuden tarpeisiin. Fortumin näkökulmia vaalikaudelle
 Puhdasta energiaa tulevaisuuden tarpeisiin Fortumin näkökulmia vaalikaudelle Investoiminen Suomeen luo uusia työpaikkoja ja kehittää yhteiskuntaa Fortumin tehtävänä on tuottaa energiaa, joka parantaa nykyisen Lisätiedot VIERASLAJIEN SEURANTA JA TIEDON VÄLITYS
 VIERASLAJIEN SEURANTA JA TIEDON VÄLITYS Harry Helmisaari Suomen ympäristökeskus Vieraslajistrategian aloitusseminaari Säätytalo 15.10.2008 Harry.Helmisaari@ymparisto.fi Harry.Helmisaari@ymparisto.fi http://www.ymparisto.fi/vieraatlajit Lisätiedot Tietoturvallisuuden vaatimukset ja vaikutukset liiketoimintaan sekä yhteiskuntaan
 Tietoturvallisuuden vaatimukset ja vaikutukset liiketoimintaan sekä yhteiskuntaan Markku Siltanen CISA, CGEIT, CRISC Miksi yhteiskunta haluaa suojautua On viimeinkin ymmärretty tietotekniikan ja sen laadullisen Lisätiedot Heikko signaali on ensimmäinen ilmaus muutoksesta tai se voi olla juuri se sysäys, joka muuttaa tapahtumien kulkua ratkaisevasti erilaiseen suuntaan.
 1 Heikko signaali on ensimmäinen ilmaus muutoksesta tai se voi olla juuri se sysäys, joka muuttaa tapahtumien kulkua ratkaisevasti erilaiseen suuntaan. Sen yhteyttä tulevaan tilanteeseen ei välttämättä Lisätiedot Image size: 7,94 cm x 25,4 cm. SKTY:N SYYSPÄIVÄT 21.10.2014, Lahti RISKIENHALLINTA. Eeva Rantanen Ramboll CM Oy
 Image size: 7,94 cm x 25,4 cm SKTY:N SYYSPÄIVÄT 21.10.2014, Lahti RISKIENHALLINTA Eeva Rantanen Ramboll CM Oy RISKIENHALLINNASTA KRIISINHALLINTAAN Lähde: Varautuminen ja jatkuvuudenhallinta kunnassa. 2012 Lisätiedot Hyvinvointia työstä. Työterveyslaitos www.ttl.fi
 Hyvinvointia työstä Työhyvinvoinnin tilannekuva - Työnantajan nykyiset tiedot ja taidot toimintaan Rauno Pääkkönen Elina Ravantti Selvityksen tarkoitus ja toteutus Muodostaa käsitys mitä työhyvinvoinnilla Lisätiedot erisk - Yhteistyö riskienhallinnan verkkoyhteisösssä Tutkimuspäällikkö Helena Kortelainen puh. 020 722 3206 e-mail helena.kortelainen@vtt.
