text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 23.11.2017.
 COM(2017) 772 final
 2017/0309(COD)
 Prijedlog
 ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
 o izmjeni Odluke br. 1313/2013/EU o Mehanizmu Unije za civilnu zaštitu
 OBRAZLOŽENJE
 1.KONTEKST PRIJEDLOGA
 •Razlozi i ciljevi prijedloga
 Prijedlogom se planiraju uvesti neke ciljane izmjene Odluke Vijeća br. 1313/2013/EU („Odluka”) o Mehanizmu Unije za civilnu zaštitu („Mehanizam Unije”) u okviru kojeg Europska unija podupire, koordinira i dopunjava djelovanja država članica u području civilne zaštite u cilju prevencije prirodnih katastrofa i katastrofa uzrokovanih ljudskim djelovanjem unutar Unije i izvan nje, pripravnosti za te katastrofe i odgovora na njih. Na temelju načela solidarnosti i zajedničke odgovornosti opći je cilj ovog prijedloga osigurati da Unija može svojim građanima u Europi i izvan nje pružati bolju pomoć u slučaju krize i hitnih situacija. Prijedlogom se priznaje da su napori usmjereni na prevenciju katastrofa od ključne važnosti za ograničavanje potrebe za potporom u slučaju krize i hitnih situacija.
 Prema nedavno provedenoj privremenoj evaluaciji Mehanizma Unije za civilnu zaštitu
 1
 , koja je predviđena u članku 34. Odluke br. 1313/2013/EU, i ostalim procjenama uspješnosti kao što je „Preispitivanje Mehanizma Unije za civilnu zaštitu koje je proveo Europski revizorski sud”
 2
 , Mehanizam Unije pokazao se kao koristan alat za mobilizaciju i koordinaciju pomoći koju zemlje sudionice pružaju kada odgovaraju na krize unutar Unije i izvan nje, što je opipljiv dokaz europske solidarnosti. Međutim, na temelju nekih zaključaka donesenih u tim dokumentima i dodatnih dokaza utvrđena su određena područja u kojima su opravdane zakonodavne izmjene. U tom pogledu najvažnije je bilo praktično iskustvo kao najvažniji čimbenik u izradi ove inicijative jer su njime istaknuta ograničenja trenutačnog okvira.
 Unija se od 2013. suočila s velikim brojem katastrofa koje su uzrokovale tragične gubitke života i druge štetne posljedice za građane, poduzeća, zajednice i okoliš. Konkretnije, odgovori na niz nedavnih katastrofa, uključujući humanitarni učinak izbjegličke i migracijske krize, manjak dostupnih sredstava tijekom sezona šumskih požara 2016. i 2017., od kojih je potonja bila posebno dugotrajna i intenzivna i uzrokovala više od 100 smrtnih slučajeva, te ozbiljne posljedice niza uragana na Karibima i snažnih oluja i poplava u EU-u bili su pravi test otpornosti na stres za Mehanizam Unije za civilnu zaštitu. To je bilo posebno očito tijekom hitnih situacija velikih razmjera koje su istodobno pogodile nekoliko država članica. U takvim okolnostima dobrovoljni doprinosi država članica za odgovor na katastrofe prečesto su bili nedovoljni i postalo je očito da postoje nedostaci u određenim ključnim kapacitetima za odgovor, kako je navedeno u Izvješću o nedostacima u kapacitetu koje je objavljeno početkom 2017.
 3
 Najistaknutiji primjeri u tom kontekstu nemogućnost su zajedničkog kapaciteta EU-a da odgovori na svih 17 zahtjeva za pomoć sa šumskim požarima zbog čega je pomoć pružena u samo 10 slučajeva, a pritom ponekad ugrožena kašnjenjima zbog čega odgovor nije bio pravodoban.
 S obzirom na taj kontekst postoje čvrsti razlozi za poduzimanje ciljane revizije postojećeg zakonodavstva o Mehanizmu Unije za civilnu zaštitu u cilju rješavanja glavnih problema s kojima se on danas suočava. Promjenama sadržanima u ovom prijedlogu konkretno se žele ostvariti sljedeći ciljevi:
 (a) pojačati djelotvornost preventivnih mjera u okviru ciklusa upravljanja rizikom od katastrofa i povećati povezanost s drugim ključnim politikama EU-a u području prevencije katastrofa i odgovora na katastrofe;
 (b) pojačati zajedničku sposobnost Unije i država članica za odgovor na katastrofe i uklanjanje nedostataka u kapacitetu koji se ponavljaju i novih nedostataka, posebno stvaranjem namjenske pričuve kapaciteta za odgovor na razini Unije o čijem raspoređivanju odlučuje Komisija, koja zadržava ovlasti upravljanja i kontrole (poznata kao rescEU). rescEU imat će odobrene kapacitete za hitne situacije za odgovor, prema potrebi, na šumske požare, poplave, potrese i hitne situacije povezane sa zdravljem. Nakon razgovora s državama članicama, za slučajeve epidemija kao što su virusi ebole i zike trebalo bi predvidjeti i poljsku bolnicu koja se može žurno uspostaviti unutar Unije ili izvan nje kao dio Europske zdravstvene jedinice. Europa je pretrpjela i brojne terorističke napade. Osiguravanjem raspoloživosti takvih kapaciteta na razini EU-a pridonijet će se stvaranju ekonomija razmjera i smanjit će se troškovi pojedinačne nabave istih kapaciteta;
 c) osigurati pokretnost i djelotvornost Mehanizma Unije u administrativnim postupcima za podupiranje hitnih operacija.
 Opće je priznata potreba za jačanjem europske civilne zaštite zbog trendova katastrofa, uključujući ekstremne vremenske uvjete, te zbog zabrinutosti za sigurnost unutar Unije. Ovaj prijedlog temelji se na nedavno provedenoj daljnjoj analizi i podrobnom razmatranju utvrđenih nedostataka koji su poduzeti zajedno s nadležnim tijelima za civilnu zaštitu.
 •Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području politike
 Prijedlogom se pridonosi jednom od deset političkih prioriteta koje je Komisija utvrdila za razdoblje od 2015. do 2019., odnosno postizanju „područja pravosuđa i temeljnih prava utemeljenog na uzajamnom povjerenju”. Uzajamno povjerenje utjelovljeno je u načelu solidarnosti na kojem se temelji Odluka br. 1313/2013/EU i ovim će se prijedlogom pojačati, zajedno s načelima zajedničke odgovornosti i nadležnosti.
 Predložene promjene potpuno su u skladu s širim ciljem izgradnje „Europe koja štiti” prema kojem su napori Komisije bili usmjereni posljednjih godina, a bit će usmjereni i u budućnosti. Prijedlog se temelji na pozitivnim rezultatima koji su dosad ostvareni postojećim okvirom i njime se planiraju ispraviti njegovi nedostaci s pomoću pojačanih odredaba kako bi se nastavilo podupiranje, koordinacija i dopunjavanje djelovanja država članica u tom području.
 •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije
 Mjere predviđene u okviru revidiranog Mehanizma Unije za civilnu zaštitu usklađene su s općim ciljem Unije da osigura da se svim relevantnim politikama i instrumentima EU-a pridonosi jačanju kapaciteta Unije za upravljanje rizikom od katastrofa, od prevencije katastrofa do pripravnosti za katastrofe, odgovora na njih i oporavka od njih. On se temelji i na cilju iz članka 3. stavka 3. Ugovora o Europskoj uniji o podupiranju solidarnosti među državama članicama.
 Posebna pozornost posvećuje se osiguravanju bliske koordinacije i usklađenosti s djelovanjima koja se provode u okviru drugih politika EU-a, kao što su prilagodba klimatskim promjenama, i s instrumentima u području prevencije katastrofa i smanjenja rizika od katastrofa, kao što su kohezijska politika, politika ruralnog razvoja, istraživanja, zdravlja te migracijska i sigurnosna politika. Prijedlogom se također nastoje uspostaviti snažnije sinergije s politikom humanitarne pomoći, posebno u okviru odgovora na hitne situacije izvan Unije.
 Nijednim zakonodavnim aktom u okviru drugih politika Unije trenutačno se ne mogu ostvariti ciljevi koji se žele ostvariti ovim prijedlogom. Stoga ne bi trebalo biti preklapanja djelovanja na terenu.
 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST
 •Pravna osnova
 Pravna je osnova ovog prijedloga članak 196. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.
 •Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)
 Države članice ne mogu samostalno u dovoljnoj mjeri ostvariti ciljeve prijedloga. Mehanizam Unije za civilnu zaštitu uspostavljen je jer velike katastrofe mogu preopteretiti kapacitete za odgovor bilo koje države članice kada ona djeluje samostalno. On se temelji na pružanju dobro koordinirane i brze uzajamne pomoći među državama članicama.
 Osim izmjena usmjerenih na osiguravanje usklađenosti i pojednostavnjenja, ovim prijedlogom predviđaju se i dodatne mogućnosti za jačanje zajedničke sposobnosti za pripravnost za katastrofe i odgovor na njih. To je posebno važno u slučaju katastrofe, ili više njih, koje imaju velike učinke koji istodobno preopterećuju kapacitete kritičnog broja država članica i mogu paralizirati uzajamnu pomoć među njima. To se odnosi i na kapacitete koji bi bili potrebni u slučaju scenarija velike katastrofe male vjerojatnosti, ali velikog učinka. U takvim slučajevima jasno je da države članice ne mogu same osigurati dostatni odgovor i stoga EU mora poduprijeti i dopuniti djelovanje država članica u skladu s člankom 196. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.
 Uzimajući u obzir koristi u smislu smanjenja gubitaka ljudskih života te ekološke, gospodarske i materijalne štete, prijedlog donosi jasnu dodanu vrijednost EU-a.
 •Proporcionalnost
 Prijedlog ne prelazi ono što je potrebno za postizanje ciljeva. Njime se uklanjaju nedostaci utvrđeni tijekom privremene evaluacije i u drugim nedavnim dokumentima o ocjeni uspješnosti Mehanizma Unije za civilnu zaštitu (tematsko izvješće Europskog revizorskog suda o Mehanizmu Unije za civilnu zaštitu
 4
 , Izvješće Komisije o ostvarenom napretku i preostalim nedostacima u Europskom kapacitetu za odgovor na hitne situacije
 5
 – prethodno spomenuto i Pregled rizika u EU-u
 6
 ) i predlažu se rješenja u skladu s mandatom koji su dali Vijeće i Europski parlament.
 Administrativno opterećenje za Uniju i države članice ograničeno je i ne prekoračuje ono što je nužno za postizanje ciljeva prijedloga. Nadalje, usklađivanjem određenih stopa sufinanciranja EU-a i ukidanjem sufinanciranja u određenim područjima smanjit će se administrativno opterećenje.
 •Odabir instrumenta
 Prijedlog Odluke o izmjeni Odluke br. 1313/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća o Mehanizmu Unije za civilnu zaštitu.
 3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA
 •Savjetovanja s dionicima
 Nedostaci koji se žele ukloniti ovim prijedlogom utvrđeni su na temelju praktičnog iskustva i rezultata sveobuhvatnog savjetovanja s dionicima koje je nedavno provedeno u okviru privremene evaluacije Mehanizma Unije za civilnu zaštitu
 7
 . Opći cilj tog savjetovanja bio je da se svim uključenim dionicima pruži prilika da izraze svoja stajališta o uspješnosti Mehanizma Unije za civilnu zaštitu tijekom prve polovine njegove provedbe. Posebni ciljevi bili su sljedeći:
 (a)prikupiti stajališta i mišljenja europskih građana o dosad ostvarenim rezultatima Mehanizma Unije za civilnu zaštitu;
 (b)utvrditi važnost različitih prioriteta za upravljanje rizikom od katastrofa kako ih se doživljava u cijelom EU-u;
 (c)prikupiti ciljane povratne informacije i tehničke savjete od primarnih dionika Mehanizma Unije za civilnu zaštitu;
 (d)prikupiti dokaze kojima će se poduprijeti privremena evaluacija Mehanizma Unije za civilnu zaštitu za svaki od glavnih evaluacijskih kriterija.
 U aktivnosti savjetovanja uključene su četiri glavne skupine dionika:
 –subjekti koji provode Mehanizam Unije za civilnu zaštitu: tijela država članica za civilnu zaštitu koja za Europski kapacitet za odgovor na hitne situacije na raspolaganje stavljaju module i/ili stručnjake; druga tijela država članica za civilnu zaštitu; tijela za civilnu zaštitu u zemljama sudionicama
 8
 ,
 –subjekti na koje Mehanizam Unije za civilnu zaštitu utječe: države domaćini koje su primile potporu iz Mehanizma Unije za civilnu zaštitu (EU, zemlje pristupnice, zemlje europskog susjedstva i ostale treće zemlje), Europski parlament, Odbor regija, lokalna tijela vlasti,
 –subjekti s iskazanim interesom za Mehanizam Unije za civilnu zaštitu: ostala tijela država članica, ostala tijela zemalja sudionica, agencije UN-a, Svjetska banka, NVO-i, privatni sektor, zaklade itd.,
 –subjekti koji imaju stručno znanje relevantno za Mehanizam Unije za civilnu zaštitu (npr. upravljanje rizikom od katastrofa). sveučilišta/centri izvrsnosti i skupine za strateško promišljanje, uglavnom u zemljama sudionicama.
