text:
Úradná správa SOFZ č.37, 12.6.2018
 Úradná správa SOFZ č.37
 VI. liga - 26. kolo: Spartak Bystrany - SŠM Bystrany dňa 16.06.2018 o 17:00 hod. Dôvod: vzájomná dohoda klubov. (Spartak Bystrany - poplatok 10 €).
 U19 - A - 22. kolo: Spartak Bystrany - Hrabušice dňa 16.06.2018 o 14:00 hod. Dôvod: vzájomná dohoda klubov. (Spartak Bystrany - poplatok 5 €).
 U19 - A - 22. kolo: Krompachy - Chrasť n/H dňa 15.06.2018 o 17:00 hod. Dôvod: vzájomná dohoda klubov. (Krompachy - poplatok 5 € ).
 U19 - A - 22. kolo : Rudňany - Jamník dňa 15.06.2018 o 17:00 hod. Dôvod: vzájomná dohoda klubov. (bez poplatku).
 U15 - A - 26. kolo: Odorín - Jamník dňa 17.06.2018 o 14:00 hod. Dôvod: vzájomná dohoda klubov.(Odorín - poplatok 5€).
 U19 - A: 21.kolo: Chrasť n/H - Rudňany na 3:0 podľa SP čl. 82 bod 1/b (nenastúpenie družstva hostí na stretnutie). Do pozornosti DK.
 U19 - B: 21.kolo: Helcmanovce - Švedlár na 3:0 podľa SP čl. 82 bod 1/b (nenastúpenie družstva hostí na stretnutie). Do pozornosti DK.
 U19 - B: 21.kolo: Nálepkovo - Kluknava na 0:3 podľa SP čl. 82 bod 1/b (nenastúpenie družstva domácich na stretnutie). Do pozornosti DK.
 3. ŠTK na základe podanie na komisiu cez ISSF systém zo dňa 12.6.2018 ruší stretnutie 22. kola U 19 -B: Švedlár - Prakovce.
 4. ŠTK berie na vedomie rozhodnutie DK - kontumáciu stretnutia 20. kola VII. ligy: Slovinky - Hnilčík z 2:1 na 0:3 a odpočítanie 9 súťažných bodov po skončení súťažného ročníka 2017/2018 z dôvodu pokusu o inzultáciu R v určených priestoroch hráčom domáceho družstva.
 5. ŠTK na základe podania cez ISSF systém zo dňa 12.06.2018 nariaďuje odohrať stretnutie 26. kola - VI. ligy: Smolník - Gelnica dňa 17.06.2018 o 17:00 hod. na HP v Helcmanovciach.
 6. ŠTK na základe konfrontácie RP cez ISSF systém hráčov:
 - Pavlovský Dávid RP 1289511 potvrdzuje oprávnenosť jeho štartu v stretnutí 25. kola - VI. ligy: Gelnica - SNV „B".
 - Andrej Zummer RP 1273268 potvrdzuje oprávnenosť jeho štartu v stretnutí 25. kola - VI. ligy: Gelnica - SNV „B".
 7. ŠTK vyzýva rozhodcov a DZ, aby vo svojich správach uvádzali aj dôvod nepredloženia RP hráča, ktorému povoľujú štart v stretnutí na OP.
 8. Výsledky turnaja o pohár p. E. Kessela, konaného dňa 09.06.2018 na futb. štadióne v Sp. Novej Vsi:
 1. Jamník - Mníšek n/H - 2:0
 2. Nálepkovo - Markušovce - 3:0
 o 3. miesto: Mníšek n/H - Markušovce - 0:0 (3:4 PK)
 o 1. miesto: Jamník - Nálepkovo - 1:0
 9. ŠTK pozýva na svoje zasadnutie dňa 19.06.2018 o 17:00 hod. štatutárnych zástupcov klubov OTJ Jamník a TJ Nový život Kluknava.
 10. ŠTK upozorňuje FK VI. L, že stretnutie Výberu SOFZ proti Víťazovi VI. ligy sa uskutoční dňa 24.06.2017 na ihrisku víťaza VI .ligy. Trénerom Výberu SOFZ je p. Milan Jochman. Účasť nominovaných hráčov na predmetné stretnutie je na náklady FK. Čas bude spresnený v nasledujúcej US.
 Odorín: Peter Melek, Tomáš Polkabla.
 11. ŠTK upozorňuje FK U15 - A a U15 - B., že kvalifikačné stretnutie o postup do regionálnej súťaže sa uskutoční dňa 24.06.2017 na ihrisku víťaza VI. ligy. Čas bude spresnený v nasledujúcej ÚS.
 12. ŠTK upozorňuje FK U19 - A a U19 - B., že kvalifikačné stretnutie o postup do regionálnej súťaže sa uskutoční dňa 24.06.2017 na ihrisku víťaza VI. ligy. Čas bude spresnený v nasledujúcej ÚS.
 13. ŠTK na základe zistených skutočností nariaďuje vykonávať konfrontáciu hráčov v VI. lige a VII. lige.
 14. Aktív ŠTK SOFZ sa uskutoční dňa 29.06.2018 o 16:30 hod. v priestoroch Gymnázia- Školská 7(pri podjazde). Programom aktívu je vyhodnotenie uplynulého a vyžrebovanie nového súťažného ročníka 2018/2019.
 15. ŠTK upozorňuje FK SOFZ , že prihlášku do súťaží riadených SOFZ je potrebne podať cez elektronickú podateľňu v ISSF systéme . Podanie je potrebné zaslať najneskôr - do 29.06.2018. V prípade nezaslania prihlášky v stanovenom termíne nebude príslušné družstvo zaradené do súťaže SOFZ. Neoddeliteľnou podmienkou zaradenia družstva toho ktorého FK do súťaží SOFZ je uhradenie všetkých poplatkov udelených v priebehu súťažného ročníka 2017/2018, ktoré boli predmetom vystavených zberných faktúr. V prípade neuhradenia zberných faktúr a štartovného pre súťažný ročník 2018/2019 nebude družstvo zaradené do súťaží nového súťažného ročníka.
 16. Termínová listina SOFZ pre súťažný ročník 2018/2019:
 17. ŠTK schvaľuje výsledky stretnutí odohrané dňa 09.06.2018 - 10.06.2018.
 18. ŠTK na základe podania TJ Spartak Bystrany zo dňa 15.06 2018 cez ISSF systém a stavu HP ruší stretnutia 26 - VL .ligy a 22 kola - U19 A a nariaďuje odohrať predmetné stretnutia takto:
 - VI. liga - 26.kolo.Spartak Bystrany - SŠM Bystrany dňa 16.06.2018 o 17:30 hod. na HP v Sp.Vlachoch.
 - U19 A - 22.kolo:Spartak Bystrany - Hrabušice dňa 16.06.2018 o 16:30 hod.na HP v Hrabušiciach.
 V oboch prípadoch(bez poplatku).