 erisk - Yhteistyö riskienhallinnan verkkoyhteisösssä Tutkimuspäällikkö Helena Kortelainen puh. 020 722 3206 e-mail helena.kortelainen@vtt.fi ULKOISET RISKIT ULKOISET RISKIT Markkinariskit Markkinariskit Lisätiedot KUNTAINFRAN ELINKAARILASKENNASTA KOHTI OMAISUUDEN HALLINTAA. SKTY 22.5.2015 Jyrki Paavilainen
 KUNTAINFRAN ELINKAARILASKENNASTA KOHTI OMAISUUDEN HALLINTAA SKTY 22.5.2015 Jyrki Paavilainen TERMIT JA NIMIKKEET 1/2 Infran pito Maankäytön suunnittelu Hankkeiden ohjelmointi Rakentaminen Infran hallinta Lisätiedot Soveltuvimpien standardien esittely ja vaikutusten arviointi TITAN Tietoturvaa teollisuusautomaatioon Tekes Turvallisuusohjelman hanke
 Soveltuvimpien standardien esittely ja vaikutusten arviointi TITAN Tietoturvaa teollisuusautomaatioon Tekes Turvallisuusohjelman hanke TITAN-SEMINAARI 9.11.2010 Pasi Ahonen, VTT TITAN projektissa koottiin Lisätiedot JHS 179 ICT-palvelujen kehittäminen: Kokonaisarkkitehtuurimenetelmä
 JHS 179 ICT-palvelujen kehittäminen: Kokonaisarkkitehtuurimenetelmä Liite 5 Arkkitehtuuriperiaatteiden kuvaus Versio: 1.1 Julkaistu: 8.2.2011 Voimassaoloaika: toistaiseksi Sisällys 1 Arkkitehtuuriperiaatteet... Lisätiedot Varautumisen ja valmiussuunnittelun yhteensovittaminen keskus-, alue- ja paikallishallinnon tasoilla
 Varautumisen ja valmiussuunnittelun yhteensovittaminen keskus-, alue- ja paikallishallinnon tasoilla Kommenttipuheenvuoro Jari Saarinen Hyvinvointipalveluyksikön päällikkö, aluehallintoylilääkäri LSSAVI Lisätiedot JULKISTAMISTILAISUUS 11.3.2009, HELSINKI. Harri Melin, Tampereen yliopisto Ari Hautaniemi, Tampereen yliopisto Mikko Aro, Turun yliopisto
 Sektoritutkimuksen neuvottelukunnan osaaminen, työ ja hyvinvointi -jaoston esiselvitys 4 Osaamisen merkitys työvoimavarojen, JULKISTAMISTILAISUUS 11.3.2009, HELSINKI Harri Melin, Tampereen yliopisto Ari Lisätiedot Uhkakuva-analyysi 2005
 Liite 2 Uhkakuva-analyysi 2005 Sisällysluettelo 1 Liiketoimintaympäristö; hallinto, säädökset ja kilpailu 1.1 Muutosilmiöistä 1.2 Vaikutusmahdollisuuksista 2 Teknologia 2.1 Muutosilmiöistä 2.2 Vaikutusmahdollisuuksista Lisätiedot FINADAPT 343. Urban planning Kaupunkisuunnittelu. Ilmastonmuutokseen sopeutumisen haasteita kaupunkisuunnittelussa
 FINADAPT 343 Urban planning Kaupunkisuunnittelu Ilmastonmuutokseen sopeutumisen haasteita kaupunkisuunnittelussa 13.3.2008 Sanna Peltola & Eeva TörmT rmä Ilmansuojelun perusteet 2008 1 Tutkimuksen tehtävä Lisätiedot Kuntien valmiussuunnittelun tukeminen/koordinointi
 14.9.2012 Kuntien valmiussuunnittelun tukeminen/koordinointi kuntien valmiussuunnitelmien päivittäminen. Kootaan seutukunnittain hallintokuntakohtaiset työryhmät Kuhunkin työryhmään jokaisesta kunnasta Lisätiedot Metsäalan strategiset valinnat: varmistelua vai riskeihin varautumista?
 Metsäalan strategiset valinnat: varmistelua vai riskeihin varautumista? Jakob Donner-Amnell Metsäalan tulevaisuusfoorumi Globalisaatiokehityksen tempoilevuus suuri Yritykset ja julkinen valta panostavat Lisätiedot Millaista tutkimusta tarvitsee maailman osaavin kansa?