 •Prikupljanje i primjena stručnog znanja
 Privremenu evaluaciju na kojoj se temelji ovaj prijedlog proveo je vanjski evaluator u razdoblju od rujna 2016. do lipnja 2017. Ona se temeljila na doprinosima zaprimljenima tijekom razgovora sa zemljama sudionicama (Odbor za civilnu zaštitu, Radna skupina Vijeća za civilnu zaštitu, sastanci glavnih direktora) i njome su uzete u obzir informacije prikupljene tijekom otvorenog javnog savjetovanja, tematsko izvješće Europskog revizorskog suda o Mehanizmu Unije za civilnu zaštitu i Izvješće Komisije o ostvarenom napretku i preostalim nedostacima u Europskom kapacitetu za odgovor na hitne situacije.
 Evaluacija se sastojala od tri faze:
 i.početka, koji uključuje uredsku provjeru aktivnosti u okviru Mehanizma Unije za civilnu zaštitu i informativne razgovore s referentima;
 ii.istraživanja, koje uključuje ciljano savjetovanje s glavnim dionicima Mehanizma Unije za civilnu zaštitu
 9
 s pomoću internetskih anketa, osobnih i telefonskih razgovora, kao i tri studije slučaja (šumski požari u Cipru, modulska vježba u Estoniji, migracijska kriza);
 iii.analize i sinteze, uključujući triangulaciju podataka, razrađivanje zaključaka i preporuka i izrada nacrta.
 Provedeno je prethodno navedeno tromjesečno internetsko otvoreno javno savjetovanje (studeni 2016. – veljača 2017.) u kojemu je 130 ispitanika iz cijele Europe iznijelo povratne informacije o Mehanizmu Unije za civilnu zaštitu. Izvješće o rezultatima otvorenog javnog savjetovanja objavljeno je krajem ožujka 2017.
 10
 Procjena učinka
 Nije provedena procjena učinka koja bi popratila ovaj prijedlog budući da se predložene promjene moraju žurno provesti zbog nedostataka u ključnim kapacitetima na europskoj razini, što je posebno pokazala sezona borbe protiv šumskih požara 2017. Takvi nedostaci znatno su utjecali na odgovor EU-a na katastrofe i rezultirali velikim brojem žrtava, snažnim gospodarskim učincima i štetom za okoliš.
 •Primjerenost propisa i pojednostavnjivanje
 Predložena revizija ograničenog je područja primjene i prirode, njome se uspostavlja ravnoteža interesa država članica i razmjerna je onome što je operativno potrebno.
 Budući da je ovo revizija postojećeg zakonodavstva, Komisija je razmatrala prilike za pojednostavnjenje i smanjenje opterećenja. Iako je utvrđen niz mjera pojednostavnjenja, kako je objašnjeno u nastavku, nije ih bilo moguće kvantificirati zbog ograničene dostupnosti podataka u kratkom vremenskom okviru.
 Ovim prijedlogom smanjuje se administrativno opterećenje uvođenjem posebnog upućivanja na uporabu jediničnih iznosa, paušalnih iznosa i fiksnih stopa u vezi sa sufinanciranjem troškova prijevoza. Nadalje, njime se pojednostavnjuju postojeći administrativni postupci usklađivanjem pravila za sufinanciranje.
 Ovim prijedlogom u načelu se nastoje ažurirati operativni postupci kako bi se osiguralo da su primjereni svrsi, hitri te da se mogu jednostavno razumjeti i primjenjivati, čime bi se osiguralo da države članice mogu pristupiti potpori i pomoći iz Mehanizma Unije kada im je ona potrebna. Na primjer, nedavne katastrofe pokazale su da Unija možda nije dostatno opremljena za hitne situacije s učinkom velikih razmjera koji istodobno utječe na nekoliko država članica (npr. šumski požari, ekstremne vremenske nepogode, velike poplave, potresi, epidemije (kao što je ebola), teroristički napadi). U takvim okolnostima države članice ne mogu uvijek ponuditi pomoć.
 4.UTJECAJ NA PRORAČUN
 Kako je navedeno u članku 19. Odluke br. 1313/2013/EU financijska omotnica za provedbu Mehanizma Unije tijekom razdoblja višegodišnjeg financijskog okvira od 2014. do 2020. iznosi 368,4 milijuna EUR. Taj se iznos sastoji od 223,8 milijuna EUR iz naslova 3. „Sigurnost i građanstvo” i 144,6 milijuna EUR iz naslova 4. „Globalna Europa”. Nadalje, administrativni troškovi i troškovi ljudskih potencijala pokriveni su iznosom od približno 52,5 milijuna EUR iz naslova 5.
 Posebice bi se trebali ostvariti sljedeći ciljevi iz prethodnog odjeljka 1.:
 –jačanje zajedničke sposobnosti država članica i Unije za odgovor na katastrofe stvaranjem namjenske pričuve kapaciteta za odgovor pod zapovjedništvom i kontrolom Komisije (rescEU),
 –više stope sufinanciranja (75 %) kapaciteta koji su stavljeni na raspolaganje europskim udruženim kapacitetima. To uključuje troškove prilagodbe, popravljanja, prijevoza i operativne troškove;
 –jačanje usredotočenosti na prevenciju i jačanje dosljednosti s drugim ključnim politikama EU-a i
 –jačanje suradnje sa susjednim zemljama.
 Ovim prijedlogom traži se ukupno opće povećanje financijske omotnice Mehanizma Unije za civilnu zaštitu za razdoblje od 2018. do 2020. za dodatnih 280 milijuna EUR.
 5.OSTALI ELEMENTI
 •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja
 Primjenjuje se članak 34. stavak 2. Odluke br. 1313/2013/EU o Mehanizmu unije za civilnu zaštitu. U njemu je propisano da se nad djelovanjima koja primaju financijsku pomoć provodi redovito praćenje s ciljem praćenja njihove provedbe. U njemu su propisani općenitiji zahtjevi da Komisija mora provesti evaluaciju primjene Odluke i dostaviti privremeno evaluacijsko izvješće i ex post evaluacijsko izvješće te priopćenje o provedbi. Takve evaluacije trebale bi se temeljiti na pokazateljima predviđenima u članku 3. Odluke.
 •Detaljno obrazloženje pojedinih odredaba prijedloga
 Ovim prijedlogom izmjenjuje se ograničeni broj članaka Odluke br. 1313/2013/EU u cilju ostvarenja prethodno navedenih ciljeva.
 Prvi cilj, odnosno jačanje zajedničke sposobnosti za odgovor na katastrofe i podupiranje država članica u suočavanju s katastrofama koje su, posljednjih nekoliko godina, češće pogađale europsko društvo (kapaciteti za borbe protiv požara iz zraka, crpke visokog kapaciteta, potraga i spašavanje u gradovima, poljske bolnice i timovi za hitnu medicinsku pomoć) ostvaruje se sljedećim sredstvima:
 –stvaranjem namjenske pričuve sredstava: rescEU. Ovim prijedlogom izričito se dopušta Komisiji da stječe vlastite operativne kapacitete i da uspostavi mehanizme za osiguravanje brzog pristupa tim kapacitetima u cilju stvaranja namjenske pričuve sredstava kojom će se omogućiti pokrivanje postojećih nedostataka na nacionalnoj razini. Kapaciteti koji se iznajmljuju ili zakupljuju na temelju sporazuma EU-a ili kupuju uz potpuno financiranje EU-a postali bi dio sustava rescEU. Svi troškovi tih kapaciteta bili bi u cijelosti pokriveni financiranjem EU-a, koji bi zadržao operativno zapovjedništvo i kontrolu nad tim sredstvima i odlučivao o njihovu raspoređivanju nakon aktivacije Mehanizma. Dodatni kapaciteti utvrdit će se u dogovoru sa stručnom skupinom sustava rescEU,
 –jačanjem Europskog kapaciteta za odgovor na hitne situacije u koji države članice mogu prethodno namijeniti nacionalne kapacitete za odgovor (npr. otkrivanje i uzorkovanje KBRN-a, pročišćavanje vode, borba protiv šumskih požara na tlu, spašavanje u slučaju poplava uporabom brodova ili drugih kapaciteta poput mobilnih laboratorija), koji će i dalje biti najvažniji dio Mehanizma Unije za civilnu zaštitu i sada će se nazivati „Europski udruženi kapaciteti za civilnu zaštitu”. Ovim prijedlogom revidira se sustav inicijativa za namjenu sredstava u Europske udružene kapacitete za civilnu zaštitu povećanjem stopa sufinanciranja i vrsta prihvatljivih troškova. U skladu s novim prijedlogom, za sredstva namijenjena Europskim udruženim kapacitetima za civilnu zaštitu svi troškovi nastali tijekom operacija Mehanizma Unije za civilnu zaštitu u Uniji bit će pokriveni 75 %, uključujući troškove prilagodbe, popravka, prijevoza i operativne troškove.
 Kapaciteti koji dobivaju bilo kakvu vrstu sufinanciranja EU-a morat će se uključiti u Europske udružene kapacitete za civilnu zaštitu. U cilju pojednostavnjenja sustava te kako bi dostupnost sredstava bila predvidljivija, više se neće odobravati financijska pomoć za sredstva izvan Europskih udruženih kapaciteta za civilnu zaštitu. Naposljetku, uključeni su i veći poticaji za udruživanje kapaciteta (npr. Komisija će pokrivati troškove prijevoza „udružene” pomoći iz jedne države članice u drugu i troškove prijevoza i skladištenja udružene pomoći u trećim zemljama).
 U odnosu na drugi cilj, veze između prevencije, pripravnosti i odgovora pojačane su povezivanjem procjena rizika s planiranjem upravljanja rizikom i zahtijevanjem od država članica da Komisiji dostave svoje planove upravljanja rizikom najkasnije do 31. siječnja 2019. Kako bi se osiguralo da sve države članice imaju djelotvorne preventivne mjere i da se rescEU neće upotrebljavati kao zamjena za nacionalne kapacitete, Komisija će moći tražiti posebne planove prevencije i pripravnosti od jedne ili nekoliko država članica. Planovi prevencije moraju uz kratkoročne preventivne mjere uključivati i dugoročne preventivne napore usmjerene na opću prilagodbu sve većim učincima klimatskih promjena. Nadalje, planiranje budućeg scenarija trebalo bi se temeljiti na procjenama rizika i raspoređivanju kapaciteta stvaranjem snažnijih stvarnih veza između prevencije, pripravnosti i odgovora.
 Usklađenost s drugim instrumentima Unije namijenjenima prevenciji rizika od katastrofa i upravljanju tim rizikom pojačana je stvaranjem veze između ovog mehanizma i kohezijske politike, politike ruralnog razvoja te zdravstvene i istraživačke politike. Odluke o financiranju u ovom području temeljit će se na napretku koji su države članice ostvarile u području prevencije i pripravnosti. Nadalje, kada je riječ o usklađenosti s drugim politikama EU-a povezanima s odgovorom na katastrofe, poboljšana je komplementarnost i/ili usklađenost financijske pomoći koja se stavlja na raspolaganje u okviru Mehanizma Unije i ostalih instrumenata Unije (kao što je Uredba o humanitarnoj pomoći). U ovom kontekstu odstupanjem od članka 129. stavka 1. Uredbe (EU, Euratom) 966/2012
 11
 osigurat će se bolja uporaba postojećih mogućnosti financiranja i poboljšat će se djelotvornost operacija odgovora država članica. Vidljivost EU-a jača se posebnim člankom.
 U vezi s drugim ciljem te radi ostvarenja veće usklađenosti politike ovaj prijedlog uključuje i odredbe kojima će se osigurati da sredstva EU-a isplaćena posredstvom Mehanizma Unije budu dostatno vidljiva Uniji. S tim je povezana i činjenica da se ovim prijedlogom također omogućuje razvoj namjenske mrežne strukture, Mreže znanja Unije u području civilne zaštite, kojom će se pojačati komponenta osposobljavanja Mehanizma Unije za civilnu zaštitu, u bliskoj suradnji s postojećim relevantnim nacionalnim strukturama u tom području.
 Naposljetku, kada je riječ o trećem cilju, prijedlogom se nastoje pojednostavniti administrativni postupci kako bi se smanjila kašnjenja u raspoređivanju pomoći. Pojednostavnjuje se postojeći sustav uvođenjem samo jedne kategorije sredstava za odgovor za čiju je uporabu potrebno sufinanciranje država članica i iz proračuna EU-a, odnosno Europskih udruženih kapaciteta za civilnu zaštitu, Uvodi se posebno upućivanje na jedinične iznose, paušalne iznose i fiksne stope u odnosu na sufinanciranje prijevoznih troškova u cilju poboljšanja usklađenosti i učinkovitosti. Nadalje, uključene su posebne odredbe kojima se aktivacije Mehanizma Unije za civilnu zaštitu ograničavaju na razdoblje od 90 dana (ako nije opravdano drugačije) kako bi se pojednostavnilo područje primjene i potaknula uporaba sredstava u fazi neposrednog odgovora.