 U. č. 29-183-2017/2018: Dominik Chromý (1286877; TJ Spartak Bystrany; U19-A) - vylúčený po 2. ŽK - DS: pozastavenie výkonu športu na 1 súťažné stretnutie v súťaži, v ktorej došlo k udeleniu DS, podľa čl. 37 ods. 3 DP od 11.6.2018 // 5.- €
 U. č. 29-184-2017/2018: Patrik Pecha (1373007; TJ Spartak Bystrany; U19-A) - vylúčený za telesné napadnutie na HP - (kopnutie súpera mimo súboja o loptu v neprerušenej hre) - DS: pozastavenie výkonu športu na 4 týždne vo všetkých súťažiach, v ktorých je oprávnený štartovať, podľa čl. 49 ods. 1 písm. b), ods. 2 písm. b) DP od 10.6.2018 s prerušením výkonu DS počas letnej prestávky podľa čl. 34 ods. 7 DP (doba prerušenia od 18.6.2018 do 29.7.2018) - previnilec vykoná 1 týždeň v tomto súť. roč. a 3 týždne v súť. roč. 2018/2019 // 5.- €
 U. č. 29-185-2017/2018: Telesné napadnutie delegovanej osoby v určených priestoroch v štádiu pokusu podľa čl. 34 ods. 6 DP: klub OŠK Slovinky + mužstvo dospelých VII. L + hráč Norbert Kaščák (1246198) - hráč: vylúčenie po 2. ŽK a následný pokus o inzultáciu R v určených priestoroch po stretnutí (pokus o udretie R zovretou päsťou do oblasti hlavy v miestnosti s PC po zadaní štatistických údajov zo stretnutia, pričom k dokonaniu skutku nedošlo) 20. kola VII. L medzi OŠK Slovinky a OŠK Hnilčík - po vykonanom dokazovaní, najmä na základe zápisu o stretnutí a výpovedí hlavných aktérov stretnutia, po objasnení všetkých okolností prípadu, vyhodnotením získaných dôkazov jednotlivo ako aj vo vzájomnom súhrne, pri rešpektovaní základných zásad ukladania DS v zmysle čl. 34 DP, DK SOFZ v pléne takto rozhodla a ukladá tieto DS:
 a) klub OŠK Slovinky - pokuta vo výške 270.- € podľa čl. 12 ods. 1, ods. 7 veta druhá (splatnosť pokuty sa riadi lehotou splatnosti zbernej faktúry) DP, čl. 49 ods. 1 písm. e), ods. 4 DP, čl. 34 ods. 6 DP (trestanie za pokus), čl. 36 ods. 1 písm. a), b), d), ods. 2 písm. b), ods. 3, ods. 4 DP a RS/A/7d
 b) mužstvo dospelých VII. L - kontumácia stretnutia z 2:1 na 0:3 v prospech OŠK Hnilčík; podľa čl. 49 ods. 1 písm. e), ods. 5 DP s použitím čl. 31 ods. 2, ods. 3 DP a odobratie bodov v rozsahu 9 bodov podľa čl. 49 ods. 1 písm. e), ods. 5 DP s použitím čl. 32 ods. 1, ods. 2 DP, čl. 34 ods. 6 DP (trestanie za pokus) - na vedomie ŠTK - podľa čl. 32 ods. 2 DP sa DS odobratia bodov vykoná odpočítaním bodov postihnutému družstvu z tabuľky družstiev po skončení súťažného ročníka
 c) hráč Norbert Kaščák (1246198) - pozastavenie výkonu športu na 36 mesiacov podľa čl. 49 ods. 1 písm. e), ods. 2 písm. e) DP, čl. 34 ods. 6 DP (trestanie za pokus), čl. 36 ods. 2 písm. a), písm. b), ods. 3, ods. 5 DP, čl. 34 ods. 8 DP (trestanie za viac disciplinárnych previnení, kedy sa DS ukladá podľa ustanovenia vzťahujúceho sa na disciplinárne previnenie najprísnejšie postihnuteľné a k ostatným sa prihliada ako na priťažujúcu okolnosť - determinantom určujúcim v tomto prípade disciplinárne previnenie najprísnejšie postihnuteľné je výška hornej hranice trestnej sadzby), od 11.6.2018 do 11.6.2021
 d) odročuje prejednanie hráča OŠK Slovinky Vladimír Merčák (1237203), ktorý sa počas výkonu disciplinárnej sankcie za iné previnenie opätovne dopustil ďalšieho disciplinárneho previnenia po stretnutí, na najbližšie zasadnutie DK
 // 270.- € (pokuta) + 10.- € (za prejednanie) za všetky výroky
 U. č. 29-186-2017/2018: Radovan Širila (1289763; FK NOVES Spišská Nová Ves „B"; VI. L) - za 5 napomínaní ŽK - DS: pozastavenie výkonu športu na 1 súťažné stretnutie v súťaži, v ktorej došlo k udeleniu DS, podľa čl. 37 ods. 5 písm. a) DP od 11.6.2018 // 10.- €
 U. č. 29-187-2017/2018: Ladislav Dragula (1196825; TJ Slovan Smižany; VI. L) - za 5 napomínaní ŽK - DS: pozastavenie výkonu športu na 1 súťažné stretnutie v súťaži, v ktorej došlo k udeleniu DS, podľa čl. 37 ods. 5 písm. a) DP od 11.6.2018 // 10.- €
 U. č. 29-188-2017/2018: Radovan Skokan (1229093; TJ Slovan Smižany; VI. L) - za 5 napomínaní ŽK - DS: pozastavenie výkonu športu na 1 súťažné stretnutie v súťaži, v ktorej došlo k udeleniu DS, podľa čl. 37 ods. 5 písm. a) DP od 11.6.2018 // 10.- €
 U. č. 29-189-2017/2018: Milan Šefčík (1240638; ŠK Breznovica Letanovce; VI. L) - za 9 napomínaní ŽK - DS: pozastavenie výkonu športu na 1 súťažné stretnutie v súťaži, v ktorej došlo k udeleniu DS, podľa čl. 37 ods. 5 písm. b) DP od 11.6.2018 // 10.- €
 U. č. 29-190-2017/2018: Valentín Žiga (1348415; TJ SŠM Bystrany; U-15A) - za 5 napomínaní ŽK - DS: pozastavenie výkonu športu na 1 súťažné stretnutie v súťaži, v ktorej došlo k udeleniu DS, podľa čl. 37 ods. 5 písm. b) DP od 10.6.2018 // 5.- €
 U. č. 29-191-2017/2018: z podnetu ŠTK: klub ŠK Lesy Švedlár - nenastúpenie družstva na stretnutie (zavinené nenastúpenie družstva dorastu v stretnutí 21. kola U19-B medzi FK Slovan Helcmanovce a ŠK Lesy Švedlár) - DS: pokuta vo výške 140.- € podľa čl. 12 ods. 1, ods. 7 veta druhá (splatnosť pokuty sa riadi lehotou splatnosti zbernej faktúry) DP, čl. 59 DP a RS/A/7/k
 U. č. 29-192-2017/2018: z podnetu ŠTK: klub TJ Slovan Nálepkovo - nenastúpenie družstva na stretnutie (zavinené nenastúpenie družstva dorastu v stretnutí 21. kola U19-B medzi TJ Slovan Nálepkovo a TJ Nový život Kluknava) - DS: pokuta vo výške 140.- € podľa čl. 12 ods. 1, ods. 7 veta druhá (splatnosť pokuty sa riadi lehotou splatnosti zbernej faktúry) DP, čl. 59 DP a RS/A/7/k
 U. č. 29-193-2017/2018: z podnetu ŠTK: klub OŠK Rudňany - nenastúpenie družstva na stretnutie (zavinené nenastúpenie družstva dorastu v stretnutí 21. kola U19-A medzi TJ Sokol Chrasť nad Hornádom a OŠK Rudňany) - DS: pokuta vo výške 140.- € podľa čl. 12 ods. 1, ods. 7 veta druhá (splatnosť pokuty sa riadi lehotou splatnosti zbernej faktúry) DP, čl. 59 DP a RS/A/7/k
 // 140.- € (pokuta - dvojnásobok; dôvod: posledné tri kolá) + 5.- € (za prejednanie) - na vedomie HK SOFZ: 5O % na účet TJ Sokol Chrasť nad Hornádom
 U. č. 29-194-2017/2018: Mário Richtarčík (1285830; ŠK Breznovica Letanovce; U19-A) - žiadosť o odpustenie zvyšku DS: DK podmienečne upúšťa od výkonu zvyšku DS, t.j. 1 týždeň na skúšobnú dobu v trvaní 3 mesiacov do 12.9.2018 podľa čl. 41 ods. 1, ods. 2 DP // 5.- €
 U. č. 29-195-2017/2018: Ján Dunka (1360413; FK POKROK SEZ Krompachy; U19-A) - vylúčený za telesné napadnutie na HP - (vrazenie do súpera nadmernou silou mimo súboja o loptu v neprerušenej hre, následkom čoho došlo k zraneniu napadnutého) - DK podľa čl. 73 ods. 1, ods. 2, ods. 3 písm. a) DP začína disciplinárne konanie voči menovanému pre dôvodné podozrenie zo spáchania disciplinárneho previnenia - telesné napadnutie na HP a v určených priestoroch podľa čl. 49 ods. 1 písm. c) DP a v tejto súvislosti do najbližšieho zasadnutia DK:
 1/ ukladá klubu FK Olcnava zaslať cez ISSF systém písomné stanovisko k prípadu, najmä okolnostiam spáchania skutku a uviesť, aké zranenie utrpel napadnutý, a či konanie previnilca malo za následok práceneschopnosť napadnutého alebo znemožnenie aktívne účasti na výkone športovej činnosti, konkrétne, akých majstrovských stretnutí sa mal napadnutý najbližšie hracie kolo zúčastniť a za akú vekovú kategóriu; okrem toho zašle klub lekársku správu alebo nález opatrené súhlasom zákonného zástupcu s ich poskytnutím pre účely disciplinárneho konania - toto je možné zaslať poštou alebo v PDF formáte na e-mail SOFZ
 2/ ukladá klubu FK POKROK SEZ Krompachy zaslať písomné stanovisko k prípadu;
 3/ previnilec Ján Dunka má v súlade s ust. čl. 76 ods. 1 DP pozastavený výkon športu až do prijatia rozhodnutia disciplinárneho orgánu;
 VI. liga, 26. kolo (17.6.2018) o 17,00 hod.
 Spartak Bystrany - SŠM Bystrany 16.6 Novotný, Čuj, Gibala, Pavlík
 Chrasť n/H - Smižany Novotný, Kožarová, Rusnák, Podoben
 Margecany - Mníšek n/H Legát, Pecha, Šofranko, F. Kunzo
 Smolník - Gelnica Cehuľa, Gibala, Hrušovský,
 Sp. Nová Ves „B" - Letanovce Kožár, Kováč, Pavlík F., Pavlík
 Odorín - Jamník Sedlák, Adam, P. Bednár, Kotrady
 VII. liga, 21. kolo (17.6.2018) o 10,30 hod.
 Rudňany „B" - Slovinky Furman, Šandor, Šuba S., Tkačik
 Kojšov - Markušovce Čuj, Žiga M. Šofranko, Tornay
 Gelnica „B" - Iliašovce Martinko, Regec, Hamraček
 U19 - A, 22. kolo (16.6.2018) o 17,00 hod.