 SUOMALAISET MAAILMAN OSAAVIN KANSA 2020 Koulutustutkimusfoorumin seminaari 17.11.2011 Millaista tutkimusta tarvitsee maailman osaavin kansa? Arto Mustajoki Suomen Akatemia, HY arto.mustajoki@helsinki.fi Lisätiedot Mitä merkitsee luonnonvarojen kestävä hyödyntäminen näkökulma erityisesti suomalaisen kaivostoiminnan kestävyyteen
 Toiminnallinen tehtävä Tulevaisuusverstas Tulevaisuusverstaassa pohditaan omaa roolia ja toimintaa kestävän kehityksen edistämisessä. Lisäksi tavoitteena on oppia tulevaisuusajattelua: ymmärtää, että nykyiset Lisätiedot Suomen aluerakenteen ja liikennejärjestelmän kehityskuva 2050. Kehityskuvanäkökulmat - Teknologian, luonnonvarojen ja palvelujen Suomi
 Suomen aluerakenteen ja liikennejärjestelmän kehityskuva 2050 Kehityskuvanäkökulmat - Teknologian, luonnonvarojen ja palvelujen Suomi Aluerakenteen ja liikennejärjestelmän kehityskuvan tavoitteet Väestö, Lisätiedot Pohjoinen periferia ja Arktinen ohjelma 2014-2020 (NPA) Paula Mikkola
 Pohjoinen periferia ja Arktinen ohjelma 2014-2020 (NPA) Paula Mikkola Suomen kansallinen kontaktihenkilö (Fin-RCP) Ohjelma-alueen yhteiset erityispiirteet 1) Syrjäinen, harvaan asuttu ja osittain arktinen Lisätiedot Kansalaiset vastaavat: Millainen on Suomen kehitys vaalikaudella 2015-2019?
 Kansalaiset vastaavat: Millainen on Suomen kehitys vaalikaudella -2019? KAKS - Kunnallisalan kehittämissäätiön tuoreimmassa vuoden Ilmapuntari-tutkimuksessa selvitettiin suomalaisten näkemyksiä siitä, Lisätiedot Yleistä kuntatoimijoiden varautumisesta. Jaakko Pekki Kehittämisyksikön päällikkö Länsi-Uudenmaan pelastuslaitos
 Yleistä kuntatoimijoiden varautumisesta Jaakko Pekki Kehittämisyksikön päällikkö Länsi-Uudenmaan pelastuslaitos Varautumisen kehittyminen Jatkuvuussuunnittelu Valmiussuunnittelu Väestönsuojelu Käsitteistä Lisätiedot Luonnon monimuotoisuuden kannalta haitalliset tuet. Outi Honkatukia
 Luonnon monimuotoisuuden kannalta haitalliset tuet Outi Honkatukia Tilannekatsaus Hallitusohjelmakirjaus: Ympäristölle haitalliset tuet kartoitetaan ja tuet suunnataan uudelleen. Hallitusohjelman tavoitteita Lisätiedot MLL:N EHKÄISEVÄN PÄIHDETYÖN HANKKEEN LOPPUSEMINAARI 11. 11. 2010
 MLL:N EHKÄISEVÄN PÄIHDETYÖN HANKKEEN LOPPUSEMINAARI 11. 11. 2010 EHKÄISEVÄN PÄIHDETYÖN MAHDOLLISUUDET JA ESTEET MUUTTUVASSA YHTEISKUNNASSA Paavo Viirkorpi Viirkorpi Oy 1 EHKÄISEVÄ TYÖ INVESTOINTINA - EPÄVARMUUDEN Lisätiedot OPAL-netto Tietoa työvoimakoulutuksen nettovaikuttavuudesta opiskelijapalautteita analysoimalla
 OPAL-netto Tietoa työvoimakoulutuksen nettovaikuttavuudesta opiskelijapalautteita analysoimalla Eric Hällström TEM / TIETO 1 lisää osaamista Työvoimakoulutuksen vaikutuksen perusmuoto Työvoimakoulutuksen Lisätiedot Oulun poliisilaitoksen neuvottelukunta Kunnallisen turvallisuussuunnittelun tavoitteet ja toteutus