 2017/0309 (COD)
 Prijedlog
 ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
 o izmjeni Odluke br. 1313/2013/EU o Mehanizmu Unije za civilnu zaštitu
 EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 196.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,
 uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija,
 u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,
 budući da:
 (1)Mehanizmom Unije za civilnu zaštitu („Mehanizam Unije”), koji je uređen Odlukom br. 1313/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća
 12
 , jača se suradnja između Unije i država članica i olakšava koordinacija u području civilne zaštite u cilju poboljšanja odgovora Unije na prirodne katastrofe i katastrofe uzrokovane ljudskim djelovanjem.
 (2)Mehanizmom Unije promiče se solidarnost među državama članicama u skladu s člankom 3. stavkom 3. Ugovora o Europskoj uniji, istodobno prepoznajući primarnu odgovornost država članica za prevenciju prirodnih katastrofa i katastrofa uzrokovanih ljudskim djelovanjem, pripravnost za te katastrofe i odgovor na njih.
 (3)Prirodne katastrofe i katastrofe uzrokovane ljudskim djelovanjem mogu se dogoditi bilo gdje na svijetu, često bez upozorenja. Prirodne katastrofe i katastrofe uzrokovane ljudskim djelovanjem sve su češće, ekstremnije i složenije, a pogoršavaju ih učinci klimatskih promjena, neovisno o nacionalnim granicama. Katastrofe mogu imati ogromne posljedice za ljude, okoliš i gospodarstvo.
 (4)Nedavno iskustvo pokazalo je da se oslanjanjem na dobrovoljne ponude uzajamne pomoći koje se koordiniraju u okviru Mehanizma Unije i čije se pružanje njime olakšava ne može uvijek osigurati dostupnost dostatnih kapaciteta za prikladno zadovoljavanje osnovnih potreba ljudi pogođenih katastrofama, kao ni odgovarajuća zaštita okoliša i imovine. To se posebno događa kada katastrofe koje se ponavljaju istodobno pogađaju države članice i kada zajednički kapacitet nije dovoljan.
 (5)Prevencija je od ključne važnosti za zaštitu od katastrofa i zahtijeva daljnje djelovanje. Države članice trebale bi u tu svrhu redovito razmjenjivati procjene rizika i sažetke svojih planova za upravljanje rizikom od katastrofa kako bi se osigurao cjelovit pristup upravljanju katastrofama u okviru kojeg se povezuju mjere prevencije rizika, pripravnosti i odgovora. Nadalje, Komisija bi trebala moći tražiti od država članica da dostave posebne planove prevencije i pripravnosti povezane s određenim katastrofama, posebice zato da bi Unija mogla pružiti najveću moguću potporu za upravljanje rizikom od katastrofa. Trebalo bi smanjiti administrativno opterećenje i pojačati politike prevencije, među ostalim osiguravanjem nužnih veza s drugim ključnim politikama i instrumentima Unije, posebno europskim strukturnim i investicijskim fondovima kako je navedeno u uvodnoj izjavi 2. Uredbe (EU) br. 1303/2013
 13
 .
 (6)Potrebno je pojačati zajedničku sposobnost pripremanja za katastrofe i odgovora na njih, posebno s pomoću uzajamne potpore u Europi. Povrh jačanja mogućnosti koje se već nude u okviru Europskog kapaciteta za odgovor na hitne situacije („EERC” ili „dobrovoljno udruženi kapaciteti”), koji se dalje u tekstu nazivaju „Europski udruženi kapaciteti za civilnu zaštitu”, Komisija bi trebala uspostaviti i rescEU. rescEU bi trebao uključivati kapacitete za odgovor na hitne situacije kako bi se moglo odgovarati na šumske požare, velike poplave i potrese te poljsku bolnicu i medicinske timove u skladu sa standardima Svjetske zdravstvene organizacije koji se mogu brzo rasporediti.
 (7)Unija bi trebala moći pružiti potporu državama članicama kada raspoloživi kapaciteti nisu dostatni za djelotvoran odgovor na katastrofe tako što će pridonijeti financiranju sporazuma o najmu ili zakupu za osiguravanje brzog pristupa takvim kapacitetima ili financiranju njihove kupovine. Time bi se znatno poboljšala djelotvornost Mehanizma Unije osiguravanjem dostupnosti kapaciteta u slučajevima kada se djelotvoran odgovor na katastrofe ne bi mogao osigurati na neki drugi način, posebno u slučaju katastrofa s učincima velikih razmjera koji utječu na znatan broj država članica. Unija bi svojom nabavom kapaciteta trebala omogućiti stvaranje ekonomija razmjera i bolju koordinaciju odgovora na katastrofe.
 (8)Za jačanje Europskih udruženih kapaciteta za civilnu zaštitu potrebno je pojačano financiranje Unije za pokrivanje troškova prilagodbe i popravka kapaciteta i operativnih troškova.
 (9)Kako bi se mogle pojačati učinkovitost i djelotvornost osposobljavanja i vježbi i pojačati suradnja među nacionalnim tijelima za civilnu zaštitu država članica, nužno je uspostaviti Mrežu znanja Unije u području civilne zaštite koja se temelji na postojećim strukturama.
 (10)Kako bi se postiglo funkcioniranje kapaciteta rescEU-a, trebalo bi osigurati dodatna odobrena sredstva za financiranje djelovanja u okviru Mehanizma Unije.
 (11)Trebalo bi pojednostavniti postupke Mehanizma Unije kako bi se osiguralo da države članice mogu pristupiti pomoći i kapacitetima koji su potrebni za što brži odgovor na prirodne katastrofe i na katastrofe uzrokovane ljudskim djelovanjem.
 (12)Kako bi se u najvećoj mjeri mogli iskoristiti postojeći financijski instrumenti te kako bi se države članice mogle poduprijeti u pružanju pomoći, posebno kao odgovor na katastrofe izvan Unije, trebalo bi predvidjeti odstupanje od članka 129. stavka 1. Uredbe (EU, Euratom) 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća
 14
 u slučajevima kada se financiranje odobrava u skladu s člancima 21., 22. i 23. Odluke br. 1313/2013/EU.
 (13)Važno je osigurati da države članice poduzimaju sve potrebne mjere kako bi djelotvorno spriječile prirodne katastrofe i katastrofe uzrokovane ljudskim djelovanjem i ublažile njihove učinke. Odredbama bi se trebale pojačati veze između mjera prevencije, pripravnosti i odgovora u okviru Mehanizma Unije. Trebalo bi osigurati usklađenost s drugim relevantnim zakonodavstvom Unije o prevenciji katastrofa i upravljanju rizikom od katastrofa, među ostalim za prekogranične preventivne mjere i odgovor na prijetnje kao što su ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju
 15
 . Jednako tako trebalo bi osigurati usklađenost s međunarodnim obvezama kao što su Okvir iz Sendaija za smanjenje rizika od katastrofa za razdoblje 2015.–2030., Pariški sporazum i Program za održivi razvoj do 2030.
 (14)Delegiranje ovlasti dodijeljenih Komisiji u skladu s Odlukom br. 1313/2013/EU trebalo bi izmijeniti kako bi se osigurao kapacitet za djelotvornu potporu u hitnim situacijama za Europsku uniju (rescEU). Ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije trebalo bi delegirati na Komisiju kako bi se mogle utvrditi dodatne vrste kapaciteta za odgovor na temelju utvrđenih rizika i uzimajući u obzir pristup koji uključuje više opasnosti.
 (15)Budući da ciljeve ove Odluke ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog opsega ili učinaka mogu na bolji način ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Odluka ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.
 (16)Odluku br. 1313/2013/EU trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,
 DONIJELI SU OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 Odluka br. 1313/2013/EU mijenja se kako slijedi:
 1.članak 3. mijenja se kako slijedi:
 (a) u stavku 1. dodaje se sljedeća točka (e):
 „(e)povećanje dostupnosti i uporabe znanstvenog znanja o katastrofama.”
 (b) stavak 2. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:
 „(a)napredak u provedbi okvira za prevenciju katastrofa, koji se mjeri brojem država članica koje su Komisiji dostavile svoje procjene rizika, procjenu svoje sposobnosti za upravljanje rizikom i sažetak svojih planova za upravljanje katastrofama, kako je navedeno u članku 6.;”
 (2)u članku 4. dodaje se sljedeća točka 12.:
 „12. „zemlja sudionica” znači treća zemlja koja sudjeluje u Mehanizmu Unije u skladu s člankom 28. stavkom 1.”
 3.u članku 5. stavku 1. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:
 „(a)poduzeti mjere za poboljšanje baze znanja o rizicima od katastrofa i olakšavati razmjenu znanja, rezultata znanstvenih istraživanja, najboljih praksi i informacija, uključujući među državama članicama koje imaju zajedničke rizike;”
 4.članak 6. mijenja se kako slijedi:
 (a)točke (a) i (b) zamjenjuju se sljedećim:
 „(a)izraditi procjene rizika na nacionalnoj ili odgovarajućoj podnacionalnoj razini te ih dostaviti Komisiji do 22. prosinca 2018. i svake tri godine nakon toga;
 (b)izraditi i usavršiti svoje planove upravljanja rizicima od katastrofa na nacionalnoj ili odgovarajućoj podnacionalnoj razini na temelju procjena rizika iz točke (a) i uzimajući u obzir procjenu svojih sposobnosti za upravljanje rizikom iz točke (c) i prikaz rizika iz članka 5. stavka 1. točke (c);”
 (b)dodaje se sljedeći drugi podstavak:
 „Sažetak relevantnih elemenata planova upravljanja rizikom dostavlja se Komisiji zajedno s informacijama o odabranim preventivnim mjerama i mjerama pripravnosti do 31. siječnja 2019. i svake tri godine nakon toga. Nadalje, Komisija može tražiti od država članica da dostave posebne planove prevencije i pripravnosti kojima su obuhvaćeni i kratkoročni i dugoročni napori. Unija bi trebala primjereno uzeti u obzir napredak koji su države članice ostvarile u pogledu prevencije katastrofa i pripravnosti za katastrofe kao dio bilo kojeg budućeg mehanizma ex ante uvjetovanja u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova.”
 (c)dodaje se sljedeća točka (e):
 „(e)Komisija može uspostaviti i posebne mehanizme savjetovanja za jačanje odgovarajućeg planiranja i koordinacije prevencije i pripravnosti među državama članicama koje su izložene sličnim vrstama katastrofa.”
 4.u članku 10. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
 „1.Komisija i države članice surađuju kako bi poboljšale planiranje operacija odgovora na katastrofe u okviru Mehanizma Unije, uključujući putem izrade scenarija za odgovor na katastrofe na temelju procjena rizika iz članka 6. točke (a) i prikaza rizika iz članka 5. stavka 1. točke (c), prikaza razmještaja sredstava i izrade planova za raspoređivanje kapaciteta za odgovor.”
 5.članak 11. mijenja se kako slijedi:
 (a)naslov se zamjenjuje sljedećim:
 „Europski udruženi kapaciteti za civilnu zaštitu”
 (b) stavci 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim:
 „1.Uspostavljaju se Europski udruženi kapaciteti za civilnu zaštitu. Sastoje se od prethodno namijenjenih udruženih kapaciteta za odgovor država članica te uključuju module, druge kapacitete za odgovor i stručnjake.
 2.Komisija na temelju utvrđenih rizika definira vrste i broj ključnih kapaciteta za odgovor koji su potrebni za Europske udružene kapacitete za civilnu zaštitu („ciljevi kapaciteta”). Komisija prati napredak prema ostvarenju ciljeva kapaciteta i preostale nedostatke i potiče države članice da te nedostatke uklone. Komisija može podupirati države članice u skladu s člankom 20. točkom i. i člankom 21. stavcima 1. i 2.”
 (c)stavci 7. i 8. zamjenjuju se sljedećim:
 „7.Kapaciteti za odgovor koje države članice stave na raspolaganje Europskim udruženim kapacitetima za civilnu zaštitu dostupni su za operacije odgovora u okviru Mehanizma Unije nakon zahtjeva za pomoć putem ERCC-a, osim ako se države članice suočavaju s iznimnom situacijom koja znatno utječe na obavljanje nacionalnih zadaća.
 8.U slučaju raspoređivanja, kapaciteti za odgovor država članica ostaju pod njihovim zapovjedništvom i kontrolom i one ih mogu povući ako se suočavaju s iznimnom situacijom koja znatno utječe na obavljanje nacionalnih zadaća i zbog koje te kapacitete za odgovor ne mogu staviti na raspolaganje. U tim slučajevima savjetuju se s Komisijom.
 Komisija putem ERCC-a, prema potrebi, olakšava koordinaciju među različitim kapacitetima za odgovor, u skladu s člancima 15. i 16.”
 (d)dodaje se sljedeći stavak 10.:
 „10.Upućivanja na Europski kapacitet za odgovor na hitne situacije, EERC i dobrovoljno udružene kapacitete shvaćaju se kao upućivanja na Europske udružene kapacitete za civilnu zaštitu.”