 Letanovce - Olcnava 15.6 o 16:00 Gibala, Hamráček
 Spartak Bystrany - Hrabušice o 14:00 Gibala, Čuj
 Krompachy - Chrasť n/H 15.6 Kováč, Hrušovský
 Rudňany - Jamník 15.6 Kačir, Šuba S.
 U19 - B, 22. kolo (16.6.2018) o 17,00 hod.
 Gelnica - Helcmanovce Kačir, Bednár H., Šuba S.
 Švedlár - Prakovce 17.6 o 15:45 Regec, Martinko, Hamraček
 U15 - A, 26. kolo (16.6.2018) o 14,45 hod.
 Sp. Vlachy - Teplička o 11:00 Žiga M., Žiga T.
 Sp. Tomášovce - SŠM Bystrany Pavlík F., Hamraček
 Hrabušice - Sp. Hrušov Hrušovský, Kováč
 Markušovce - Olcnava 17.6 o 13:00 Pavlík F.
 Slovinky - Rudňany 17.6 o 13:00 Žiga T.
 Letanovce - Sp. Nová Ves „B" 17.6 o 14:00 Bednár H.
 Odorín - Jamník 17.6 o 14:00 Kožár
 U15 - B, 18. kolo (16.6.2018) o 14,45 hod.
 Maria Huta - Mníšek n/H o 10:30 Šuba S., Kačir, Bednár H.
 Prakovce - Gelnica Bednár H., Kačir, Šuba S.
 Margecany - V. Folkmar Kotrady
 Švedlár - Nálepkovo 17.6 o 13:30 Martinko, Regec, Hamraček
 Helcmanovce - Kluknava 17.6 Gibala, Cehuľa, Hrušovský
 16.6. - Pekár do prihlásenia, Tuleja, Sucheňak, Mičudová, Kožarová, Šandor, Kožár, Furman, Šofranko
 17.6. - Pekár do prihlásenia, Tuleja, Sucheňak, Mičudová, Kožarová do 15:00, Furman po 12:00, Šandor po 12:00
 Rudňany „B" - Slovinky Žiga M. za Šandor, Tornay za Tkačik
 Kojšov - Markušovce Šandor za Žiga M., Tkačik za Tornay
 Spartak Bystrany - SŠM Bystrany 16.6 o 17:30 HP Spišské Vlachy Novotný, Čuj, Pavlik F., Pavlík
 Gelnica - Helcmanovce Kačir, Šuba S.
 Švedlár - Prakovce 17.6 o 15:45 - stretnutie zrušené
 Spartak Bystrany - Hrabušice o 16.30 Gibala, Hamraček na HP v Hrabušiciach
 Slovinky - Rudňany 17.6 o 13:00 - Pecha
 Letanovce - Sp. Nová Ves „B" 17.6 o 14:00 Bobko D., Kačir
 Hrabušice - Sp. Hrušov Hamraček, Gibala
 Margecany - V. Folkmar Hrušovský, Kováč
 Sp. Tomášovce - SŠM Bystrany Kotrady
 Maria Huta - Mníšek n/H o 10:30 Šuba S., Kačir
 Švedlár - Nálepkovo 17.6 o 13:30 Regec , Martinko, Hamraček
 Baldovský, Čuj, Zvalený, Pavlik F.
 16.6. - Pekár do prihlásenia, Tuleja, Sucheňak, Mičudová, Kožarová, Šandor, Kožár, Furman, Šofranko, Bednár H.
 17.6. - Pekár do prihlásenia, Tuleja, Sucheňak, Mičudová, Kožarová do 15:00, Furman po 12:00, Šandor po 12:00, Bednár H., Žiga T.
 Počet návštev na tejto stránke : 1605593


type: wikipedia

text:
Meybein is een historisch motorfietsmerk.
 De bedrijfsnaam was: Willibald Meybein Motorradfabrik, Hamburg.
 Meybein was Duits merk dat lichte motorfietsen met lichte, lage frames en 119- tot 142cc-DKW-inbouwmotoren leverde. Daar begon men mee in 1923, tegelijk met nog honderden concurrerende en even kleine merken die markt zagen in goedkope vervoermiddelen. In de vestigingsplaats van Meybein, Hamburg, waren er zo al tientallen motorfietsmerken, die bijna allemaal hun motoren inkochten bij grotere, bekende bedrijven. Bovendien waren er bedrijven zoals de vliegtuigmotorenfabriek BMW en de ontstekerfabriek Zündapp, die door het Verdrag van Versailles gedwongen werden ander werk te zoeken en dat ook met motorfietsen deden. Het gros van de kleine merken verdween in 1925, maar Maybein hield het iets langer vol en stopte de productie in 1926.
 Duits historisch motorfietsmerk


text:
Οι περίοικοι ήταν οι παλιοί κάτοικοι της Λακωνίας, αυτοί που δέχτηκαν τους Δωριείς χωρίς αντίσταση. Ήταν ελεύθεροι κάτοικοι της ορεινής και παράλιας Λακωνίας, οι οποίοι είχαν αυτόνομη διοίκηση, όχι όμως και πολιτικά δικαιώματα αλλά πλήρωναν φόρους. Ασχολούνταν, κυρίως με τη γεωργία, την κτηνοτροφία, την αλιεία, τη βιοτεχνία και το εμπόριο. Ήταν οι μόνοι που μπορούσαν να ταξιδεύουν σ’ άλλες πόλεις.
 Μέτοικοι και Περίοικοι
 Όπως ο όρος μέτοικος συνδέεται κατά κύριο λόγο με την Αθήνα, ο ανάλογος αλλά όχι ταυτόσημος όρος Περίοικος συνδέεται μια άλλη ισχυρή πόλη-κράτος, την Σπάρτη. Εκεί αναπτύχθηκε ένα διαφορετικό κοινωνικό μοντέλο, σύμφωνα με το οποίο οι γνήσιοι πολίτες ή ομοίοι ήταν θεωρητικά ίσοι. Οι μη πολίτες, ελεύθεροι κάτοικοι των περιχώρων, ή περίοικοι, ζούσαν με σχετική αυτονομία σε πόλεις η κώμες της ευρύτερης περιφέρειας, χωρίς να διαθέτουν λόγο στο χειρισμό των κρατικών υποθέσεων.
 Η θέση τους στη Σπάρτη
 Το κοινωνικό σύστημα που διαμόρφωσε τη σχέση πολιτών και μη πολιτών στη συγκεκριμένη πόλη-κράτος είναι διαφορετικό και βασίζεται σε μια μοναδική παραδοχή. Στη Σπάρτη ο πολίτης είναι ταυτόχρονα και στρατιώτης, όμως ο κλήρος του ανήκει ουσιαστικά στο κράτος. Επίσης, οι Σπαρτιάτες δε σχετίζονται με παραγωγικά επαγγέλματα, αφού η προεξέχουσα ιδιότητά τους είναι η στρατιωτική. Η συμμετοχή των πολιτών στις μεγάλες αποφάσεις της πόλης ήταν μάλλον περιορισμένη, πολύ περισσότερο για τους περίοικους, που συνέθεταν την πληθυσμιακή ομάδα των μη πολιτών. Οι περίοικοι στην περίπτωση της Σπάρτης είναι οι κάτοικοι που ζουν στις περιοχές γύρω από τις τέσσερις κώμες στις οποίες είχαν εγκατασταθεί οι Σπαρτιάτες πολίτες. Είναι σημαντικό να αναφέρουμε ότι η σπαρτιατική ισονομία δεν είναι άμοιρη της κατοχής γης. Η ύπαρξη πλουσίων Σπαρτιατών και μεγάλων γαιοκτημόνων θέτει αμφισβητήσεις στο θέμα της ισότητας, τουλάχιστον όσον αφορά στο θέμα της οικονομίας και των επιδράσεών της στη συγκεκριμένη πόλη-κράτος.