 Oulun poliisilaitoksen neuvottelukunta Kunnallisen turvallisuussuunnittelun tavoitteet ja toteutus Erityisrikostorjuntasektorin johtaja, rikosylikomisario Antero Aulakoski 1 Turvallisuus on osa hyvinvointia Lisätiedot Lisää uusiutuvaa - mutta miten ja millä hinnalla? VTT, Älykäs teollisuus ja energiajärjestelmät Satu Helynen, Liiketoiminnan operatiivinen johtaja
 Lisää uusiutuvaa - mutta miten ja millä hinnalla? VTT, Älykäs teollisuus ja energiajärjestelmät Satu Helynen, Liiketoiminnan operatiivinen johtaja Energiateollisuus ry:n syysseminaari 13.11.2014, Finlandia-talo Lisätiedot Avoimen tieteen ja tutkimuksen edistäminen periaatetasolta käytännön toimiin
 Avoimen tieteen ja tutkimuksen edistäminen periaatetasolta käytännön toimiin Opetusneuvos Juha Haataja Avoin tutkimusdata ja aineistonhallinta ihmistieteissä seminaari Tampereen yliopisto 1.12.2014 Tiekartta Lisätiedot Siellä se metsä on: uusia näkökulmia, uusia ratkaisuja? 25.5.2011 Jakob Donner-Amnell, Metsäalan ennakointiyksikkö/isy
 Siellä se metsä on: uusia näkökulmia, uusia ratkaisuja? 25.5.2011 Jakob Donner-Amnell, Metsäalan ennakointiyksikkö/isy Maailman muutokset ovat jo saaneet aikaan sekä supistumista että roimaa kasvua Nykykeskustelussa Lisätiedot OHEISMATERIAALIN TARKOITUS
 (2012) OHEISMATERIAALIN TARKOITUS Kalvosarja on oheismateriaali oppaalle TASA ARVOSTA LAATUA JA VAIKUTTAVUUTTA JULKISELLE SEKTORILLE Opas kuntien ja valtion alue ja paikallishallinnon palveluihin ja toimintoihin Lisätiedot Johdanto sisäisen turvallisuuden strategian valmisteluun. Kehittämisneuvos Harri Martikainen
 Johdanto sisäisen turvallisuuden strategian valmisteluun Kehittämisneuvos Harri Martikainen Sisäisen turvallisuuden strategian laadinta Hankkeen toimikausi jakautuu kahteen osaan: 20.1.2015-31.3.2015, Lisätiedot TIETO2007-OPIT. Veli-Pekka Kuparinen valmiuspäällikkö
 TIETO2007-OPIT Veli-Pekka Kuparinen valmiuspäällikkö Pääesikunta, Johtamisjärjestelmäosasto TIETO 2007 TIETO 2007 Valtakunnallinen tietojärjestelmäalan valmiusharjoitus Turvallisuustilanteiden yhteistoimintaa Lisätiedot Ilmasto yrityksen strategiassa. Kati Berninger, Ph.D. Tutkimusjohtaja Tyrsky-Konsultointi Oy
 Ilmasto yrityksen strategiassa Kati Berninger, Ph.D. Tutkimusjohtaja Tyrsky-Konsultointi Oy Miksi yritys ottaisi ilmastonmuutoksen strategiaansa? Menestyneimmät yritykset valmistautuvat tulevaisuuteen Lisätiedot Elintarvikealalle strategisen huippuosaamisen keskittymä MIKSI, MITEN JA MILLAINEN? Elintarvike-ja ravitsemusohjelma ERA Anu Harkki 13.11.