 6.članak 12. zamjenjuje se sljedećim:
 „rescEU
 1.rescEU se uspostavlja kako bi se pružila pomoć kada postojeći kapaciteti ne omogućuju učinkovit odgovor na katastrofe.
 2.rescEU se sastoji od sljedećih kapaciteta:
 (a)
 kapaciteta za gašenje šumskih požara iz zraka;
 (b)
 kapaciteta za crpljenje crpkama visokog kapaciteta;
 (c)
 kapaciteta za potragu i spašavanje u gradovima;
 (d)
 poljskih bolnica i timova za hitnu medicinsku pomoć.
 3.Komisija može kupovati, unajmljivati, zakupljivati i/ili na neki drugi način ugovoriti kapacitete za raspoređivanje u slučajevima iz stavka 1., u skladu s financijskim pravilima Unije.
 4.Na temelju utvrđenih rizika i uzimajući u obzir pristup koji uključuje više opasnosti, Komisija ima ovlasti donositi delegirane akte u skladu s člankom 30. kako bi mogla definirati vrste kapaciteta za odgovor koji su potrebni povrh onih iz stavka 2. ovog članka i u skladu s time revidirati sastav sustava rescEU. Osigurava se dosljednost s drugim politikama Unije.
 Kada, u slučaju katastrofe ili neizbježne katastrofe, to zahtijevaju krajnje hitni razlozi, na delegirane akte donesene na temelju ovog članka primjenjuje se postupak predviđen u članku 31.
 5.Komisija definira zahtjeve kvalitete za kapacitete za odgovor koji su dio sustava rescEU. Zahtjevi kvalitete temelje se na uspostavljenim međunarodnim normama, ako takve norme već postoje.
 6.Komisija osigurava raspoloživost kapaciteta iz stavka 2. u okviru Mehanizma Unije i mogućnost njihova raspoređivanja.
 7.Kapaciteti sustava rescEU dostupni su za operacije odgovora u okviru Mehanizma Unije na temelju zahtjeva za pomoć preko ERCC-a. Odluku o njihovu raspoređivanju donosi Komisija, koja zadržava zapovjedništvo i kontrolu nad kapacitetima sustava rescEU.
 8.U slučaju raspoređivanja kapaciteta sustava rescEU, Komisija se s državom članicom koja zahtijeva pomoć dogovara o njihovom operativnom raspoređivanju. Država članica koja zahtijeva pomoć olakšava operativnu koordinaciju svojih kapaciteta i aktivnosti rescEU-a tijekom operacija.
 9.Komisija putem ERCC-a, prema potrebi, omogućuje koordinaciju među različitim kapacitetima za odgovor, u skladu s člancima 15. i 16.
 10.Ako Komisija nabavlja opremu, kao što je oprema za gašenje šumskih požara iz zraka, kupnjom, unajmljivanjem ili zakupljivanjem, osigurava se sljedeće:
 (a)u slučaju kupnje opreme, u sporazumu između Komisije i države članice predviđa se njezina registracija u toj državi članici;
 (b)u slučaju unajmljivanja i zakupljivanja, oprema se registrira u državi članici.
 11.Države članice obavješćuju se o operativnom stanju kapaciteta rescEU-a putem CECIS-a.”
 7.umeće se sljedeći članak 12.a:
 „Članak 12.a
 Izvješćivanje Europskog parlamenta i Vijeća
 Komisija svake dvije godine izvješćuje Europski parlament i Vijeće o operacijama i napretku ostvarenom u skladu s člancima 11. i 12.”
 8.u članku 13. naslov i prva rečenica stavka 1. zamjenjuju se sljedećim:
 „Mreža znanja Unije u području civilne zaštite
 1. Komisija uspostavlja mrežu relevantnih dionika i ustanova u području civilne zaštite i upravljanja katastrofama koji zajedno s Komisijom čine Mrežu znanja Unije u području civilne zaštite.
 Mreža obavlja sljedeće zadaće u području osposobljavanja, vježbi, naučenih pouka i širenja znanja u bliskoj koordinaciji s relevantnim centrima znanja, prema potrebi:”
 9.u članku 15. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
 „1.Kada katastrofa izbije unutar Unije ili postoji neposredna opasnost od njezina izbijanja, pogođena država članica može uputiti zahtjev za pomoć putem ERCC-a. Zahtjev mora biti što je moguće precizniji. Zahtjev za pomoć istječe nakon najviše 90 dana, osim ako su ERCC-u dostavljeni novi elementi koji opravdavaju potrebu za trajnom ili dodatnom pomoći.”
 10.u članku 16. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
 „1.Kada katastrofa izbije izvan Unije ili postoji neposredna opasnost od njezina izbijanja, pogođena zemlja može uputiti zahtjev za pomoć putem ERCC-a. Pomoć se također može zatražiti putem ili od strane Ujedinjenih naroda i njegovih agencija ili relevantnih međunarodnih organizacija. Zahtjev za pomoć istječe nakon najviše 90 dana, osim ako su ERCC-u dostavljeni novi elementi koji opravdavaju potrebu za trajnom ili dodatnom pomoći.”
 11.u članku 19. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:
 „1.Financijska omotnica za provedbu Mehanizma Unije za razdoblje od 2014. do 2020. iznosi 631 566 000 EUR u tekućim cijenama.
 Iznos od 480 630 000 EUR u tekućim cijenama proizlazi iz naslova 3. „Sigurnost i građanstvo” višegodišnjeg financijskog okvira, a iznos od 150 936 000 EUR u tekućim cijenama iz naslova 4. „Globalna Europa”.”
 12.umeće se sljedeći članak 20.a:
 „Članak 20.a
 Vidljivost
 Svakom pomoći ili financiranjem koji se pružaju u skladu s ovom Odlukom osigurava se prikladna vidljivost Unije, uključujući isticanjem simbola Unije za kapacitete iz članka 11., članka 12. i članka 21. stavka 2. točke (c).”
 13.članak 21. mijenja se kako slijedi:
 (a)stavak 1. točka (j) zamjenjuje se sljedećim:
 „(j)uspostava sustava rescEU, upravljanje njime i njegovo održavanje u skladu s člankom 12.;”
 (b)stavak 2. mijenja se kako slijedi:
 i. točka (c) zamjenjuje se sljedećim:
 „(c)troškove koji su potrebni za nadogradnju ili popravak kapaciteta za odgovor do stanja spremnosti i raspoloživosti koje omogućuje da budu razmješteni u okviru Europskih udruženih kapaciteta za civilnu zaštitu, u skladu sa zahtjevima kvalitete Europskih udruženih kapaciteta za civilnu zaštitu i, prema potrebi, preporukama izrađenima u procesu certifikacije („troškovi prilagodbe”). Ti troškovi prilagodbe mogu uključivati troškove koji se odnose na operabilnost modula, interoperabilnost modula i drugih kapaciteta za odgovor, autonomiju, samodostatnost, prevozivost, troškove pakiranja i druge nužne troškove, pod uvjetom da se ti troškovi posebno odnose na sudjelovanje kapaciteta u Europskim udruženim kapacitetima za civilnu zaštitu.
 Troškovi prilagodbe mogu obuhvaćati sljedeće:
 i. 75 % prihvatljivih troškova u slučaju nadogradnje, ako iznos ne prekoračuje 50 % prosječnog troška razvoja kapaciteta;
 ii. 75 % prihvatljivih troškova u slučaju popravka.
 Kapaciteti za odgovor koji se financiraju u skladu s točkama i. i ii. stavljaju se na raspolaganje u okviru Europskih udruženih kapaciteta za civilnu zaštitu na najmanje 5, odnosno 10 godina, osim ako je njihov gospodarski životni vijek kraći.
 Troškovi prilagodbe mogu se sastojati od jediničnih troškova ili paušalnih iznosa određenih prema vrsti kapaciteta.”
 ii. točka (d) briše se.
 (c) dodaju se sljedeći stavci:
 „3.Financijska pomoć za djelovanje iz stavka 1. točke (j) obuhvaća sve troškove koji su nužni kako bi se mogla osigurati raspoloživost i mogućnost raspoređivanja kapaciteta sustava rescEU u okviru Mehanizma Unije kada se raspoređuju u slučaju katastrofe ili neposredne opasnosti od katastrofa u Uniji ili zemlji sudionici.
 Troškovi iz prvog podstavka uključuju, prema potrebi, sljedeće:
 (a)troškove povezane s kupnjom, unajmljivanjem i/ili zakupljivanjem kapaciteta sustava rescEU;
 (b)troškove povezane s operativnošću kapaciteta sustava rescEU, uključujući troškove prijevoza;
 (c)troškove povezane s nabavom usluga javnih ili privatnih subjekata koje su nužne za operativnost kapaciteta sustava rescEU.
 4.Troškovi iz stavka 3. točke (a) mogu se sastojati od jediničnih troškova, paušalnih iznosa ili fiksnih stopa određenih po kategoriji ili vrsti kapaciteta, prema potrebi.”
 14.članak 23. mijenja se kako slijedi:
 (a) naslov se zamjenjuje sljedećim:
 „Prihvatljiva djelovanja povezana s opremom i operacijama”
 (b) stavci 2., 3. i 4. zamjenjuju se sljedećim:
 „2. Iznos financijske pomoći Unije za sredstva namijenjena za Europske udružene kapacitete za civilnu zaštitu ograničena su na najviše 75 % operativnih troškova kapaciteta, uključujući troškove prijevoza, u slučaju katastrofe ili neposredne opasnosti od katastrofe u Uniji ili zemlji sudionici.
 3. Financijskom pomoći Unije za prijevoz može biti pokriveno najviše 75 % ukupnih prihvatljivih troškova povezanih s prijevozom kapaciteta koji su prethodno namijenjeni za Europske udružene kapacitete za civilnu zaštitu kada se raspoređuju u slučaju katastrofe ili neposredne opasnosti od katastrofe izvan Unije kako je navedeno u članku 16.
 4. Financijskom pomoći Unije za sredstva za prijevoz povezana s kapacitetima koji su prethodno namijenjeni za Europske udružene kapacitete za civilnu zaštitu u skladu s člankom 11. može, povrh toga, biti obuhvaćeno najviše 100 % ukupnog prihvatljivog troška opisanog u točkama (a), (b), (c) i (d) ako je to nužno kako bi udruživanje pomoći država članica bilo operativno djelotvorno i ako se troškovi odnose na jedno od sljedećeg:
 (a)kratkoročni najam skladišnih kapaciteta radi privremene pohrane pomoći država članica s ciljem olakšavanja njezina koordiniranog prijevoza;
 (b) prijevoz iz države članice koja nudi pomoć u državu članicu koja olakšava koordinirani prijevoz te pomoći;
 (c)prepakiranje pomoći država članica kako bi se maksimalno iskoristili raspoloživi prijevozni kapaciteti ili ispunili određeni operativni zahtjevi; ili
 (e)lokalni prijevoz, provoz i skladištenje udružene pomoći s ciljem osiguravanja koordinirane isporuke na konačno odredište u zemlji koja upućuje zahtjev.”
 (e) dodaje se sljedeći stavak:
 „8.
 Troškovi prijevoza mogu se sastojati od jediničnih troškova, paušalnih iznosa ili fiksnih stopa utvrđenih prema kategoriji troška.”
 15. u članku 26. stavci 1. i 2. zamjenjuju se sljedećim:
 „1.
 Djelovanja za koja se dodjeljuje financijska pomoć u okviru ove Odluke ne primaju pomoć iz drugih financijskih instrumenata Unije. Odstupajući od toga, financijska pomoć odobrena u skladu s člancima 21., 22. i 23. ove Odluke ne sprječava financiranje iz drugih instrumenata Unije u skladu s uvjetima utvrđenima u ovoj Odluci.
 Komisija osigurava da joj podnositelji zahtjeva za financijsku pomoć u skladu s ovom Odlukom i korisnici takve pomoći dostave informacije o financijskoj pomoći primljenoj iz drugih izvora, uključujući glavni proračun Unije, te o tekućim zahtjevima za takvu pomoć.
 2.
 Traže se sinergije i komplementarnost s drugim instrumentima Unije kao što su oni kojima se podupiru kohezijska politika, politika ruralnog razvoja, istraživanja, zdravlja te migracijska i sigurnosna politika. Kada je riječ o odgovoru na humanitarne krize u trećim zemljama, Komisija osigurava komplementarnost i usklađenost djelovanja koja se financiraju u okviru ove Odluke i djelovanja koja se financiraju u okviru Uredbe (EZ) br. 1257/96.”
 16.u članku 28. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:
 „3.
 Međunarodne organizacije, regionalne organizacije ili zemlje koje su dio europske politike susjedstva mogu surađivati u aktivnostima u okviru Mehanizma Unije ako to dopuštaju relevantni bilateralni ili multilateralni sporazumi.”
 17.u članku 32. stavku 1. točke (g) i (h) zamjenjuju se sljedećim:
 „(g)
 uspostavi sustava rescEU, upravljanju njime i njegovu održavanju, kako je predviđeno u članku 12., uključujući kriterije za odluke o raspoređivanju i operativne postupke;
 (h)
 uspostavi i organizaciji Mreže znanja Unije u području civilne zaštite, kako je predviđeno u članku 13.”