 Όποια εκδοχή και αν θεωρήσουμε ορθή για την καταγωγή των περίοικων, εκείνη του Έφορου ή εκείνη του Ισοκράτη, οι περίοικοι φαίνεται πως διατηρούν σχετική αυτονομία οικονομική και δικαιϊκή στους δήμους τους και συμμετέχουν ισότιμα στις πολεμικές επιχειρήσεις ως οπλίτες. Αποκαλούνται γενικώς Λακεδαιμόνιοι και δεν εκδηλώνουν εχθρικές διαθέσεις προς τη Σπάρτη. Ασκούν το επάγγελμα του ξυλουργού, του γεωργού, του κτηνοτρόφου ή του αλιέα, καλύπτοντας το παραγωγικό κενό των ομοίων. Η οικονομική τους δραστηριότητα όμως παραμένει περιορισμένη, εξαιτίας της αυστηρής σπαρτιατικής κηδεμονίας.
 Πληθυσμιακή συγκρότηση
 Ο αριθμός της πληθυσμιακής ομάδας των περιοίκων είναι ουσιαστικά άγνωστος, εξαιτίας έλλειψης συγκεκριμένων στοιχείων. Δεν μπορούμε εδώ να ακολουθήσουμε τον κανόνα της αναλογίας 1/3, καθώς η Σπάρτη φαίνεται εξαιρετικά ολιγάριθμη ως προς τα μέλη της κοινωνίας της. Οι 8-9.000 Σπαρτιάτες πολίτες σαφώς ήταν υποδεέστεροι αριθμητικά από τους περιβάλλοντες περίοικους. Άλλωστε, η αριθμητική έλλειψη και οι αυστηροί κανόνες αστυνόμευσης των μη πολιτών συνηγορούν προς αυτή την κατεύθυνση.
 Παρατηρούμε, λοιπόν και στην περίπτωση της Σπάρτης μια χαρακτηριστική συμμετοχή της πληθυσμιακής ομάδας των μη-πολιτών, σε παραγωγικό και στρατιωτικό επίπεδο. Ο περιορισμός της στον παραγωγικό τομέα ήταν επ’ ωφελεία της σπαρτιατικής κοινωνίας, η οποία διατηρούσε μικρή έως ανύπαρκτη σχέση με το σύνολο των τεχνικών επαγγελμάτων.
 Προτεινόμενη βιβλιογραφία
 Andrewes Α., Αρχαία Ελληνική Κοινωνία, μτφρ. Α. Παναγόπουλος, Μ.Ι.Ε.Τ. (Αθήνα, 1987).Borgeaud P. κ. ά, Ο έλληνας άνθρωπος, (μτφρ. Χ. Τασάκος), Ελληνικά Γράμματα, (Αθήνα 1996).
 ''Finley M.I. Ancient History, Evidence and Models, Chatto & Windus, (London 1985).
 Εξωτερικοί σύνδεσμοι
 Αρχαία Σπάρτη


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 24.11.2005
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 306/34
 AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG
 102/2005 határozata
 (2005. július 8.)
 az EGT-megállapodás IV. mellékletének (Energia) módosításáról
 AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás), amelyet az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított és különösen annak 98. cikkére,
 mivel:
 (1)
 Az EGT-Vegyesbizottság 2005. március 11-i 43/2005 határozata (1) módosította a megállapodás IV. mellékletét.
 (2)
 A belső villamosenergia-piacon a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia támogatásáról szóló, 2001. szeptember 27-i 2001/77/EK európai parlamenti és tanács irányelvet (2) be kell építeni a megállapodásba,
 A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
 1. cikk
 A megállapodás IV. mellékletének 18. pontja (2422/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet) után az alábbi pontot kell beilleszteni:
 „19.
 32001 L 0077: Az Európai Parlament és a Tanács 2001. szeptember 27-i 2001/77/EK irányelve a belső villamosenergia-piacon a megújuló energiaforrásokból előállított villamos energia támogatásáról (HL L 283., 2001.10.27., 33. o.).
 E megállapodás alkalmazásában ezen irányelv rendelkezéseit a következő kiigazításokkal kell alkalmazni:
 a)
 ezen irányelv hatálya nem terjed ki Liechtensteinre;
 b)
 a 3. cikk (2) bekezdésében a »2002. október 27-ig« szövegrész, valamint a 3. cikk (3) bekezdésében, az 5. cikk (1) bekezdésében és a 6. cikk (2) bekezdésében a »2003. október 27-ig« szövegrész helyébe »az EGT-Vegyesbizottság 2005. július 8-i 102/2005 határozatának hatálybalépését követő hat hónappal« szövegrész lép;
 c)
 a 3. cikk (2) bekezdésének második francia bekezdésében a »Közösség« szó helyébe az »EFTA-államok« kifejezés lép;
 d)
 az 1. jegyzőkönyv 8. bekezdése a 3. cikk (4) bekezdésének második francia bekezdésére nem alkalmazandó;
 e)
 a 4. cikk (1) bekezdésében »a Szerződés 87. és 88. cikke« szövegrész helyébe »az EGT-megállapodás 61. és 62. cikke« szövegrész lép. »A Szerződés 6. és 174. cikke« szövegrész helyébe »az EGT-megállapodás 73. cikke« szövegrész lép;
 f)
 a melléklet a következőkkel egészül ki:
 »Izland
 5,58
 99,90
 99,50 (3)
 Norvégia
 110,95
 96,30
 90,00 (4)«
 2. cikk
 A 2001/77/EK irányelvnek az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében kihirdetendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.
 3. cikk
 Ez a határozat 2005. július 9-én lép hatályba, amennyiben a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt értesítéseket eljuttatták az EGT-Vegyesbizottsághoz (5).
 4. cikk
 Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében, illetve EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.
 Kelt Brüsszelben, 2005. július 8-án.
 az EGT-Vegyesbizottság részéről
 az elnök
 Nikolaus von LIECHTENSTEIN herceg
 (1) HL L 198., 2005.7.28., 45. o.
 (2) HL L 283., 2001.10.27., 33. o. A 2003-as csatlakozási okmánnyal módosított irányelv.
 (3) Az Izlandra vonatkozó érték attól függ, hogy történik-e változás az egyéb villamosenergia-rendszerekkel történő összekapcsolódás terén. Az éghajlati tényezőknek a vízenergiából származó villamosenergia-termelésében betöltött jelentős szerepe, a villamosenergia-szükséglet és az átvitelben jelentkező kiesések miatt a 2010-re vonatkozó számadatokat egy, a hidrológiai és éghajlati feltételeken alapuló hosszú távú modell segítségével szükséges kiszámítani.
 (4) Ahhoz, hogy Norvégia képes legyen elérni a kitűzött 90 %-os értéket, villamosenergia-fogyasztásának növekedése nem haladhatja meg az évi 1 %-ot. Ez annak a megközelítőleg 6–7 TWh-s, megújuló energiaforrásokon alapuló új villamosenergia-termelési kapacitásnak felel meg, amely 1997 és 2010 között jön létre.
 A norvég vízenergia-termelés jelentős ingadozása miatt szükségessé válhat, hogy Norvégia az irányérték teljesítéséről készült jelentésekben az átlagos vízenergia-termelési kapacitást vegye figyelembe.”
 (5) Alkotmányos követelmények merültek fel.


type: caselaw

text:
 11.3.2006
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 C 60/38
 Arrest van het Gerecht van eerste aanleg van 15 december 2005 — BIC tegen BHIM
 (Zaak T-263/04) (1)
 („Gemeenschapsmerk - Driedimensionaal merk in vorm van een elektronische aansteker - Absolute weigeringsgrond - Onderscheidend vermogen - Artikel 7, lid 1, sub b, van verordening (EG) nr. 40/94 - Onderscheidend vermogen verkregen door gebruik - Artikel 7, lid 3, van verordening (EG) nr. 40/94”)
 (2006/C 60/75)
 Procestaal: Frans
 Partijen
 Verzoekster: BIC SA (Clichy, Frankrijk) (vertegenwoordigers: M.-P. Escande en A. Guillemin, advocaten)
 Verweerder: Bureau voor harmonisatie binnen de interne markt (merken, tekeningen en modellen) (vertegenwoordiger: A. Folliard-Monguiral, gemachtigde)
 Voorwerp van de zaak
 Vordering tot vernietiging van de beslissing van de vierde kamer van beroep van het BHIM van 6 april 2004 (zaak R 469/2003-4) inzake de inschrijving van een driedimensionaal merk in de vorm van een elektronische aansteker als gemeenschapsmerk
 Dictum van het arrest
 1)
 Het beroep wordt verworpen.