 Elintarvikealalle strategisen huippuosaamisen keskittymä MIKSI, MITEN JA MILLAINEN? Elintarvike-ja ravitsemusohjelma ERA Anu Harkki 13.11.2006 Miksi huippuosaamisen keskittymä? Hyödyt kansalaisille Hyödyt Lisätiedot Sähköriippuvuuden riskit
 1 Sähköriippuvuuden riskit Käyttövarmuuspäivä Fingrid Oyj, 26.11.2009 Dosentti, tekn. tri Veli-Pekka Nurmi Tampereen teknillinen yliopisto Sähköenergiatekniikka 25.11.2009 Mikä ihme energiassa, sähkössä Lisätiedot SISÄISEN TURVALLISUUDEN SUUNTA - KANSAINVÄLISEN, KANSALLISEN JA ALUEELLISEN SISÄISEN TURVALLISUUDEN YHTEISTYÖN LINJANVETOJA
 SISÄISEN TURVALLISUUDEN SUUNTA - KANSAINVÄLISEN, KANSALLISEN JA ALUEELLISEN SISÄISEN TURVALLISUUDEN YHTEISTYÖN LINJANVETOJA Sisäisen turvallisuuden alueellisen yhteistyön seminaari, 5.9.2013 Kansliapäällikkö Lisätiedot Turvallisempi huominen
 lähiturvallisuus 3STO Pääsihteeri Kristiina Kumpula Suomen Punainen Risti 23.01.2013 Tulevaisuuden usko Minkälaisena näet tulevaisuuden? Uskotko, että saat tukea ja apua, jos sitä tarvitset? Sosiaalinen Lisätiedot EGLO ohjelman loppuseminaari
 EGLO ohjelman loppuseminaari Valtion sektoritutkimusta uudistetaan, miten käy logistiikkatutkimuksen? Lassi Hilska 30.5.2007 1 Tutkimus ja ministeriö Ministeriö on paitsi hallintokoneisto myös asiantuntijaorganisaatio, Lisätiedot Juhani Anttila kommentoi: Timo Hämäläinen, Sitra: Hyvinvointivaltiosta arjen hyvinvointiin Suomessa tarvitaan yhteiskunnallisia visioita
 Juhani Anttila kommentoi: Timo Hämäläinen, Sitra: Hyvinvointivaltiosta arjen hyvinvointiin Suomessa tarvitaan yhteiskunnallisia visioita Kommentoitu esitysmateriaali: http://www.futurasociety.fi/2007/kesa2007/hamalainen.pdf Lisätiedot Liiketoiminnan ICT-riippuvuus kasvaa hallitaanko riskit?
 Liiketoiminnan ICT-riippuvuus kasvaa hallitaanko riskit? Mika Ollikainen, Tutkimusjohtaja j Keskeisiä tuloksia 10.5.2010 2 Tutkimuksen sisältö Tutkimuksen kannalta keskeiset kysymykset jaettiin viiteen Lisätiedot Kehittämiskysely 2012. Tulokset
 Kehittämiskysely 2012 Tulokset Tausta Kehittämiskysely toteutettiin eteläpohjalaisissa kaluste- ja asumisteollisuuden yrityksissä loka-marraskuussa 2012 Kyselyn tavoitteena oli kartoittaa kohderyhmään Lisätiedot SUOMALAISEN YHTEISKUNNALLISEN YRITYSTOIMINNAN ERITYISPIIRTEET
 SUOMALAISEN YHTEISKUNNALLISEN YRITYSTOIMINNAN ERITYISPIIRTEET Harri Kostilainen & Saila Tykkyläinen Diak, FinSERN Suomalaisen Työn Liitto KANTU13 Työryhmä Kansalaisyhteiskunnan tutkimus- ja kehittämispäivät Lisätiedot Kohti uusiutuvaa ja hajautettua energiantuotantoa
 Kohti uusiutuvaa ja hajautettua energiantuotantoa Mynämäki 30.9.2010 Janne Björklund Suomen luonnonsuojeluliitto ry Sisältö Hajautetun energiajärjestelmän tunnuspiirteet ja edut Hajautetun tuotannon teknologiat Lisätiedot METSÄHAKKEEN KILPAILUASEMA LAUHDESÄHKÖN TUOTANNOSSA ESITYS 1.10.2013
 METSÄHAKKEEN KILPAILUASEMA LAUHDESÄHKÖN TUOTANNOSSA ESITYS LAUHDESÄHKÖN MERKITYS SÄHKÖMARKKINOILLA Lauhdesähkö on sähkön erillissähköntuotantoa (vrt. sähkön ja lämmön yhteistuotanto) Polttoaineilla (puu, Lisätiedot EU ja Välimeren maahanmuuttopaineet. EMN-seminaari 17.12.2013. Erityisasiantuntija Tuomas Koljonen SM/maahanmuutto-osasto