 Članak 2.
 Ova je Odluka upućena državama članicama.
 Sastavljeno u Bruxellesu
 Za Europski parlament
 Za Vijeće
 Predsjednik
 Predsjednik
 ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
 1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 1.1.Naslov prijedloga/inicijative
 1.2.Odgovarajuća područja politike u strukturi ABM/ABB
 1.3.Vrsta prijedloga/inicijative
 1.4.Ciljevi
 1.5.Osnova prijedloga/inicijative
 1.6.Trajanje i financijski utjecaj
 1.7.Predviđene metode upravljanja
 2.MJERE UPRAVLJANJA
 2.1.Pravila nadzora i izvješćivanja
 2.2.Sustav upravljanja i kontrole
 2.3.Mjere za sprečavanje prijevara i nepravilnosti
 3.PROCIJENJENI FINANCIJSKI UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 3.1.Naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija rashoda na koje se prijedlog/inicijativa odnosi
 3.2.Procijenjeni utjecaj na rashode
 3.2.1.Sažetak procijenjenog utjecaja na rashode
 3.2.2.Procijenjeni utjecaj na odobrena sredstva za poslovanje
 3.2.3.Procijenjeni utjecaj na odobrena administrativna sredstva
 3.2.4.Usklađenost s tekućim višegodišnjim financijskim okvirom
 3.2.5.Doprinos trećih strana
 3.3.Procijenjeni utjecaj na prihode
 ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
 1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 1.1.Naslov prijedloga/inicijative
 Prijedlog odluke o reviziji Odluke br. 1313/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća o Mehanizmu Unije za civilnu zaštitu
 1.2.Odgovarajuća područja politike u strukturi ABM/ABB
 16
 23 01 – ADMINISTRATIVNI RASHODI U PODRUČJU POLITIKE HUMANITARNE POMOĆI I CIVILNE ZAŠTITE
 23 03 – MEHANIZAM UNIJE ZA CIVILNU ZAŠTITU
 1.3.Vrsta prijedloga/inicijative
 ◻ Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje
 ◻ Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje nakon pilot-projekta/pripremnog djelovanja
 17
 X Prijedlog/inicijativa odnosi se na produženje postojećeg djelovanja
 ◻ Prijedlog/inicijativa odnosi se na djelovanje koje je preusmjereno na novo djelovanje
 1.4.Ciljevi
 1.4.1.Višegodišnji strateški ciljevi Komisije na koje se odnosi prijedlog/inicijativa
 Opći je cilj ove Odluke pojačati suradnju između Unije i država članica i olakšati koordinaciju u području civilne zaštite u cilju prevencije prirodnih katastrofa i katastrofa uzrokovanih ljudskim djelovanjem, pripravnosti za te katastrofe i odgovora na njih.
 1.4.2.Posebni ciljevi i odgovarajuće aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB
 Posebni cilj br. 1
 postizanje visoke razine zaštite od katastrofa prevencijom ili smanjenjem njihovih potencijalnih učinaka, poticanjem kulture prevencije i poboljšanjem suradnje između službi civilne zaštite i drugih mjerodavnih službi;
 Posebni cilj br. 2
 poboljšanje pripravnosti na razini država članica i na razini Unije za odgovor na katastrofe;
 Posebni cilj br. 3
 olakšavanje brzog i učinkovitog odgovora u slučaju katastrofa ili neposredne opasnosti od katastrofa;
 Posebni cilj br. 4
 podizanje svijesti javnosti i pripravnosti za katastrofe.
 Odgovarajuće aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB
 23 01 – ADMINISTRATIVNI RASHODI U PODRUČJU POLITIKE HUMANITARNE POMOĆI I CIVILNE ZAŠTITE
 23 03 – MEHANIZAM UNIJE ZA CIVILNU ZAŠTITU
 1.4.3.Očekivani rezultati i utjecaj
 Navesti učinke koje bi prijedlog/inicijativa trebali imati na ciljane korisnike/skupine.
 Prijedlogom će se:
 Uniji omogućiti da podupire, koordinira i dopunjava djelovanja država članica u području civilne zaštite s pomoću Mehanizma Unije za civilnu zaštitu (UCPM ili „Mehanizam”) tijekom VFO-a za razdoblje 2014. – 2020., uključujući posebno:
 a) mjere za prevenciju katastrofe ili smanjenje njezina učinka;
 b) djelovanja kojima se jača pripravnost države članice EU-a za odgovor na katastrofe, uključujući djelovanja za podizanje razine svijesti građana EU-a; i
 c) djelovanja u području intervencija za pomoć u slučaju katastrofe u okviru Mehanizma.
 Trenutačni mehanizam pokazao se dobrim alatom za mobilizaciju i koordinaciju pomoći koju zemlje sudionice pružaju kao odgovor na katastrofe unutar Unije i izvan nje. Na temelju tih prednosti ovim prijedlogom pojačat će se neke od odredaba trenutačnog okvira u cilju jačanja zajedničke sposobnosti država članica da odgovore na katastrofe stvaranjem snažnijeg europskog kapaciteta za civilnu zaštitu, koji bi trebao biti poznat pod nazivom rescEU. Tim novim pričuvnim kapacitetom i višim stopama sufinanciranja za Europske udružene kapacitete za civilnu zaštitu (koji su se prethodno nazivali Europski kapaciteti za odgovor na hitne situacije, EERC) uklonit će se strukturni i nastajući nedostaci u ključnim kapacitetima za odgovor. Ovom inicijativom pridonijet će se i jačanju unutarnje dosljednosti Mehanizma te će se povećati njegova učinkovitost s pomoću administrativnog pojednostavnjivanja i usklađivanja postupaka.
 1.4.4.Pokazatelji rezultata i utjecaja
 Navesti pokazatelje koji omogućuju praćenje provedbe prijedloga/inicijative.
 Posebni cilj: postići visok stupanj zaštite od katastrofa njihovim sprječavanjem ili smanjenjem njihovih učinaka i poticanjem kulture prevencije:
 1.
 broj država članica koje su podnijele nacionalne procjene rizika i izvijestile o sposobnosti za upravljanje rizikom od katastrofa;
 2.
 broj država članica koje su podnijele sažetak svojeg plana za upravljanje katastrofama.
 Posebni cilj: jačanje stanja pripravnosti Unije za odgovor na katastrofe:
 1.
 broj stručnjaka osposobljenih u okviru UCPM-a koji su raspoređeni u misije odgovora UCPM-a;
 2.
 broj razmijenjenih stručnjaka unutar EU-a i sa susjedima;
 3.
 broj i vrsta nabavljene imovine koja će biti dio rescEU-a;
 4.
 broj i vrsta sredstava koji su ovjereni za pridruživanje Europskim udruženim kapacitetima za civilnu zaštitu;
 5.
 broj država članica koje su namijenile sredstva za Europske udružene kapacitete za civilnu zaštitu;
 6.
 broj misija rescEU-a u odnosu na ukupni broj misija odgovora Europskih udruženih kapaciteta za civilnu zaštitu.
 Posebni cilj: olakšati brze i učinkovite intervencije u kriznim situacijama u slučaju katastrofa velikih razmjera u Uniji ili neposredne opasnosti od takvih katastrofa:
 1.
 brzina operacija: vrijeme između zahtjeva za pomoć i raspoređivanja na mjestu pružanja pomoći te potpuna operabilnost timova za procjenu/koordinaciju;
 2.
 omjer između sredstava raspoređenih iz rescEU-a i sredstava raspoređenih iz Europskih udruženih kapaciteta za civilnu zaštitu;
 3.
 broj bespovratnih sredstava za prijevoz i usluga;
 4.
 iznos financiranja EU-a za operacije rescEU-a u Europi i izvan nje (operativni troškovi i troškovi prijevoza u iznimnim okolnostima);
 5.
 iznosi sufinanciranja EU-a za operacije Europskih udruženih kapaciteta za civilnu zaštitu u Europi i izvan nje (operacije prijevoza);
 6.
 ukupni iznos sufinanciranja EU-a koje se pruža DČ-u;
 7.
 broj uporaba udruživanja sredstava u odnosu na ukupni broj misija UCPM-a.
 Posebni cilj br. 4: „podizanje razine svijesti javnosti i povećanje pripravnosti za katastrofe”
 1.
 broj sudionika/posjetitelja web-mjesta JPP-a o podizanju svijesti o riziku koje financira UCPM
 2.
 svijest građana EU-a o UCPM-u (anketa među građanima EU-a).
 1.5.Osnova prijedloga/inicijative
 1.5.1.Zahtjev/zahtjevi koje je potrebno kratkoročno ili dugoročno ispuniti
 Europska civilna zaštita posljednjih se godina brzo razvijala. Od stvaranja prvog mehanizma 2001. (Mehanizam Zajednice za civilnu zaštitu) do danas pojačana je pravna osnova za civilnu zaštitu na razini EU-a (posebno upućivanje u ugovoru od Ugovora iz Lisabona 2009.) i njezin operativni kapacitet (stvaranje EERC-a/EMC-a, Koordinacijskog centra za odgovor na hitne situacije – EERC itd.). Trenutačni UCPM pružio je pomoć u hitnim situacijama više od 80 puta u Europi i izvan nje, pridonio je razvoju i širenju znanja i stručnosti o upravljanju katastrofama i poticao kulturu prevencije među zemljama sudionicama.
 Međutim, nedavno provedenom privremenom evaluacijom i u drugim ključnim izvješćima i dokumentima utvrđeno je nekoliko područja u kojima su potrebna poboljšanja. Na temelju toga ovim prijedlogom nastoji se izmijeniti trenutačno zakonodavstvo u cilju postizanja sljedećih ciljeva:
 a) jačanje zajedničke sposobnosti EU-a i država članica za odgovor na katastrofe i uklanjanje nedostataka u kapacitetu koji se ponavljaju i novih nedostataka, posebno stvaranjem namjenske pričuve kapaciteta za odgovor koja bi trebala biti poznata pod nazivom rescEU;
 b) jačanje usmjerenosti na preventivna djelovanja u okviru ciklusa upravljanja rizikom od katastrofa i poboljšanje usklađenosti s drugim ključnim politikama EU-a u području prevencije katastrofa i odgovora na katastrofe;
 c) osiguravanje brzine i djelotvornosti administrativnih postupaka u okviru Mehanizma Unije u cilju podupiranja hitnih operacija.
 1.5.2.Dodana vrijednost sudjelovanja EU-a
 Dodana vrijednost EU-a očituje se, među ostalim, u sljedećem:
 – smanjenju gubitaka ljudskih života te ekološke, gospodarske i materijalne štete,
 – boljoj koordinaciji aktivnosti civilne zaštite jer se sve ponude za pomoć prosljeđuju preko ERCC-a na odobrenje nadležnim tijelima pogođene države,
 – ekonomičnosti jer se pomoć koju je prihvatila pogođena država članica može udružiti s pomoći drugih država tijekom postupka prijevoza,
 – većoj učinkovitosti koja se postiže većom razinom pripravnosti i usklađenijom politikom upravljanja rizikom od katastrofa,
 – usklađenom i djelotvornom odgovoru stvaranjem rescEU-a koji može, prema potrebi, pomoći bilo gdje u EU-u i u zemljama sudionicama,
 – boljoj vidljivosti odgovora EU-a na krize,
 – boljoj uporabi ograničenih sredstava zajedničkom uporabom sredstava koje financira EU,
 – jačanju regionalne koordinacije i razmjene znanja razvojem mreže centara EU-a za civilnu zaštitu.
 1.5.3. Pouke iz prijašnjih sličnih iskustava
 Ovi prijedlozi temelje se na sljedećem:
 – privremenoj evaluaciji UCPM-a (2014. – 2016.) koju je izvršio vanjski konzultant (kolovoz 2017.),
 – dokumentu Europskog revizorskog suda „Koordinacija odgovora na katastrofe izvan EU-a u sklopu Mehanizma Unije za civilnu zaštitu uglavnom je bila djelotvorna”, tematsko izvješće br. 33, 2016.,
 – Radnom dokumentu službi „Pregled rizika od prirodnih i ljudskim djelovanjem uzrokovanih katastrofa s kojima bi se Europska unija mogla suočiti”, SWD(2017) 176 final, 23.5.2017.;
 – Izvješću Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o ostvarenom napretku i preostalim nedostacima u Europskom kapacitetu za odgovor na hitne situacije, COM(2017) 78 final, 17.2.2017., iskustvo stečeno u hitnim situacijama u kojima je Mehanizam intervenirao od osnivanja 2001.;
 – iskustvu stečenom tijekom provedbe projekata koji su se financirali u okviru poziva na podnošenje ponuda koji su od 2013. pokrenuti u području pripravnosti i prevencije,
 – iskustvu stečenom tijekom provedbe pilot projekta financiranog u okviru poziva pokrenutog 2008. „Poziv na podnošenje prijedloga za pilot projekt za poboljšanje suradnje među državama članicama u borbi protiv šumskih požara”.