 2)
 Verzoekster wordt verwezen in de kosten.
 (1) PB C 251 van 9.10.2004.


type: other

text:
Odločba o razveljavitvi sklepa Vrhovnega sodišča : Uradni list RS, št. 42/12 Odločba o razveljavitvi sklepa Vrhovnega sodišča (Uradni list RS, št. 42/12) Odločba o razveljavitvi sklepa Vrhovnega sodišča (Uradni list RS, št. 42/12)
 SOP 2012-01-1743
 Številka: Up-690/10-13
 Ustavno sodišče je v postopku odločanja o ustavni pritožbi Danasa Vizgirde, Republika Litva, ki ga zastopa Roman Završek, odvetnik v Ljubljani, na seji 10. maja 2012
 Sklep Vrhovnega sodišča št. IX Ips 16/2010 z dne 25. 3. 2010 se razveljavi in zadeva se vrne Vrhovnemu sodišču v novo odločanje.
 1. Pritožnik izpodbija sklep, s katerim je Vrhovno sodišče zavrnilo njegovo zahtevo za izredno omilitev kazni. Zahtevo je vložil na podlagi dejstva, da že dlje časa živi v zunajzakonski skupnosti s slovensko državljanko in da se jima je rodil otrok, slovenski državljan. Iz obrazložitve sklepa izhaja, da je sodišče prve stopnje pri odmeri kazni upoštevalo tudi okoliščino, da je bil pritožnik oče (takrat) triletnega otroka, ki živi z materjo v Litvi. Zato po presoji Vrhovnega sodišča okoliščina, da je pritožnik ponovno postal oče, in sicer otroka, ki živi v Republiki Sloveniji in je slovenski državljan, kot okoliščina osebne narave, ki je upoštevna za odmero kazni, sama po sebi ni nova.
 2. Pritožnik zatrjuje kršitve 14., 22., 53. in 54. člena Ustave. Zatrjuje, da mu stranska kazen izgona iz države onemogoča izvrševanje očetovske pravice, izvršitev kazni pa bi ga povsem odrezala od družine. To naj bi bilo v nasprotju z dolžnostjo države po varovanju družine, očetovstva in otrok. Meni, da bi Vrhovno sodišče moralo presojati primernost in zakonitost izrečene kazni z vidika 53. in 54. člena Ustave. Poleg tega je po oceni pritožnika stranska kazen izgona tujca iz države nesorazmeren ukrep in ne zasleduje cilja, ki bi bil nujno potreben zaradi varstva državnih interesov, ter ne upravičuje posega v varstvo družine.
 3. Ustavno sodišče je s sklepom št. Up-690/10 z dne 19. 12. 2011 ustavno pritožbo sprejelo v obravnavo. V skladu s prvim odstavkom 56. člena Zakona o Ustavnem sodišču (Uradni list RS, št. 64/07 – uradno prečiščeno besedilo – v nadaljevanju: ZUstS) je Ustavno sodišče o sprejemu ustavnih pritožb obvestilo Vrhovno sodišče.
 4. Pritožnik nasprotuje stališču Vrhovnega sodišča, po katerem njegovo očetovstvo v Republiki Sloveniji ni nova okoliščina osebne narave, ki bi jo sodišče moralo upoštevati pri odločanju o izredni omilitvi stranske kazni izgona iz države, saj je sodišče že pri odmeri kazni upoštevalo, da je pritožnik oče (takrat) triletnega otroka, ki prebiva z materjo v Litvi. Po mnenju pritožnika je to stališče v neskladju z dolžnostjo države, da varuje družino, očetovstvo in otroke (53. in 54. člen Ustave). Glede na takšne trditve je Ustavno sodišče preizkusilo, ali izpodbijani sklep temelji na stališču, ki ni sprejemljivo z vidika 53. in 54. člena Ustave.
 5. Pravica do družinskega življenja je varovana v 53., 54. in 56. členu Ustave. V skladu s tretjim odstavkom 53. člena Ustave država varuje družino, materinstvo, očetovstvo, otroke in mladino ter ustvarja za to varstvo potrebne razmere. Po prvem odstavku 54. člena Ustave imajo starši pravico in dolžnost vzdrževati, izobraževati in vzgajati svoje otroke. Ta pravica se staršem lahko odvzame ali omeji samo iz razlogov, ki jih zaradi varovanja otrokovih koristi določa zakon. Starši so torej tisti, ki so v prvi vrsti upravičeni in dolžni skrbeti za svoje otroke. Dolžnost staršev na drugi strani pomeni pravico otrok, da starši zanje skrbijo in jih vzgajajo. V skladu s prvim odstavkom 56. člena Ustave otroci uživajo posebno varstvo in skrb, uživanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin pa jim je zagotovljeno v skladu z njihovo starostjo in zrelostjo. S tem zadnjim Ustava opozarja na medsebojno prepletenost starševske skrbi in pravic otrok. Že umestitev teh določb v poglavje o človekovih pravicah in temeljnih svoboščinah pove, da se država v to razmerje med starši in otroki praviloma ne sme vmešavati. Za to, da bi bilo jamstvo vzajemne povezanosti med starši in otroki učinkovito, je država dolžna sprejeti tudi ukrepe, ki bodo omogočali dejansko vzpostavitev in varstvo teh razmerij.(1)
 6. Ustavnosodna presoja temelji na izhodišču, da se je država zavezala k posebnemu varstvu družine in otrok. Ta zaveza izhaja tako iz Ustave (53., 54. in 56. člen) kot iz ratificiranih mednarodnih pogodb. Bistveni element pravice do družinskega življenja je vzajemno uživanje staršev in otrok v skupnosti. Država je zavezana sprejeti ukrepe, ki zagotavljajo dejanski obstoj družine in njeno varstvo, pri tem pa je dolžna v največji mogoči meri upoštevati otrokove največje koristi. Pravice in dolžnosti iz prvega odstavka 54. člena Ustave so namreč staršem dane v korist otroka.(2) Predpostavlja se, da so jih starši pripravljeni in sposobni uresničevati v korist otroka. Po Ustavi so pravice staršev do otroka enake (54. člen v zvezi z drugim odstavkom 14. člena Ustave). Iz tega izhaja, da so starši praviloma dolžni skrbeti za otroka skupaj tudi v primeru, če živijo ločeno.(3) Starši morajo imeti v postopkih, ki se nanašajo na razmerja med njimi in otroki, dovolj možnosti, da izrazijo svoje poglede in interese, da pristojni organ njihove izjave upošteva in da imajo možnost uporabiti dostopna pravna sredstva.(4)
 7. Dolžnost države do posebnega varstva družine in otrok izhaja tudi iz ratificiranih mednarodnih pogodb, zlasti iz Konvencije Združenih narodov o otrokovih pravicah (Uradni list SFRJ, št. 15/90, Akt o notifikaciji nasledstva glede konvencij Organizacije združenih narodov in konvencij, sprejetih v Mednarodni agenciji za atomsko energijo, Uradni list RS, št. 35/92, MP, št. 9/92 – v nadaljevanju KOP). To konvencijo so države sklenile ob zavedanju, da mora otrok za poln in skladen razvoj svoje osebnosti odraščati v družinskem okolju, v vzdušju sreče, ljubezni in razumevanja. Otrok je po tej konvenciji obravnavan kot subjekt pravic, torej kot nosilec samostojnih, avtonomnih pravic, ki naj zagotovijo njegovo vsestransko varstvo. Gre za nov pristop k obravnavanju otrokovih pravic, ki ga države podpisnice uveljavljajo z ustreznimi zakonodajnimi, upravnimi in drugimi ukrepi. Po 3. členu KOP so države podpisnice zavezane, da pri vseh dejavnostih v zvezi z otroki upoštevajo otrokove koristi kot glavno vodilo. Otroku naj zagotovijo takšna varstvo in skrb, kakršna sta potrebna za njegovo blaginjo, upoštevaje pravice in dolžnosti staršev, ki so zakonsko odgovorni za otroka. Države naj zagotovijo, da otrok ne bo proti volji staršev ločen od njih. To pomeni, da države podpisnice ne smejo določati ovir, ki bi staršem in otroku zmanjševale možnost osebnega stika, oziroma da morajo takšne ovire odpraviti, če obstajajo.(5) Tudi v primerih, v katerih je ločitev staršev od otrok neizogibna, sodi otrokova korist med bistvene okoliščine (prim. 9. člen KOP). Tudi Evropska konvencija o uresničevanju otrokovih pravic (Uradni list RS, št. 86/99, MP, št. 26/99 – MEKUOP) poudarja načelo varstva koristi otrok v vseh postopkih, ki zadevajo njihove pravice in koristi.
