type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 15.6.2013
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 C 171/20
 Appell ippreżentat fid-9 ta’ April 2013 mill-Kunsill tal-Unjoni Ewropea mis-sentenza mogħtija mill-Qorti Ġenerali (Ir-Raba’ Awla) fid-29 ta’ Jannar 2013 fil-Kawża T-496/10, Bank Mellat vs Il-Kunsill tal-Unjoni Ewropea
 (Kawża C-176/13 P)
 2013/C 171/41
 Lingwa tal-kawża: l-Ingliż
 Partijiet
 Appellant: Il-Kunsill tal-Unjoni Ewropea (rappreżentanti: S. Boelaert u M. Bishop, aġenti)
 Partijiet oħra fil-proċedura: Bank Mellat, Il-Kummissjoni Ewropea
 Talbiet tal-appellanti
 —
 tannulla s-sentenza tal-Qorti Ġenerali (Ir-Raba’ Awla) tad-29 ta’ Jannar 2013 fil-Kawża T-496/10;
 —
 tiddeċiedi b’mod definittiv dwar il-każ u tiċħad ir-rikors ippreżentat minn Bank Mellat kontra l-miżuri kkontestati;
 —
 tikkundanna lil Bank Mellat għall-ispejjeż tal-Kunsill fil-proċeduri tal-ewwel istanza u ta’ dan l-appell.
 Aggravji u argumenti prinċipali
 Il-Kunsill jikkunsidra li s-sentenza tal-Qorti Ġenerali tad-29 ta’ Jannar 2012 fil-Kawża T-496/10, Bank Mellat vs Il-Kunsill, hija vvizzjata bl-iżbalji ta’ liġi segwenti:
 (1)
 Il-Qorti Ġenerali żbaljat meta ddeċidiet, fir-rigward tal-ammissibbiltà tar-rikors, li Bank Mellat seta’ jinvoka l-protezzjoni u l-garanziji tad-drittijiet fundamentali indipendentement minn jekk setax jiġi kkunsidrat bħala organu tal-Istat Iranjan;
 (2)
 Il-Qorti Ġenerali żbaljat meta ddeċidiet li uħud mir-raġunijiet mogħtija għall-impożizzjoni ta’ miżuri restrittivi kontra Bank Saderat ma kinux preċiżi biżżejjed;
 (3)
 Il-Qorti Ġenerali applikat b’mod żbaljat il-ġurisprudenza dwar il-komunikazzjoni ta’ informazzjoni fil-fajl tal-Kunsill;
 (4)
 Il-Qorti Ġenerali kkunsidrat b’mod żbaljat li r-raġunijiet mogħtija għall-impożizzjoni ta’ miżuri restrittivi kontra Bank Saderat ma kinux jissodisfaw il-kundizzjonijiet tan-nomima tiegħu fl-atti legali rilevanti u ma kinux immotivati, sa fejn:
 —
 naqset milli tieħu inkunsiderazzjoni konstatazzjoni mill-Kunsill ta’ Sigurtà tan-Nazzjonijiet Uniti li tikkonċerna l-fatt li Bank Mellat ippermetta lill-entitajiet Iranjani fl-ambitu nukleari, ta’ missili u ta’ difiża li jwettqu tranżazzjonijiet;
 —
 naqset milli tieħu inkunsiderazzjoni kif xieraq il-fatt li l-provi tas-sostenn ta’ Bank Mellat għall-attivitajiet ta’ proliferazzjoni nukleari tal-Iran joriġinaw minn sorsi kunfidenzjali;
 —
 żbaljat li kkunsidrat li l-ammissjoni tal-Bank Mellat, li pprovda servizzi bankarji lil entità involuta fl-attivitajiet ta’ proliferazzjoni nukleari tal-Iran qabel in-nomina tiegħu mill-Kunsill ta’ Sigurtà tan-Nazzjonijiet Unit, ma kinitx suffiċjenti sabiex tiġġustifika l-impożizzjoni ta’ miżuri restrittivi kontra Bank Mellat.