 1.5.4.Usklađenost i moguća sinergija s drugim odgovarajućim instrumentima
 Usklađenost sa sljedećim aktima:
 – Uredba Vijeća (EZ) br. 1257/96 od 20.lipnja 1996. o humanitarnoj pomoći,
 – Uredba (EZ) br. 1406/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. lipnja 2002. o osnivanju Europske agencije za pomorsku sigurnost,
 – Uredba Vijeća (EZ) br. 2012/2002 od 11. studenoga 2002. o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije,
 – Uredba (EU) br. 1717/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. studenoga 2006. o uspostavi Instrumenta za stabilnost,
 – Odluka 1313/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Mehanizmu Unije za civilnu zaštitu,
 – Uredba (EU) br. 375/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 3. travnja 2014. o osnivanju Europskog volonterskog tijela za humanitarnu pomoć (inicijativa Volonteri za humanitarnu pomoć EU-a),
 – Uredba Vijeća (EU) 2016/369 od 15. ožujka 2016. o pružanju hitne potpore unutar Unije.
 1.6.Trajanje i financijski utjecaj
 ◻ Prijedlog/inicijativa ograničenog trajanja
 ◻
 Prijedlog/inicijativa na snazi od [DD/MM]GGGG do [DD/MM]GGGG
 ◻
 Financijski utjecaj od [DD/MM]GGGG do [DD/MM]GGGG
 X Prijedlog/inicijativa neograničenog trajanja
 X Provedba s razdobljem osnivanja od 1.1.2018 do 31.12.2020.
 nakon čega slijedi redovna provedba.
 1.7.Predviđene metode upravljanja
 18
 X Izravno upravljanje Komisije:
 X koje obavljaju njezini odjeli, uključujući njezino osoblje u delegacijama Unije
 ◻
 preko izvršnih agencija
 ◻ Podijeljeno upravljanje s državama članicama
 X Neizravno upravljanje povjeravanjem zadataka izvršenja proračuna:
 ◻ trećim zemljama ili tijelima koja su one odredile
 X međunarodnim organizacijama i njihovim agencijama (navesti koje)
 ◻ EIB-u i Europskom investicijskom fondu
 ◻ tijelima na koja se upućuje u člancima 208. i 209. Financijske uredbe
 ◻ tijelima javnog prava
 ◻ tijelima uređenima privatnim pravom koja pružaju javne usluge u mjeri u kojoj daju odgovarajuća financijska jamstva
 ◻ tijelima uređenima privatnim pravom države članice kojima je povjerena provedba javno-privatnog partnerstva i koja daju odgovarajuća financijska jamstva
 ◻ osobama kojima je povjerena provedba posebnih aktivnosti u ZVSP-u u skladu s glavom V. UEU-a i koje su navedene u odgovarajućem temeljnom aktu
 Ako je označeno više načina upravljanja, pojedinosti navesti u odjeljku „Napomene”.
 Napomene
 [...]
 [...]
 2.MJERE UPRAVLJANJA
 2.1.Pravila nadzora i izvješćivanja
 Navesti učestalost i uvjete.
 Djelovanja i mjere za koja se pruža financijska pomoć na temelju ovih odluka redovito se nadziru.
 Komisija Europskom parlamentu i Vijeću priprema i podnosi:
 – privremeno evaluacijsko izvješće najkasnije do 30. lipnja 2017. (već dovršeno),
 – priopćenje o kontinuiranoj provedbi ove Odluke najkasnije do 31. prosinca 2018.,
 – ex post evaluacijsko izvješće najkasnije do 31. prosinca 2021.
 2.2.Sustav upravljanja i kontrole
 2.2.1.Utvrđeni rizik/rizici
 Budući da je Koordinacijskom centru za odgovor na hitne situacije dodijeljena šira uloga, ako se ne osigura dovoljan broj radnih mjesta, zbog nedovoljnog broja zaposlenika može se javiti rizik da se neće moći
 – odgovoriti na sve izazove koji nastaju zbog povećanja broja operacija civilne zaštite i na sve političke potrebe u okviru izvješćivanja o integriranom političkom odgovoru na krize (IPCR) i klauzule o solidarnosti,
 – razvijati/dodavati aktivnosti,
 – pridonositi razvoju/razvijati nove tehnološke sustave kako bi se osigurala stalna dostupnost,
 – primjereno reagirati na neposredne hitne situacije u području civilne zaštite,
 – prikladno provoditi sustav unutarnje kontrole opisan u točki 2.2.2.
 2.2.2.Informacije o uspostavi sustava unutarnje kontrole
 Predviđeno je da će se sustav unutarnje kontrole Glavne uprave ECHO upotrebljavati kao jamstvo da se sredstva dostupna u okviru novog instrumenta upotrebljavaju na primjereni način i u skladu s odgovarajućim zakonodavstvom.
 Trenutačni sustav sastoji se od sljedećeg:
 1. sustava unutarnje kontrole u okviru GU ECHO usmjerenog na usklađenost s važećim administrativnim postupcima i zakonodavstvom koje je na snazi u području civilne zaštite. U tu svrhu upotrebljava se Okvir za unutarnju kontrolu Europske komisije;
 2. redovite revizije bespovratnih sredstava i ugovora dodijeljenih u okviru Instrumenta koju provode vanjski revizori GU ECHO-a i koje su potpuno ugrađene u godišnji plan revizija GU ECHO-a;
 3. evaluacije aktivnosti vanjskih partnera
 Djelovanja mogu revidirati i OLAF (slučajevi prijevare) i Revizorski sud.
 2.2.3.Procjena troškova i koristi kontrola te procjena očekivane razine rizika od pogreške
 Procijenjeni trošak strategije kontrole GU ECHO-a čini 1,9 % proračuna za 2016. Glavne sastavnice ovog pokazatelja su sljedeće:
 – zbroj ukupnih troškova stručnjaka GU ECHO-a na terenu i troškova financijskih i operativnih odjela pomnožen s procijenjenim vremenom (50 %) posvećenom aktivnostima osiguranja kvalitete, kontrole i praćenja,
 – ukupna sredstva izdvojena za revizije i provjere u odjelu vanjske revizije GU ECHO-a.
 Uzimajući u obzir vrlo ograničeni trošak takvih kontrola te mjerljive (ispravke i povrate) i nemjerljive (učinak odvraćanja i učinak osiguranja kvalitete kontrola) koristi koje su s njima povezane Komisija zaključuje da su mjerljive i nemjerljive koristi kontrola znatno veće od njihova ograničenog troška.
 To potvrđuje višegodišnja stopa preostale pogreške od 1,02 % koju je Komisija 2016. prijavila za svoj odjel za humanitarnu pomoć i civilnu zaštitu.
 2.3.Mjere za sprječavanje prijevara i nepravilnosti
 Navesti postojeće ili predviđene mjere za sprečavanje i zaštitu.
 Strategija GU ECHO-a za borbu protiv prijevara, u skladu sa Strategijom Komisije za borbu protiv prijevara (CAFS) upotrebljava se kako bi se, među ostalim, osiguralo sljedeće:
 – da su unutarnje kontrole Glavne uprave ECHO povezane s borbom protiv prijevara potpuno usklađene s CAFS-om,
 – da je pristup za upravljanje rizikom od prijevara Glavne uprave ECHO prikladan za utvrđivanje područja rizika od prijevara i odgovarajućih
 odgovora.
 Sustavi koji se upotrebljavaju za trošenje sredstava EU-a u trećim zemljama omogućuju prikupljanje relevantnih podataka kako bi se oni mogli upotrijebiti za upravljanje rizikom od prijevara (npr. otkrivanje dvostrukog financiranja).
 Po potrebi će se uspostaviti skupine za umrežavanje i odgovarajući informacijski alati za analizu slučajeva prijevare povezanih sa sektorom.
 3.PROCIJENJENI FINANCIJSKI UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 3.1.Naslov/naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i proračunska linija/linije u okviru rashoda na koje se prijedlog/inicijativa odnosi
 Postojeće proračunske linije
 Prema redoslijedu naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira:
 Proračunska linija
 Vrsta
 rashoda
 Doprinos
 Broj i naslov
 Dif./nedif
 19
 .
 zemalja EFTA-e
 20
 zemalja kandidatkinja
 21
 trećih zemalja
 u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe
 3
 23 03 01 01 – Prevencija katastrofa i
 pripravnost u Uniji
 Dif.
 DA
 DA
 NE
 NE
 4
 23 03 01 01 – Prevencija katastrofa i
 pripravnost u trećim zemljama
 Dif.
 DA
 DA
 NE
 NE
 3
 23 03 02 01 Brze i učinkovite intervencije u kriznim situacijama u slučaju katastrofa velikih razmjera u Uniji
 Dif.
 DA
 DA
 NE
 NE
 4
 23 03 02 02 – Brze i učinkovite intervencije u kriznim situacijama u slučaju katastrofa velikih razmjera u trećim zemljama
 Dif.
 DA
 DA
 NE
 NE
 4
 23 01 04 – Rashodi za potporu aktivnostima i programima u području politike „Humanitarna pomoć i civilna zaštita”
 Nedif.
 NE
 NE
 NE
 NE
 3.2.Procijenjeni utjecaj na rashode
 3.2.1.Sažetak procijenjenog utjecaja na rashode
 u milijunima EUR (do tri decimalna mjesta)
 Naslov višegodišnjeg financijskog
 okvira
 Broj
 Naslov 3. – Sigurnost i građanstvo
 GU ECHO – Europska civilna zaštita i europske operacije humanitarne pomoći
 2018.
 2019.
 2020.
 UKUPNO
 • Odobrena sredstva za poslovanje
 23 03 01 01
 Obveze
 1.
 14 000
 105 900
 109 279
 229 179
 Plaćanja
 2.
 7 000
 46 560
 104 395
 157 955
 23 03 02 01
 Obveze
 (1.a)
 5 157
 9 300
 13 218
 27 675
 Plaćanja
 (2.a)
 4 000
 10 000
 11 000
 25 000
 Odobrena administrativna sredstva koja se financiraju iz omotnice za posebne programe
 22
 Broj proračunske linije
 3.
 2018.
 2019.
 2020.
 UKUPNO
 UKUPNA odobrena sredstva
 za GU ECHO
 Obveze
 =1+1.a+3
 19 157
 115 200
 122 497
 256 854
 Plaćanja
 =2+2.a
 +3
 11 000
 56 560
 115 395
 182 955
 • UKUPNA odobrena sredstva za poslovanje
 Obveze
 4.
 19 157
 115 200
 122 497
 256 854
 Plaćanja
 5.
 11 000
 56 560
 115 395
 182 955
 • UKUPNA odobrena administrativna sredstva koja se financiraju iz omotnice za posebne programe
 6.
 0
 0
 0
 UKUPNO
 UKUPNA odobrena sredstva
 iz NASLOVA 3
 višegodišnjeg financijskog okvira
 Obveze
 =4+6
 19 157
 115 200
 122 497
 256 854
 Plaćanja
 =5+6
 11 000
 56 560
 115 395
 182 955
 u milijunima EUR (do tri decimalna mjesta)
 Naslov višegodišnjeg financijskog
 okvira
 Broj
 Naslov 4. Globalna Europa
 GU ECHO – Europska civilna zaštita i europske operacije humanitarne pomoći
 2018.
 2019.
 2020.
 UKUPNO
 • Odobrena sredstva za poslovanje
 23 03 01 02
 Obveze
 1.
 –
 –
 –
 –
 Plaćanja
 2.
 –
 –
 –
 –
 23 03 02 02
 Obveze
 (1.a)
 2
 2
 2 284
 6 284
 Plaćanja
 (2.a)
 0,8
 1,8
 2 014
 4 614
 Odobrena administrativna sredstva koja se financiraju iz omotnice za posebne programe
 23
 Broj proračunske linije
 3.
 2018.
 2019.
 2020.
 UKUPNO
 UKUPNA odobrena sredstva
 za GU ECHO
 Obveze
 =1+1.a+3
 2
 2
 2 284
 6 284
 Plaćanja
 =2+2.a
 +3
 0,8
 1,8
 2 014
 4 614
 • UKUPNA odobrena sredstva za poslovanje
 Obveze
 4.
 2
 2
 2 284
 6 284
 Plaćanja
 5.
 0,8
 1,8
 2 014
 4 614
 • UKUPNA odobrena administrativna sredstva koja se financiraju iz omotnice za posebne programe
 6.
 0
 0
 0
 UKUPNO
 UKUPNA odobrena sredstva
 iz NASLOVA 4
 višegodišnjeg financijskog okvira
 Obveze
 =4+6
 2
 2
 2 284
 6 284
 Plaćanja
 =5+6
 0,8
 1,8
 2 014
 4 614
 Naslov višegodišnjeg financijskog
 okvira
 5.
 „Administrativni rashodi“
 u milijunima EUR (do tri decimalna mjesta)
 2018.
 2019.
 2020.
 UKUPNO
 GU ECHO – Europska civilna zaštita i europske operacije humanitarne pomoći
 • Ljudski resursi
 1 682
 5 034
 9 436
 16 152
 • Ostali administrativni rashodi
 0,1500
 0,230
 0,330
 0,710
 UKUPNO GU ECHO
 Odobrena sredstva
 1 832
 5 264
 9 766
 16 862
 UKUPNA odobrena sredstva
 iz NASLOVA 5
 višegodišnjeg financijskog okvira
 (Ukupne preuzete obveze = ukupna plaćanja)
 1 832
 5 264
 9 766
 16 862
 u milijunima EUR (do tri decimalna mjesta)
 2018.