 8. Pravico do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja varuje tudi 8. člen Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (Uradni list RS, št. 33/94, MP, št. 7/94 – v nadaljevanju EKČP).(6) Konvencijsko varstvo državi nalaga obveznost, da sprejme ukrepe, ki bodo zagotovili dejanski obstoj družine in njeno varstvo. Sem sodijo vsebinska pravila o tem, kako naj se uredijo izvrševanje starševske skrbi in ohranitev stikov med otrokom in starši, ki ne živijo skupaj, pa tudi postopkovna jamstva pri odločanju o teh vprašanjih. Omejitve pravice do družinskega življenja so dopustne le pod pogoji iz drugega odstavka 8. člena EKČP. V pravico do spoštovanja družinskega življenja lahko država poseže tudi s pravno ureditvijo vstopa, bivanja in izgona tujcev.(7) Pri izgonu tujcev zaradi storitve kaznivega dejanja Evropsko sodišče za človekove pravice (v nadaljevanju ESČP) v vsakem primeru posebej oceni, ali je ukrep skladen s pogoji iz drugega odstavka 8. člena EKČP. V tem okviru je ESČP izoblikovalo merila, ki jih upošteva pri presoji, ali je ukrep izgona nujen v demokratični družbi in ali je sorazmeren z zasledovanim ciljem.(8) ESČP poudarja (sklicujoč se na priporočilo Sveta Evrope), naj se tujci, ki že dolgo časa prebivajo v gostujoči državi in so bili v njej rojeni oziroma so v njej odraščali, pod nobenim pogojem ne izganjajo, za druge tujce (ki so se priselili kasneje oziroma kot odrasli), ki so izvršili kaznivo dejanje, pa naj velja enaka zakonodaja kot za državljane te države, pri čemer naj se izgon izreče le v primeru posebej resnih kaznivih dejanj, zaradi katerih bi bila lahko ogrožena varnost gostujoče države.(9) Odločitev sodišča je torej odvisna od okoliščin konkretnega primera, zlasti od teže storjenega kaznivega dejanja in povezanosti storilca z gostujočo državo. Pri storilcih t. i. »druge generacije«, ki so sicer tuji državljani, vendar so se šolali v gostujoči državi in imajo v tej državi tudi družinske in prijateljske vezi, ESČP praviloma oceni, da bi izgon pomenil kršitev 8. člena EKČP.
 9. Za presojo obravnavane zadeve so pomembne tudi smernice, ki izhajajo iz pravnega reda EU. Listina Evropske unije o temeljnih pravicah (UL C 83, 30. 3. 2010, str. 389 – 403 – v nadaljevanju Listina) v 7. členu opredeljuje pravico do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja.(10) Kakršno koli omejevanje uresničevanja te pravice mora biti predpisano z zakonom in mora spoštovati bistveno vsebino te pravice, ob hkratnem upoštevanju načela sorazmernosti (prim. prvi odstavek 52. člena Listine).(11) Z vidika vprašanj, ki jih odpira obravnavana zadeva, je še posebej pomembna Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2004/38/ES z dne 29. aprila 2004 o pravici državljanov Unije in njihovih družinskih članov do prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic (UL L 158/77, 30. 4. 2004, str. 46 – 61 – v nadaljevanju Direktiva). Že v uvodu Direktive je poudarjeno, da je izgon državljanov Unije in njihovih družinskih članov zaradi javnega reda ali javne varnosti ukrep, ki lahko resno prizadene osebe, ki so se že resnično vključile v državo članico gostiteljico. Obseg takšnih ukrepov bi bilo zato treba omejiti v skladu z načelom sorazmernosti, s čimer bi se upoštevali stopnja vključenosti teh oseb, trajanje njihovega prebivanja v državi članici gostiteljici, njihova starost, zdravstveno stanje, družinske in ekonomske razmere ter vezi z njihovo državo izvora (triindvajseta uvodna izjava Direktive). Čim večja je stopnja vključenosti državljanov Unije in njihovih družinskih članov v državo članico gostiteljico, tem večja bi morala biti stopnja varstva pred izgonom (štiriindvajseta uvodna izjava Direktive). Iz prvega odstavka 28. člena Direktive, ki ureja varstvo pred izgonom, izhaja obveznost države članice gostiteljice, da pred sprejetjem odločbe o izgonu zaradi javnega reda ali javne varnosti upošteva še zlasti, koliko časa je oseba prebivala na njenem ozemlju, njeno starost, zdravstveno stanje, družinske in ekonomske razmere, socialno in kulturno vključenost v državo članico gostiteljico ter obseg njenih vezi z izvorno državo. V skladu z drugim odstavkom 28. člena Direktive država članica gostiteljica ne sme sprejeti odločbe o izgonu proti državljanom Unije ali njihovim družinskim članom – ne glede na državljanstvo –, ki imajo pravico do stalnega prebivališča na njenem ozemlju, razen iz resnih razlogov v zvezi z javnim redom ali javno varnostjo. Člen 33 Direktive ureja izgon kot kazen oziroma stransko kazen. Po prvem odstavku tega člena država članica gostiteljica lahko izda odredbo o izgonu kot kazen ali stransko kazen k zaporni kazni samo, kadar upošteva zahteve 27., 28. in 29. člena te direktive. Če se odredba o izgonu izvrši v več kot dveh letih po njeni izdaji, država članica preveri, ali posameznik dejansko in resnično predstavlja grožnjo za javni red ali javno varnost, in oceni, ali je prišlo do kakšnih pomembnih sprememb okoliščin po izdaji odredbe o izgonu (drugi odstavek 33. člena Direktive).
 10. Z izpodbijanim sklepom je Vrhovno sodišče zavrnilo pritožnikovo zahtevo za izredno omilitev kazni.(12) Sprejelo je stališče, da je bilo očetovstvo pritožnika že upoštevano pri odmeri kazni, saj je imel pritožnik takrat triletnega otroka v Litvi, zato dejstvo, da je pritožnik ponovno postal oče, in sicer otroka, ki živi v Sloveniji in je slovenski državljan, ni nova okoliščina osebne narave, ki bi lahko vplivala na odločitev sodišča o izredni omilitvi kazni.(13) V praksi Vrhovnega sodišča je bilo sicer že sprejeto stališče, da je dejstvo, da se je obsojencu po pravnomočnosti sodbe rodil otrok, ki je slovenski državljan in ki s svojo materjo, tudi slovensko državljanko, živi v Sloveniji, pomembna nova okoliščina, ki bi, če bi obstajala že v času izrekanja sodbe, očitno vplivala na to, da bi bil obsojencu izrečen izgon iz države v krajšem trajanju, saj je z otrokovim rojstvom za obsojenca nastala pomembna nova obveza, stiki med starši in otroki pa so tudi ena od temeljnih pravic tako otrok kot tudi staršev.(14)
 11. Vprašanje, ali so v obravnavani zadevi izpolnjeni pogoji za izredno omilitev kazni, sicer ne more biti predmet ustavnosodne presoje. Presoditi pa je treba, ali je Vrhovno sodišče s stališčem, ki ga je sprejelo v izpodbijanem sklepu, nedopustno poseglo v pritožnikovo pravico do družinskega življenja (53., 54. in 56. člen Ustave). Presojo tega vprašanja Ustavno sodišče opravi po t. i. Schumannovi formuli.(15) V tem okviru mora Ustavno sodišče presojati stališče sodišča na enak način, kot bi presojalo ustavnost zakona, ki bi izrecno določil normo z vsebino, kot jo je s svojo razlago dalo Vrhovno sodišče.
 12. Ustavno sodišče mora presoditi, ali je stališče, po katerem očetovstvo pritožnika v Republiki Sloveniji ni nova okoliščina osebne narave, ki bi jo sodišče moralo upoštevati pri odločanju o izredni omilitvi stranske kazni, ker je sodišče že pri odmeri kazni upoštevalo, da je pritožnik oče (takrat) triletnega otroka, ki prebiva v Litvi, v skladu s človekovo pravico do družinskega življenja. Upoštevajoč stališča, sprejeta v ustavnosodni presoji in praksi ESČP (prim. 5. do 8. točko obrazložitve te odločbe), takšno stališče Vrhovnega sodišča posega v človekovo pravico, varovano v 53., 54. in 56. členu Ustave. Očetovstvo namreč je nova okoliščina, ker je nastala v Republiki Sloveniji po pravnomočnosti obsodilne sodbe.