 EU ja Välimeren maahanmuuttopaineet EMN-seminaari 17.12.2013 Erityisasiantuntija Tuomas Koljonen SM/maahanmuutto-osasto 30.1.2014 Korkean tason toimintaryhmä (TFM) Perustettiin OSA-neuvostossa 8.10.2013 Lisätiedot Turvallisuutta - asukkaille ja asukkaiden kanssa kaupungissa
 Suomi palkkatyön yhteiskuntana Harri Melin Sosiaalitutkimuksen laitos Tampereen yliopisto Nopea muutos Tekninen muutos Globalisaatio Työmarkkinoiden joustot Globalisaatio ja demografinen muutos Jälkiteollisesta Lisätiedot PÄLKÄNEEN KUNNAN SISÄISEN VALVONNAN JA RISKIENHALLINNAN PERUSTEET
 PÄLKÄNEEN KUNNAN SISÄISEN VALVONNAN JA RISKIENHALLINNAN PERUSTEET Käsittely : Kunnanvaltuuston hyväksymä xx.xx.2014 xx Kunnanhallitus xx.xx.xxxx xx Sisällysluettelo 1. JOHDANTO... 3 2. SISÄISEN VALVONNAN Lisätiedot Supporting the contribution of higher education institutions to regional development: Case Jyväskylä region
 KESKIMAA 90 VUOTTA Supporting the contribution of higher education institutions to regional development: Case Jyväskylä region OECD/IMHE 2006 ESITYKSEN RAKENNE 1. Hankkeen tarkoitus ja toteutus 2. OECD:n Lisätiedot Katsaus maailman tulevaisuuteen
 LÄMMITYSENERGIA- JA KUSTANNUSANALYYSI 2014 AS OY PUUTARHAKATU 11-13 2 LÄMMITYSENERGIA- JA KUSTANNUSANALYYSI 2014 Yhtiössä otettiin käyttöön lämmön talteenottojärjestelmä (LTO) vuoden 2013 aikana. LTO-järjestelmää Lisätiedot Energia tulevaisuudessa Epävarmuutta ja mahdollisuuksia. Jyrki Luukkanen Tutkimusprofessori jyrki.luukkanen@tse.fi
 Energia tulevaisuudessa Epävarmuutta ja mahdollisuuksia Jyrki Luukkanen Tutkimusprofessori jyrki.luukkanen@tse.fi Tulevaisuuden epävarmuudet Globaali kehitys EU:n kehitys Suomalainen kehitys Teknologian Lisätiedot Ilmaston lämpeneminen ja sen vaikutukset
 Ilmaston lämpeneminen ja sen vaikutukset Jatkuvuuden hallinta seminaari Messukeskus 8.10.2009 Harriet Lonka, Gaia Consulting Oy Yhteiskuntaturvallisuuden seura ry Hillitseminen Ilmastonmuutoksen vaikutusketjut Lisätiedot kehitä johtamista Iso-Syöte 21.9.2011 Sosiaalineuvos Pirjo Sarvimäki
 Johda kehitystä, kehitä johtamista Iso-Syöte 21.9.2011 Sosiaalineuvos Pirjo Sarvimäki TAVOITTEENA SOSIAALISESTI KESTÄVÄ SUOMI 2020 Sosiaalisesti kestävä yhteiskunta kohtelee kaikkia yhteiskunnan jäseniä Lisätiedot Tulevaisuuden energiaratkaisut? Jyrki Luukkanen/Jarmo Vehmas
 Tulevaisuuden energiaratkaisut? Jyrki Luukkanen/Jarmo Vehmas Tulevaisuuden epävarmuudet Globaali kehitys EU:n kehitys Suomalainen kehitys Teknologian kehitys Ympäristöpolitiikan kehitys 19.4.2010 2 Globaali Lisätiedot Liiketoimintaosaamisen haasteet Suomessa
 Liiketoimintaosaamisen haasteet Suomessa Mitä liiketaloustieteiden tutkimus antaa suomalaiselle elinkeinoelämälle? Satu Huber 30.8.2010 30.8.2010 1 Liiketoimintaosaamisen haasteet Suomessa 1. Poimintoja Lisätiedot Kyber turvallisuus vesilaitoksilla Uhkakuvat ja varautuminen
 Kyber turvallisuus vesilaitoksilla Uhkakuvat ja varautuminen 20.5.2015, Vesihuolto 2015 Insta Automation Oy, Jyri Stenberg Yhteiskunnan turvallisuusstrategia Suomalaisen yhteiskunnan elintärkeitä toimintoja Lisätiedot LOGHU3. Kokemuksia ja suosituksia