 2019.
 2020.
 UKUPNO
 UKUPNA odobrena sredstva
 iz NASLOVA 1. – 5.
 višegodišnjeg financijskog okvira
 Obveze
 22 989
 122 464
 134 547
 280 000
 Plaćanja
 13 632
 63 624
 127 174
 204 430
 3.2.2.Procijenjeni utjecaj na odobrena sredstva za poslovanje
 ◻
 Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna odobrena sredstva za poslovanje
 ◻
 Za prijedlog/inicijativu potrebna su odobrena sredstva za poslovanje kako je navedeno u nastavku:
 Odobrena sredstva za preuzete obveze u milijunima EUR (do tri decimalna mjesta)
 Navesti ciljeve i rezultate
 ⇩
 Godina
 2018.
 Godina
 2019.
 Godina
 2020.
 UKUPNO
 REZULTATI
 Vrsta rezultata
 24
 Prosječni trošak
 po rezultatu
 Broj
 rezultata
 Trošak
 Broj
 rezultata
 Trošak
 Broj
 rezultata
 Trošak
 Ukupni broj rezultata
 Ukupni
 trošak
 POSEBNI CILJ br. 1 – Prevencija
 25
 ...
 Broj financiranih projekata za prevenciju
 Ugovori o bespovratnim sredstvima
 0,3
 15
 3
 15
 3
 15
 3
 45
 9
 Studije
 Broj ugovora
 0,1
 5
 0,5
 5
 0,5
 5
 0,5
 15
 1,5
 Međuzbroj za posebni cilj br. 1
 20
 3,5
 20
 3,5
 20
 3,5
 60
 10,5
 POSEBNI CILJ br. 2 – Pripravnost
 Broj financiranih projekata za pripravnost (uključujući osposobljavanje i vježbe)
 Ugovori o bespovratnim sredstvima
 0,5
 100
 5
 100
 5
 100
 5
 300
 15
 Sustav ranog upozorenja
 Broj administrativnih sporazuma
 1,25
 2
 2,5
 2
 2,5
 2
 2,5
 6
 7,5
 Kapacitet za odgovor u hitnim situacijama
 Broj ugovora o bespovratnim sredstvima + ugovori
 1
 7
 7
 13
 13
 20
 20
 40
 40
 Međuzbroj za posebni cilj br. 2
 109
 14,5
 115
 20,5
 122
 27,5
 346
 62,5
 POSEBNI CILJ br. 3 – Odgovor
 26
 Raspoređivanje stručnjaka
 Broj ugovora
 0,005
 200
 1
 200
 1
 200
 1
 600
 3
 Broj operacija unutar EU-a
 Ugovori o bespovratnim sredstvima
 0,1
 80
 8
 80
 8
 80
 8
 240
 24
 Broj operacija prijevoza izvan EU-a
 Ugovori o bespovratnim sredstvima
 0,13
 40
 5,2
 40
 5,2
 40
 5,2
 120
 15,6
 Međuzbroj za posebni cilj br. 3
 320
 14,2
 320
 14,2
 320
 14,2
 960
 42,6
 UKUPNI TROŠAK
 449
 32,2
 455
 38,2
 462
 45,2
 1366
 115,6
 3.2.3.Procijenjeni utjecaj na odobrena administrativna sredstva
 3.2.3.1.Sažetak
 ◻
 Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna odobrena administrativna sredstva
 X
 Za prijedlog/inicijativu potrebno je korištenje administrativnih odobrenih sredstava kako je objašnjeno u nastavku:
 u milijunima EUR (do tri decimalna mjesta)
 2018.
 2019.
 2020.
 UKUPNO
 NASLOV 5.
 višegodišnjeg financijskog okvira
 Ljudski resursi
 1 682
 5 034
 9 436
 16 152
 Ostali administrativni rashodi
 0,15
 0,23
 0,33
 0.710
 Međuzbroj za NASLOV 5.
 višegodišnjeg financijskog okvira
 1 832
 5 264
 9 766
 16 862
 Izvan NASLOVA 5.
 27
 višegodišnjeg financijskog okvira
 Ljudski resursi
 Ostali
 administrativni rashodi
 Međuzbroj
 Izvan NASLOVA 5.
 višegodišnjeg financijskog okvira
 0
 0
 0
 0
 UKUPNO
 1 832
 5 264
 9 766
 16 862
 Potrebna odobrena sredstva za ljudske resurse i ostale administrativne rashode pokrit će se odobrenim sredstvima glavne uprave koja su već dodijeljena za upravljanje djelovanjem i/ili su preraspodijeljena unutar glavne uprave te, prema potrebi, bilo kojim dodatnim sredstvima koja se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
 3.2.3.2.Procijenjene potrebe u pogledu ljudskih resursa
 ◻
 Za prijedlog/inicijativu nisu potrebni ljudski resursi.
 X
 Za prijedlog/inicijativu potrebno je korištenje ljudskih potencijala, kako je objašnjeno u nastavku:*
 Procjenu navesti u ekvivalentima punog radnog vremena
 Godina
 N
 Godina N+1
 Godina N+2
 2018.
 2019.
 2020.
 •Radna mjesta prema planu radnih mjesta (dužnosnici i privremeni djelatnici)
 23 01 01 01 (Sjedište i predstavništva Komisije)
 7
 12
 16
 XX 01 01 02 (Delegacije)
 XX 01 05 01 (Neizravno istraživanje)
 10 01 05 01 (izravna istraživanja)
 • Vanjsko osoblje (u ekvivalentu punog radnog vremena: EPRV)
 28
 23 01 02 01 (UO, UsO, UNS iz „globalne omotnice”)
 10
 24
 31
 XX 01 02 02 (UO, UsO, MSD, LO i UNS u delegacijama)
 XX 01 04 yy
 29
 – u sjedištima
 30
 – u delegacijama
 XX 01 05 02 (UO, UsO, UNS – neizravna istraživanja)
 10 01 05 02 (UO, UsO, UNS – izravna istraživanja)
 Ostale proračunske linije (navesti)
 UKUPNO
 17
 36
 47
 * Navedene brojke mogu se dopuniti s dodatnih 15 EPRV-a koji će se osigurati preraspodjelom iz drugih GU-ova na temelju poziva na iskaz interesa.
 XX se odnosi na odgovarajuće područje politike ili glavu proračuna.
 Potrebna odobrena sredstva za ljudske resurse pokrit će se odobrenim sredstvima koja su već namijenjena upravljanju djelovanjem i/ili koja su preraspodijeljena unutar glavne uprave te, prema potrebi, iz bilo kojih dodatnih sredstava koja se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
 Opis zadaća koje treba obaviti:
 Dužnosnici i privremeno osoblje
 Dodatno osoblje zatraženo za razdoblje od 2018. – 2020. potrebno je za obavljanje sljedećih zadaća: a) razvoj i upravljanje novostvorenog kapaciteta rescEU-a; b) jačanje dobrovoljno udruženih sredstava; c) podupiranje jedinica politike, uključujući preventivne aktivnosti; d) razvoj pojma Europske akademije za civilnu zaštitu; i e) osiguravanje aktivnosti upravljanja i potpore.
 Većina novih zaposlenika radit će na razvoju rescEU-a, obavljanju zadaća poput kupnje i/ili zakupljivanja sredstava (ugovori), upravljanja sredstvima, zadaća nadzora i koordinacije i komunikacijskih zadaća.
 Vanjsko osoblje
 Osiguravanje rada Centra za pomoć u hitnim situacijama 24 sata dnevno 7 dana u tjednu; nužni terenski poslovi, administrativna potpora.
 3.2.4.Usklađenost s važećim višegodišnjim financijskim okvirom
 ◻
 Prijedlog/inicijativa u skladu je s postojećim višegodišnjim financijskim okvirom.
 X
 Prijedlog/inicijativa povlači za sobom reprogramiranje relevantnog naslova višegodišnjeg financijskog okvira. Preraspodijelit će se sljedeći iznosi:
 Naslov 3
 2018.
 2019.
 2020.
 ukupno
 Prava, jednakost i građanstvo
 33.0201
 Osiguranje zaštite prava građana i osnaživanje građana
 1,34
 1,55
 2,89
 33.0202
 Promicanje nediskriminacije i ravnopravnosti
 0,98
 1,22
 2,2
 Pravosuđe
 33.0301
 Podupiranje i promicanje osposobljavanja u području pravosuđa
 4,93
 5,25
 10,18
 33.0302
 Olakšavanje i podupiranje pravosudne suradnje u građanskim i kaznenim stvarima
 4,77
 5,02
 9,79
 Ukupno glava 3.
 12,02
 13,04
 25,06
 Naslov 4
 2018.
 2019.
 2020.
 ukupno
 21.020703
 Ljudski razvoj (DCI)
 2,00
 2,00
 22.020302
 Potpora Turskoj – gospodarski, socijalni i teritorijalni razvoj i povezano postupno usklađivanje s pravnom stečevinom Unije (IPA II – Turska)
 2,00
 2,28
 4,284
 Ukupno glava 4.
 2,00
 2,00
 2,28
 6,284
 X
 Za prijedlog/inicijativu potrebna je primjena instrumenta za financijsku fleksibilnost
 2018.
 2019.
 2020.
 Primjena instrumenta za fleksibilnost
 19,157
 103,18
 109,457
 3.2.5.Doprinos trećih strana
 Prijedlogom/inicijativom ne predviđa se sudjelovanje trećih osoba u financiranju.
 Prijedlogom/inicijativom predviđa se sufinanciranje prema sljedećoj procjeni:
 Odobrena sredstva u milijunima EUR (do tri decimalna mjesta)
 Godina
 N
 Godina
 N+1
 Godina
 N+2
 Godina
 N+3
 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidjeti točku 1.6.)
 Ukupno
 Navesti tijelo koje sudjeluje u financiranju
 UKUPNA sredstva sufinanciranja
 3.3.Procijenjeni utjecaj na prihode
 X
 Prijedlog/inicijativa nema financijski utjecaj na prihode.
 ◻
 Prijedlog/inicijativa ima sljedeći financijski utjecaj:
 ◻
 na vlastita sredstva
 ◻
 na razne prihode
 u milijunima EUR (do tri decimalna mjesta)
 Proračunska linija u okviru prihoda:
 Odobrena sredstva dostupna za tekuću proračunsku godinu
 Utjecaj prijedloga/inicijative
 31
 Godina
 N
 Godina
 N+1
 Godina
 N+2
 Godina
 N+3
 Unijeti onoliko godina koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidjeti točku 1.6.)
 Članak ....
 Za razne namjenske prihode navesti odgovarajuće proračunske linije rashoda.
 [...]
 Navesti metodu izračunavanja utjecaja na prihode.
 [...]
 (1)
 ICF, „Privremena evaluacija Mehanizma Unije za civilnu zaštitu za razdoblje 2014. – 2016.”, Završno izvješće, kolovoz 2017. (dalje u tekstu: privremena evaluacija). Završno izvješće o privremenoj evaluaciji dostupno je ovdje: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/PDF/?uri=CELEX:52017DC0460&from=hr
 (2)
 Europski revizorski sud, Tematsko izvješće (2016.), Koordinacija odgovora na katastrofe izvan EU-a u sklopu Mehanizma Unije za civilnu zaštitu bila je uglavnom djelotvorna. Dostupno na: https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR16_33/SR_DISASTER_RESPONSE_HR.pdf
 (3)
 Izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o ostvarenom napretku i preostalim nedostacima u Europskom kapacitetu za odgovor na hitne situacije, 17.2.2017.
 (4)
 Vidjeti bilješku 2.
 (5)
 Vidjeti bilješku 3.
 (6)
 Radni dokument službi, Pregled rizika od prirodnih i ljudskim djelovanjem uzrokovanih katastrofa s kojima bi se Europska unija mogla suočiti, 23.5.2017., SWD(2017) 176 final.
 (7)
 Izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o privremenoj evaluaciji Mehanizma Unije za civilnu zaštitu za razdoblje 2014. – 2016., 30.8.2017., COM(2017) 460 final.
 (8)
 Bivša jugoslavenska republika Makedonija, Island, Crna Gora, Norveška, Srbija i Turska.
 (9)
 Sudjelovali su sljedeći dionici: tijela za civilnu zaštitu iz 26 zemalja sudionica (ZS) (internetske ankete); tijela za civilnu zaštitu iz 17 zemalja sudionica (razgovori); nacionalni koordinatori za osposobljavanje iz 21 zemlje sudionice (internetske ankete); 137 stručnjaka koji su sudjelovali u programu razmjene stručnjaka i 23 voditelja projekata koji su se financirali putem Mehanizma Unije za civilnu zaštitu iz 13 zemalja sudionica (internetske ankete); 14 međunarodnih partnera, uključujući agencije UN-a, OECD, Svjetsku banku, Crveni križ itd. (razgovori); 15 glavnih uprava i službi EU-a (razgovori).