 13. Pri presoji ustavne dopustnosti takšnega posega je treba izhajati iz stališč, sprejetih v ustavnosodni presoji in praksi ESČP, pa tudi iz smernic, ki jih narekuje pravni red Evropske unije. Eden od legitimnih ciljev, ki dopuščajo vmešavanje države v izvrševanje pravice do družinskega življenja, je zagotovitev javne varnosti oziroma preprečitev nereda ali zločina (prim. drugi odstavek 8. člena EKČP). Odreditev izgona osebe zaradi javnega reda ali javne varnosti dopušča tudi pravni red Evropske unije, pri čemer pa določa jasne pogoje, ob katerih država članica gostiteljica lahko izda odločbo o izgonu (prim. 28. in 33. člen Direktive). Tudi cilj zakonske ureditve, ki je omogočala izrek stranske kazni izgona tujca iz države (40. člen KZ), je bil v zagotovitvi javne varnosti oziroma v preprečitvi nereda ali zločina.(16)
 14. Ob sicer legitimnem cilju zagotavljanja javne varnosti oziroma preprečevanja nereda in zločina, ki ga država zasleduje pri izrekanju in izvrševanju ukrepa izgona osebe iz države, je treba upoštevati, da je država zavezana k posebnemu varstvu družine in otrok. Ta zaveza izhaja tako iz Ustave (53., 54. in 56. člen) kot tudi iz ratificiranih mednarodnih pogodb (EKČP, KOP). Tako po praksi ESČP kot po pravu Evropske unije je izgon osebe iz države zaradi zagotovitve javnega reda ali javne varnosti dopusten le ob spoštovanju načela sorazmernosti. Čim večja je stopnja vključenosti osebe in njenih družinskih članov v državo članico gostiteljico, tem večja mora biti stopnja varstva pred izgonom. Od tod izhaja obveznost držav gostiteljic, da pred sprejetjem odločbe o izgonu zaradi javne varnosti upoštevajo nekatere pomembne okoliščine (zlasti čas prebivanja osebe na njihovem ozemlju, njeno starost, zdravstveno stanje, družinske in ekonomske razmere, socialno in kulturno vključenost v državo gostiteljico ter obseg njenih vezi z izvorno državo). Ko gre za izgon kot kazen oziroma stransko kazen, je država dolžna preveriti tudi, ali posameznik dejansko in resnično predstavlja grožnjo za javni red ali javno varnost, in oceniti, ali je prišlo do kakšnih pomembnih sprememb okoliščin po izdaji odredbe o izgonu (drugi odstavek 33. člena Direktive).
 15. Izredna omilitev kazni je izredno pravno sredstvo, ki sodišču omogoča naknadno presojo okoliščin, ki jih ob izreku stranske kazni izgona osebe iz države ni bilo ali so bile, pa sodišče zanje ni vedelo, ki pa bi očitno pripeljale do milejše obsodbe. Glede na kriterije, ki jih je izoblikovalo ESČP ob presoji primerov izgona tujcev iz držav gostiteljic zaradi izvršenih kaznivih dejanj (glej 8. točko obrazložitve te odločbe) in ki izhajajo tudi iz pravnega reda Evropske unije (28. in 33. člen Direktive), mora sodišče tako pri izreku stranske kazni izgona tujca iz države kot tudi pri odločanju o zahtevi za izredno omilitev te kazni upoštevati določene okoliščine osebne narave in paziti na to, da s svojo odločitvijo ne poseže prekomerno v vsebino pravice do družinskega življenja, katere bistvo je vzajemno uživanje staršev in otrok v skupnosti. Stališče Vrhovnega sodišča, po katerem očetovstvo pritožnika v Republiki Sloveniji ni nova okoliščina osebne narave, ki bi jo sodišče moralo upoštevati pri odločanju o izredni omilitvi stranske kazni, odreka potrebnost presoje vseh upoštevnih okoliščin z vidika sorazmernosti posega v pravico do družinskega življenja. Zato krši pravico pritožnika, varovano s 53., 54. in 56. členom Ustave. To stališče hkrati pomeni tudi kršitev pravice do družinskega življenja, ki jo uživa njegova hči, ki prebiva v Republiki Sloveniji in je slovenska državljanka. Dolžnost države do posebnega varstva otrok namreč zavezuje tudi sodišče, ki mora pri odločanju v vsakem konkretnem primeru v največji mogoči meri upoštevati in zavarovati koristi otroka.(17)
 16. Ker izpodbijani sklep temelji na stališču, za katero je Ustavno sodišče presodilo, da ni v skladu s pravico do družinskega življenja (53., 54. in 56. člen Ustave), je Ustavno sodišče ta sklep razveljavilo in zadevo vrnilo Vrhovnemu sodišču v novo odločanje.
 17. Predloga pritožnika za presojo ustavnosti 379. člena KZ-1 Ustavno sodišče ni štelo kot pobudo za začetek postopka za oceno ustavnosti navedene zakonske določbe. Ustavno sodišče bi lahko na podlagi drugega odstavka 59. člena ZUstS sámo začelo postopek za oceno ustavnosti te zakonske določbe, če bi ocenilo, da je to potrebno zaradi odločitve o ustavni pritožbi.
 18. Ustavno sodišče je sprejelo to odločbo na podlagi prvega odstavka 59. člena ZUstS v sestavi: podpredsednik mag. Miroslav Mozetič ter sodnice in sodnik dr. Mitja Deisinger, dr. Dunja Jadek Pensa, dr. Etelka Korpič - Horvat, Jasna Pogačar in dr. Jadranka Sovdat. Sodnik Jan Zobec je bil pri odločanju v tej zadevi izločen. Ustavno sodišče je odločbo sprejelo s petimi glasovi proti enemu. Proti je glasoval sodnik Deisinger.
 (1) Prim. odločbo Ustavnega sodišča št. U-I-273/98 z dne 1. 7. 1999 (Uradni list RS, št. 60/99, in OdlUS VIII, 169).
 (2) Prim. odločbo Ustavnega sodišča št. U-I-312/00 z dne 23. 4. 2003 (Uradni list RS, št. 42/03, in OdlUS XII, 39). V tej odločbi je Ustavno sodišče ugotovilo protiustavnost prvega odstavka 105. člena ter prvega in drugega odstavka 114. člena Zakona o zakonski zvezi in družinskih razmerjih – v nadaljevanju ZZZDR (tj. zakonskih določb, ki niso omogočale skupne vzgoje in varstva otrok oziroma skupnega izvrševanja roditeljske pravice v primeru ločenega življenja staršev). Hkrati je razveljavilo prvi odstavek 106. člena in četrti odstavek 114. člena ZZZDR. Glede drugega odstavka 106. člena, 107. člena in tretjega odstavka 114. člena ZZZDR je ugotovilo, da niso v neskladju z Ustavo.
 (3) Prim. odločbo Ustavnega sodišča št. Up-50/94 z dne 22. 1. 1998 (OdlUS VII, 99). V tej zadevi sta bili predmet ustavnosodne presoje sodba Vrhovnega sodišča in odločba Ministrstva za notranje zadeve, s katero je bila pritožniku zavrnjena vloga za sprejem v državljanstvo po 40. členu Zakona o državljanstvu Republike Slovenije. V tej odločbi je Ustavno sodišče poudarilo, da zgolj dejstvo, da eden izmed staršev ni sprejet v državljanstvo Republike Slovenije, praviloma še ne pomeni ločitve družinskih članov. Ker pa veljavni pravni red na državljanstvo navezuje vrsto pravic, lahko taka odločitev bistveno poslabša možnosti za svoboden osebnostni razvoj otrok in drugih družinskih članov ter ogrozi enotnost družine.
 (4) Prim. odločbo Ustavnega sodišča št. U-I-273/98 z dne 1. 7. 1999 (Uradni list RS, št. 60/99, in OdlUS VIII, 169).
 (5) Prim. odločbo Ustavnega sodišča št. U-I-53/93 z dne 9. 3. 1995 (Uradni list RS, št. 21/95, in OdlUS IV, 22).
 (6) Člen 8 EKČP določa: »(1) Vsakdo ima pravico do spoštovanja svojega zasebnega in družinskega življenja, svojega doma in dopisovanja. (2) Javna oblast se ne sme vmešavati v izvrševanje te pravice, razen če je to določeno z zakonom in nujno v demokratični družbi zaradi državne varnosti, javne varnosti ali ekonomske blaginje države, zato, da se prepreči nered ali zločin, da se zavaruje zdravje ali morala ali da se zavarujejo pravice in svoboščine drugih ljudi.«
 (7) Prim. M. Končina Peternel v: L. Šturm (ur.), Komentar Ustave Republike Slovenije, dopolnitev komentarja – A, Fakulteta za državne in evropske študije, Ljubljana 2011, str. 898.