 LOGHU3 Kokemuksia ja suosituksia 31.3.2011 Pekka Rautiainen ja Irmeli Rinta-Keturi, Talent Partners Oy LOGHU3 on Huoltovarmuuskeskuksen, puolustusvoimien ja liikenne- ja viestintäministeriön yhteishanke, Lisätiedot Liikennepolttoaineet nyt ja tulevaisuudessa
 Voiko ilmasto- ja energiapolitiikalla olla odottamattomia vaikutuksia? Jarmo Vehmas Tulevaisuuden tutkimuskeskus, Turun yliopisto www.tse.fi/tutu Esityksen sisältö Suomen energiajärjestelmän ja energiapolitiikan Lisätiedot HULEVESITULVARISKIEN ALUSTAVA ARVIOINTI IKAALISTEN KAUPUNKI
 HULEVESITULVARISKIEN ALUSTAVA ARVIOINTI IKAALISTEN KAUPUNKI 16.11.2011 Sisältö 1 TAUSTA... 2 2 HULEVESITULVARISKIEN ALUSTAVAN ARVIOINNIN PERUSTEET... 2 3 HULEVESITULVARISKIEN ALUSTAVAN ARVIOINNIN TOTEUTUS... Lisätiedot Suomen turvallisuus- ja puolustuspolitiikka 2009 Valtioneuvoston selonteko
 Suomen turvallisuus- ja puolustuspolitiikka 2009 Valtioneuvoston selonteko STETEn seminaari 20.2.2009 Erityisasiantuntija Karoliina Honkanen Puolustuspoliittinen osasto Esityksen sisältö Toimintaympäristö Lisätiedot Teollisuuden digitalisaatio ja johdon ymmärrys kyvykkyyksistä
 Teollisuuden digitalisaatio ja johdon ymmärrys kyvykkyyksistä Markus Kajanto Teollisuuden digitalisaation myötä johdon käsitykset organisaation resursseista, osaamisesta ja prosesseista ovat avainasemassa Lisätiedot Energia ja ympäristö liiketoiminta-alue. DM 420002 01-2009 Copyright Tekes


text:
 28.11.2012
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 L 328/18
 DÉCISION DU CONSEIL
 du 20 novembre 2012
 relative à la position à adopter, au nom de l’Union européenne, au sein du groupe d’étude international du jute en ce qui concerne la négociation d’un nouveau mandat au-delà de 2014
 (2012/730/UE)
 LE CONSEIL DE L’UNION EUROPÉENNE,
 vu le traité sur le fonctionnement de l’Union européenne, et notamment son article 207, paragraphes 3 et 4, en liaison avec l’article 218, paragraphe 9,
 vu la proposition de la Commission européenne,
 considérant ce qui suit:
 (1)
 Par la décision 2002/312/CE du Conseil (1), l’accord portant mandat du groupe d’étude international du jute, 2001, a été approuvé au nom de la Communauté européenne.
 (2)
 Le mandat actuel expire le 30 avril 2014, et la question de l’ouverture de négociations pour son renouvellement sera examinée lors de la 15e session de la réunion du conseil du groupe d’étude international du jute, en décembre 2012.
 (3)
 Le renouvellement de l’accord n’est pas dans l’intérêt de l’Union,
 A ADOPTÉ LA PRÉSENTE DÉCISION:
 Article premier
 La position à adopter, au nom de l’Union européenne, au sein du groupe d’étude international du jute est de voter contre l’ouverture des négociations en vue du renouvellement du mandat au-delà de 2014.
 Article 2
 La présente décision entre en vigueur le jour de son adoption.
 Fait à Bruxelles, le 20 novembre 2012.
 Par le Conseil
 Le président
 A. D. MAVROYIANNIS
 (1) JO L 112 du 27.4.2002, p. 34.