 (10)
 Izvješće je dostupno na:
 http://ec.europa.eu/echo/EUCPM-consult_en
 .
 (11)
 Uredba (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002. (SL L 298, 26.10.2012., str. 1.).
 (12)
 Odluka br. 1313/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Mehanizmu Unije za civilnu zaštitu (SL L 347, 20.12.2013., str. 924.).
 (13)
 Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).
 (14)
 Uredba (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (SL L 298, 26.10.2012., str 1.).
 (15)
 Odluka br. 1082/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2013. o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju i o stavljanju izvan snage Odluke br. 2119/98/EZ (SL L 293, 5.11.2013., str. 1.).
 (16)
 ABM: upravljanje na temelju djelatnosti; ABB: priprema proračuna na temelju djelatnosti.
 (17)
 Kako je navedeno u članku 54. stavku 2. točki (a) ili (b) Financijske uredbe.
 (18)
 Informacije o načinima upravljanja i upućivanju na Financijsku uredbu dostupne su na internetskim stranicama BudgWeb:
 http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
 (19)
 Dif. = diferencirana odobrena sredstva / nedif. = nediferencirana odobrena sredstva.
 (20)
 EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine
 (21)
 Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalne zemlje kandidatkinje sa zapadnog Balkana.
 (22)
 Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA”), neizravnih istraživanja i izravnih istraživanja.
 (23)
 Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA”), neizravnih istraživanja i izravnih istraživanja.
 (24)
 Rezultati se odnose na proizvode i usluge koji se isporučuju (npr. broj financiranih razmjena studenata, broj izgrađenih km cesta itd.)
 (25)
 Kako je opisano u odjeljku 1.4.2. „Posebni cilj/ciljevi...”
 (26)
 Kako je opisano u odjeljku 1.4.2. „Posebni cilj/ciljevi...”
 (27)
 Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije „BA”), neizravnih istraživanja i izravnih istraživanja.
 (28)
 UO = ugovorno osoblje; UsO = ustupljeno osoblje; MSD = mladi stručnjaci u delegacijama; LO = lokalno osoblje; UNS = upućeni nacionalni stručnjaci.
 (29)
 U okviru gornje granice za vanjsko osoblje iz odobrenih sredstava za poslovanje (prijašnje linije „BA”).
 (30)
 U prvom redu za strukturne fondove, Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR) i Europski fond za ribarstvo (EFR).
 (31)
 Kad je riječ o tradicionalnim vlastitim sredstvima (carine, pristojbe na šećer) navedeni iznosi moraju biti neto iznosi, to jest bruto iznosi umanjeni za 25 % na ime troškova naplate.


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 8.11.2008
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 C 285/20
 Cerere de pronunțare a unei hotărâri preliminare introdusă de Raad van State (Țările de Jos) la 4 august 2008 — 1. Stichting Greenpeace Nederland și 2. Stichting ter Voorkoming Misbruik Genetische Manipulatie „VoMiGen”/Minister van Volkshuisvesting, Ruimtelijke Ordening en Milieubeheer, cealaltă parte: Pioneer Hi-Bred Northern Europe Sales Division
 (Cauza C-360/08)
 (2008/C 285/33)
 Limba de procedură: olandeza
 Instanța de trimitere
 Raad van State
 Părțile din acțiunea principală
 Reclamante:
 1.
 Stichting Greenpeace Nederland
 2.
 Stichting ter Voorkoming Misbruik Genetische Manipulatie „VoMiGen”
 Pârât: Minister van Volkshuisvesting, Ruimtelijke Ordening en Milieubeheer
 Cealaltă parte: Pioneer Hi-Bred Northern Europe Sales Division
 Întrebările preliminare
 1)
 Locația diseminării organismelor modificate genetic care, în temeiul articolului 25 alineatul (4) din Directiva 2001/18/CE (1) nu poate fi considerată confidențială, trebuie interpretată, ținând seama, de asemenea, de obiectivul și de economia generală a acestei directive, în sensul că reprezintă parcela cadastrală sau poate fi suficientă indicarea unei zone geografice mai întinse?
 2)
 a)
 În cazul în care este suficientă o zonă geografică mai întinsă, ce împrejurări pot fi luate în considerare în vederea indicării zonei?
 b)
 Directiva 2003/4/CE (2) este relevantă pentru a stabili întinderea indicării zonei?
 c)
 Indicarea unei zone cu o suprafață de 20 de ori mai mare decât cea a fiecărui câmp experimental considerat separat respectă principiul proporționalității?
 3)
 Este respectat principiul proporționalității în cazul în care, în conformitate cu norma administrativă modificată la 17 iulie 2008, alegerea privește indicarea globală a zonei cu o suprafață de 100 de ori mai mare decât suprafața fiecărui câmp experimental considerat separat?
 4)
 În măsura în care este suficientă numai indicarea cadastrală a zonei, împrejurările menționate la articolul 4 alineatul (2) din Directiva 2003/4/CE pot reprezenta un motiv de justificare pentru a trata în mod confidențial informațiile referitoare la locația exactă a diseminării, în pofida articolului 25 alineatul (4) din Directiva 2001/18/CE?
 5)
 a)
 Articolul 4 alineatul (2) din Directiva 2003/4/CE conține o enumerare limitativă a motivelor de justificare?
 b)
 În cazul unui răspuns afirmativ, protecția întreprinderilor, inclusiv a persoanelor și a produselor care se află în acestea, și prevenirea sabotajului în vederea favorizării climatului de dezvoltare a domeniului biotehnologiei în Țările de Jos sunt cuprinse într-unul dintre motivele de justificare menționate la articolul 4 alineatul (2) din Directiva 2003/4/CE?
 6)
 În cazul unui răspuns afirmativ la întrebarea 5, literele a) și b), indicarea unei zone cu o suprafață de 20 sau de 100 de ori mai mare decât suprafața câmpului experimental este proporțională, având în vedere articolul 4 alineatul (2) din Directiva 2003/4/CE și ținând seama de protecția intereselor private (protecția întreprinderii, inclusiv a persoanelor și a produselor care se află în aceasta) și a intereselor publice (prevenirea sabotajului în vederea favorizării climatului de dezvoltare a domeniului biotehnologiei în Țările de Jos)?
 7)
 a)
 În cazul unui răspuns negativ la întrebarea 5 litera a), protecția întreprinderilor, inclusiv a persoanelor și a produselor care se află în acestea, și prevenirea sabotajului în vederea favorizării climatului de dezvoltare a domeniului biotehnologiei în Țările de Jos pot constitui un motiv admisibil de justificare?
 b)
 În cazul unui răspuns afirmativ la întrebarea 7 litera a), indicarea unei zone cu o suprafață de 20 sau de 100 de ori mai mare decât suprafața câmpului experimental este proporțională, ținând seama de protecția intereselor private (protecția întreprinderii, inclusiv a persoanelor și a produselor care se află în aceasta) și a intereselor publice (prevenirea sabotajului în vederea favorizării climatului de dezvoltare a domeniului biotehnologiei în Țările de Jos)?
 (1) Directiva 2001/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 martie 2001 privind diseminarea deliberată în mediu a organismelor modificate genetic și de abrogare a Directivei 90/220/CEE a Consiliului (JO L 106, p. 1, Ediție specială, 15/vol. 7, p. 75).
 (2) Directiva 2003/4/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 28 ianuarie 2003 privind accesul publicului la informațiile despre mediu și de abrogare a Directivei 90/313/CEE a Consiliului (JO L 41, p. 26, Ediție specială, 15/vol. 9, p. 200).


text:
 23.2.2015
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 65/35
 Prasība, kas celta 2014. gada 19. novembrī – ANKO/Komisija
 (Lieta T-768/14)
 (2015/C 065/49)
 Tiesvedības valoda – grieķu
 Lietas dalībnieki
 Prasītāja: ANKO AE Antiprosopeion, Emporeiou kai Viomichanias (Atēnas, Grieķija) (pārstāvis – V. Christianos, advokāts)
 Atbildētāja: Eiropas Komisija
 Prasītājas prasījumi:
 —
 atzīt, ka summa EUR 3 77 733,93 apmērā, kuru Komisija samaksāja prasītājai saistībā ar projektu “POCEMON”, ir attiecināmās izmaksas un tādējādi prasītājai nav pienākuma atmaksāt šo summu kā tādu, kura ir samaksāta nepamatoti;
 —
 piespriest Komisijai atlīdzināt prasītājas tiesāšanās izdevumus.
 Pamati un galvenie argumenti
 Šī prasība ir par Komisijas atbildību LESD 272. panta izpratnē saskaņā ar līgumu Nr. 216088 projekta “Point Of CarE MONitoring and Diagnostics for Autoimmune Diseases” (“POCEMON”) izpildei. It īpaši prasītāja uzskata, ka, lai arī tā bija izpildījusi savus līgumā paredzētos pienākumus, Komisija pretēji šī līguma noteikumiem, labas ticības principam, aizlieguma ļaunprātīgi izmantot tiesības principam un samērīguma principam pieprasīja atmaksāt ANKO samaksātās summas kā neattiecināmās izmaksas.
 Tādējādi prasītāja uzskata, pirmkārt, ka Komisija balstās uz pilnībā nepamatotiem un katrā ziņā nepierādītiem argumentiem, lai noraidītu gandrīz visas izmaksas, kuras radušās ANKO, kā neattiecināmās izmaksas un pieprasītu atmaksāt ANKO samaksāto summu par projektu “POCEMON”. Otrkārt, Komisija, noraidot 98,68 % no maksājamās ieguldījuma summas tādēļ, ka tā, kā apgalvo Komisija, nav uzskatāma par attiecināmām izmaksām, kuras prasītājai radās projekta prasību dēļ, ir pārkāpusi aizlieguma ļaunprātīgi izmantot tiesības principu un samērīguma principu.


text:
 16.1.2010
 EL
 Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης
 C 11/35
 Αναίρεση που άσκησε στις 11 Νοεμβρίου 2009 ο Eckehard Rosenbaum κατά της αποφάσεως που εξέδωσε το Δικαστήριο Δημόσιας Διοίκησης στις 10 Σεπτεμβρίου 2009 στην υπόθεση F-9/08, Eckehard Rosenbaum κατά Επιτροπής
 (Υπόθεση T-452/09 P)
 2010/C 11/65
 Γλώσσα διαδικασίας: η γερμανική
 Διάδικοι
 Αναιρεσείων: Eckehard Rosenbaum (Βόννη, Γερμανία, εκπρόσωπος: H.-J. Rüber, δικηγόρος)
 Αντίδικοι κατ’ αναίρεση: Επιτροπή των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων και Συμβούλιο της Ευρωπαϊκής Ένωσης
 Αιτήματα του αναιρεσείοντος
 Ο αναιρεσείων ζητεί από το Πρωτοδικείο:
 —
 να αναιρέσει την απόφαση του Δικαστηρίου Δημόσιας Διοίκησης της 10ης Σεπτεμβρίου 2009 στην υπόθεση T-30/05, Rosenbaum κατά Επιτροπής,
 —
 να ακυρώσει την απόφαση της Επιτροπής περί κατατάξεως της 13ης Φεβρουαρίου 2007,
 —
 να υποχρεώσει την Επιτροπή να κατατάξει τον προσφεύγοντα χωρίς διακρίσεις και σε αντιστοιχία με την επαγγελματική του πείρα, καθώς επίσης να λάβει τα επιμέρους αναγκαία μέτρα που συνεπάγεται η εκτέλεση της αποφάσεως,
 —
 να καταδικάσει την Επιτροπή στο σύνολο των δικαστικών εξόδων
 Λόγοι αναιρέσεως και κύρια επιχειρήματα
 Η αίτηση αναιρέσεως βάλλει κατά της αποφάσεως του Δικαστηρίου Δημόσιας Διοίκησης της 10ης Σεπτεμβρίου 2009, στην υπόθεση F-9/08, Rosenbaum κατά Επιτροπής, με την οποία απορρίφθηκε η ασκηθείσα από τον προσφεύγοντα προσφυγή.
 Προς στήριξη της αιτήσεώς του αναιρέσεως, ο αναιρεσείων ισχυρίζεται, πρωτίστως, ότι το Δικαστήριο Δημόσιας Διοίκησης εξέτασε ανεπαρκώς τον πρώτο λόγο ακυρώσεως. Επιπλέον, ο αναιρεσείων προσάπτει στο Δικαστήριο Δημόσιας Διοίκησης ότι, απορρίπτοντας τους τρεις λοιπούς λόγους ακυρώσεως, υπέπεσε σε πλάνη περί το δίκαιο, καθότι, σε αντίθεση με τη γνώμη του επιληφθέντος δικαστηρίου, οι λόγοι αυτοί είναι ικανοί να επιφέρουν την ακυρότητα των προσβαλλόμενων μέτρων. Τέλος, ο αναιρεσείων ισχυρίζεται ότι η έλλειψη αξιόπιστης διαδικασίας επιλογής ασκεί επιρροή στη νομιμότητα της προσβαλλόμενης αποφάσεως και ότι η απόρριψη των προσκομισθέντων σχετικών αποδεικτικών στοιχείων είναι, ως εκ τούτου, παράνομη.