 (8) Prim. zadevi Boultif proti Švici (sodba z dne 2. 8. 2001) in Moustaquim proti Belgiji (sodba z dne 18. 2. 1991), v katerih je ESČP ugotovilo kršitev pravice iz 8. člena EKČP. Odločitev je sprejelo na podlagi naslednjih meril:
 – narava in resnost kaznivega dejanja, ki jih je zagrešil pritožnik,
 – dolžina oziroma čas prebivanja v državi, iz katere naj bi bil pritožnik izgnan,
 – upoštevanje časa, ki je minil od kaznivega dejanja, in vedenje storilca v tem času,
 – pritožnikova družinska situacija (npr. trajanje zakonske zveze) in drugi dejavniki, ki kažejo na učinkovitost izvrševanja pravice do družinskega življenja,
 – ali je zakonec oziroma partner vedel za kaznivo dejanje v času, ko se je odločal za skupno življenje,
 – resnost težav, s katerimi bi se v primeru izgona moral soočiti partner, čeprav dejstvo, da se bo soočil z določenimi težavami, samo po sebi ne izključuje izgona. Ob upoštevanju navedenih kriterijev je ESČP v zadevi Boultif proti Švici odločilo, da je bil ukrep izgona sicer zakonit in da je zasledoval legitimen cilj (preprečitev nereda in zločina), vendar pa ni bil sorazmeren, saj je pritožnik v času, ko so mu zavrnili podaljšanje dovoljenja za bivanje, predstavljal le omejeno nevarnost za javni red. ESČP je v zadevi Maslov proti Avstriji (sodba z dne 23. 6. 2008) navedena merila dopolnilo še z dvema kriterijema: (1) interes in dobrobit otrok, zlasti njihove morebitne težave, s katerimi bi se morali soočiti zaradi izgona pritožnika, ter (2) trdnost socialnih, kulturnih in družinskih vezi v državi gostiteljici in v državi, kamor bo pritožnik izgnan. Tudi v tej zadevi je ESČP ugotovilo kršitev 8. člena EKČP.
 (9) Prim. zadevo Üner proti Nizozemski (sodba z dne 18. 10. 2006). ESČP je v tej zadevi odločilo, da ni kršitve 8. člena EKČP.
 (10) Člen 7 Listine se glasi: »Vsakdo ima pravico do spoštovanja njegovega zasebnega in družinskega življenja, stanovanja in občevanja.«
 (11) Člen 52 Listine določa obseg pravic in načel ter način njihove razlage. Ob upoštevanju načela sorazmernosti so omejitve pravic in svoboščin, ki jih priznava Listina, dovoljene samo, če so potrebne in če dejansko ustrezajo ciljem splošnega interesa, ki jih priznava Unija, ali če so potrebne zaradi zaščite pravic in svoboščin drugih (prvi odstavek 52. člena Listine). V skladu s tretjim odstavkom 52. člena sta vsebina in obseg pravic, ki so zajete tako v Listini kot v EKČP, enaka, to pa ne preprečuje širšega varstva po pravu Unije. Člen 53 Listine pa določa, da se nobena določba Listine ne sme razlagati kot omejevanje ali zoževanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ki jih, na svojem področju uporabe, priznavajo pravo Unije, mednarodno pravo in mednarodni sporazumi, katerih pogodbenica je Unija ali vse države članice, predvsem EKČP ter ustave držav članic.
 (12) V skladu s 417. členom Zakona o kazenskem postopku (Uradni list RS, št. 32/07 – uradno prečiščeno besedilo, 68/08 in 77/09 – v nadaljevanju ZKP) je omilitev pravnomočno izrečene kazni dovoljena, če se po pravnomočnosti sodbe pokažejo okoliščine, ki jih ni bilo, ko se je sodba izrekala, ali so bile, pa sodišče zanje ni vedelo, ki pa bi očitno pripeljale do milejše obsodbe.
 (13) Pritožnik je bil leta 2002 pravnomočno obsojen za kaznivo dejanje ropa po tretjem odstavku v zvezi s prvim odstavkom 213. člena Kazenskega zakonika (Uradni list RS, št. 95/04 – uradno prečiščeno besedilo – v nadaljevanju KZ) in za kaznivo dejanje prikrivanja po prvem odstavku 221. člena v zvezi s 25. členom KZ, pri čemer mu je bila izrečena enotna kazen 8 let in 4 mesece zapora ter stranska kazen izgona tujca iz države v trajanju 10 let. Pritožnik je bil 1. 7. 2007 pogojno odpuščen s prestajanja zaporne kazni, pri čemer je pogojni odpust trajal do 1. 9. 2010, stranska kazen pa se bo iztekla 1. 9. 2017.
 (14) Prim. sodbo št. IX Ips 70/1996 z dne 12. 11. 1996, v kateri je bil obsojencu poleg zaporne kazni po tedaj veljavnem kazenskem zakoniku izrečen tudi varnostni ukrep izgona tujca za dobo dveh let. Obsojeni je vložil zahtevo za izredno omilitev kazni, saj se mu je po pravnomočnosti sodbe rodil otrok, ki je bil slovenski državljan in je stalno prebival v Sloveniji s svojo materjo, prav tako slovensko državljanko.
 (15) Prim. odločbo Ustavnega sodišča št. Up-2595/08 z dne 23. 9. 2010 (Uradni list RS, št. 86/10).
 (16) Z uveljavitvijo Kazenskega zakonika (Uradni list RS, št. 55/08 – v nadaljevanju KZ-1) je bila stranska kazen izgona tujca iz države ukinjena. Za primere, ko je bila izrečena stranska kazen izgona tujca iz države po 40. členu KZ pred uveljavitvijo KZ-1, pa 379. člen KZ-1 določa, da se ta kazen zoper obsojenca izvrši tudi po začetku veljavnosti KZ-1. Prim. Poročevalec DZ z dne 17. 1. 2008.
 (17) Kot izhaja iz prakse ESČP, vsaka morebitna kršitev pravice staršev do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja posredno pomeni tudi kršitev pravice otroka, varovane v 8. členu EKČP. Prim. S. Chouldhry, J. Herring, European Human Rights and Family Law, Hart Publishing, Oxford and Portland 2010, str. 215 in nasl.


text:
Zhong Guan (en chino: 管仲 Guǎn Zhòng) (725 a. C. - 645 a. C.) fue un político chino del Periodo de Primavera y Otoño. Su nombre de pila era Yiwu (夷吾 Yíwú), Zhong era su nombre de cortesía. Recomendado por Bao Shuya, fue nombrado Primer Ministro por el Duque Huan de Qi en el 685 a. C..
 Guan Zhong modernizó el estado Qi comenzando con múltiples reformas. En el campo político, centralizó el poder y dividió el estado en diferentes pueblos, cada uno encargado de alguna tarea comercial en específico. En lugar de confiar en las aristocracias hereditarias para obtener dinero, impuso directamente los impuestos al pueblo. También desarrolló un método para la elección de un gobernador según su talento. Guan Zhong llevó también a cabo cambios en las responsabilidades administrativas, con lo que los aristócratas devinieron profesionales burócratas.
 Zhong también introdujo varias reformas económicas importantes. Creó un código fiscal uniforme. Usó además el poder estatal para estimular la producción de sal y hierro. Por lo general, los historiadores dan crédito a la opinión de que Zhong Guan fue el que introdujo monopolios estables de estos minerales. Durante su mandato, el estado de Qi se hizo mucho más fuerte y el Duque Huan de Qi ganó hegemonía entre los demás estados.
 Se le considera el autor de la enciclopedia Guanzi, aunque en realidad ésta es posterior (data de la parte tardía del periodo de los "Reinos Combatientes"), momento en el que se llevó a cabo la compilación de los trabajos de los eruditos de la Academia de Jixia.
 Cultura popular
 Guan Zhong es una de las treinta y dos figuras históricas o personajes especiales del videojuego “Romance of the Three Kingdoms XI” de Koei. Aparece en este juego como “Guam Yiwu”. Fue un gran gobernador estatal, por múltiples motivos, aunque Quin Shi Huang no opinaba lo mismo.
 Referencias
 Primeros ministros de China
 Dinastía Zhou
 Historia del derecho
 Políticos del siglo VII a. C.
 Chinos del siglo VII a. C.