type: legislation

text:
 Důležité právní upozornění
 |
 52006PC0162
 Návrh nařízení Rady kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2667/2000 o Evropské agentuře pro obnovu /* KOM/2006/0162 konecném znení - CNS 2006/0057 */
 [pic] | KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ |V Bruselu dne 6.4.2006KOM(2006) 162 v konečném znění2006/0057 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2667/2000 o Evropské agentuře pro obnovu(předložený Komisí)DŮVODOVÁ ZPRÁVANařízením Rady (ES) č. 2667/2000 ze dne 5. prosince 2000 [1] byla zřízena Evropská agentura pro obnovu, aby poskytovala pomoc Společenství pro Srbsko a Černou Horu a Bývalou jugoslávskou republiku Makedonie. Podle článku 16 se toto nařízení použije do 31. prosince 2006.Ovšem v článku 14 uvedeného nařízení se uvádí, že „do 31. prosince 2005 Komise předloží Radě zprávu o budoucnosti mandátu Evropské agentury pro obnovu. Případný návrh na prodloužení mandátu agentury déle než do 31. prosince 2006 by měla Komise předložit Radě do 31. března 2006.“Komise podala dne 23. prosince 2005 zprávu Radě a pro informaci Parlamentu (KOM (2005) 710 v konečném znění). V této zprávě Komise navrhla zrušit Evropskou agenturu pro obnovu, avšak prodloužit její existenci o dva roky do 31. prosince 2008, a to se stávajícím mandátem a postavením, aby bylo možné postupně ukončit její činnost v programech CARDS (nařízení Rady (ES) č. 2666/2000 ze dne 5. prosince 2000[2].Tato předloha nařízení má proto za cíl odpovídajícím způsobem změnit nařízení (ES) č. 2667/2000.2006/0057 (CNS)NávrhNAŘÍZENÍ RADYkterým se mění nařízení Rady (ES) č. 2667/2000 o Evropské agentuře pro obnovuRADA EVROPSKÉ UNIE,s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na čl. 181a odst. 2 první větu této smlouvy,s ohledem na návrh Komise[3],s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[4],vzhledem k těmto důvodům:(1) Pomoc Společenství upravená v nařízení (ES) č. 2666/2000 ze dne 5. prosince 2000 o pomoci pro Albánii, Bosnu a Hercegovinu, Chorvatsko, Svazovou republiku Jugoslávii a Bývalou jugoslávskou republiku Makedonie, o zrušení nařízení (ES) č. 1628/96 a o změně nařízení (EHS) č. 3906/89 a (EHS) č. 1360/90 a rozhodnutí 97/256/ES a 1999/311/ES (CARDS) je v Srbsku a Černé Hoře, včetně Kosova definovaného rezolucí 1244 Rady bezpečnosti Organizace spojených národů ze dne 10. června 1999, a v Bývalé jugoslávské republice Makedonie poskytována Evropskou agenturou pro obnovu zřízenou nařízením Rady (ES) č. 2667/2000[5].(2) Nařízení (ES) č. 2667/2000 se použije do dne 31. prosince 2006.(3) Nařízení (ES) č. 2667/2000 ukládá Komisi předložit Radě zprávu o budoucím mandátu Evropské agentury pro obnovu.(4) Komise tuto zprávu předložila Radě a pro informaci i Evropskému parlamentu dne 23. prosince 2005.(5) V této zprávě Komise navrhla zrušit Evropskou agenturu pro obnovu, avšak prodloužit její existenci o dva roky do 31. prosince 2008, a to se stávajícím mandátem a postavením, aby bylo možné postupně ukončit její činnost v programech CARDS. Nařízení (ES) č. 2667/2000 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:Článek 1V článku 16 nařízení (ES) č. 2667/2000 se datum „31. prosince 2006“ nahrazuje slovy „31. prosince 2008“.Článek 2Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie .Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.V Bruselu dneZa Radupředseda / předsedkyněLEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZPostupné zrušení Evropské agentury pro obnovu/Posílenídelegací/kanceláří1. DOTYČNÁ OBLAST POLITIKYRozšíření2. ZAHRNUTÉ ROZPOČTOVÉ LINIEXX 01 01 01 :Výdaje vztahující se k zaměstnancům pracujícím v orgánuXX 01.03.02: Budovy a související výdaje delegacíXX 01 01 02: Výdaje vztahující se k zaměstnancům v činné službě v delegacíchXX 01.02.02: Externí pracovníciXX.01.02.12: Ostatní výdaje na řízeníXX 01 02 02: Externí pracovníci delegací Komise21 01 04.nn: Výdaje na podporu činností v oblasti politiky rozšíření3. DOBA TRVÁNÍ AKCE A FINANČNÍ DOPADDoba trvání akce je omezena na přechodné období v délce 2 let (2007–2008). Během tohoto období soustředí agentura svoji činnost na provádění a finalizaci projektů CARDS. Zároveň se začne vytvářet struktura delegací, aby byly schopné přispívat k provádění pomoci v rámci nástroje „IPA“. Delegace by měly být s to převzít zbývající projekty, které jim agentura předá na konci přechodného období podle plánu o převedení odpovědností, který bude finalizován během roku 2006 a který bude organizován podle prioritních odvětví.Pokud jde o zaměstnance, počet stálých úředníků delegací/kanceláří se bude během roku 2007 postupně zvyšovat s cílem dosáhnout běžného režimu v roce 2008.Počínaje rokem 2009 bude přechod ukončen a činnost bude pokračovat v rámci nástroje „IPA“.3.1. Rozpočtové charakteristiky:Rozpočtová linie | Druh výdajů | Nové | Příspěvek ESVO | Příspěvky od kandidátských zemí | Okruh ve finančním výhledu |Několik, všechny uvedeny v bodě 2 | Nepov. | Nerozl./Rozl. | IPA | NE | NE | č. [, 4, 5, 7] |3.2. Charakteristiky akce agenturyBěhem přechodného období se agentura soustředí na finalizaci programů CARDS, na postupné převedení programů, které nebudou moci být uzavřeny Evropskou agenturou pro obnovu (AER), na delegace Komise, jakož i na administrativní ukončení své činnosti. Programovaní a smluvní úprava nového nástroje IPA budou zajištěny ústředím a delegacemi. Agentura poskytne nezbytnou pomoc.4. SHRNUTÍ ZDROJŮFinanční prostředky spravované operačnímí středisky agentury v roce 2006 jsou tyto:Položky závazků- Býv. jug. rep. Makedonie: 28,0 milionů EUR- Kosovo: 45,5 milionu EUR- Černá Hora: 18,0 milionů EUR- Srbsko: 142,0 milionů EUR- Státní svaz Srbsko a Černá Hora: 7,5 milionu EURZávazky RAC (dosud nepřidělené): 409,3 milionu EUR;V roce 2007 a 2008 nebudou nové závazky. Finanční prostředky, které mají být spravovány, lze odhadnout takto:- 2007 : RAC 400 milionů EUR, závazky RAL (dosud neuhrazené) 690 milionů EUR (včetně RAC);- 2008 : RAC 200 milionů EUR, RAL 470 milionů EUR (včetně RAC).v milionech EURDruh výdajů | n - 1 2006 | Rok n 2007 | n +1 2008 | n+2 2009 |Správní výdaje AER financované z provozních položek Linie 22 05 01/02/03 CARDS C.E. C.P. | 68,76 24,8 | -- 23,96 | 20 | - |Financování správních výdajů agentury během přechodného období 2007/2008 bude zajištěno závazky, které budou vytvořeny v roce 2006, z provozních položek.Předpokládané výdaje agentury na roky 2007 a 2008 vycházejí z požadavku zajistit financování nezbytného personálu pro řízení finančních prostředků odhadovaných do konce roku 2008 na 580 milionů EUR (RAC) a 870 milionů EUR (RAL) v souladu se zprávou Komise Radě o budoucnosti Evropské agentury pro obnovu (KOM(2005)710).Je pravděpodobné, že část zaměstnanců opustí agenturu před koncem roku 2008. Nicméně je důležité již nyní stanovit rozpočtové zdroje, které agentuře umožní popřípadě nabídnout jejím zaměstnancům (dočasným, smluvním a místním) smlouvy až do konce roku 2008. A to s cílem vyhnout se nejisté situaci, která by mohla způsobit předčasný odchod zaměstnanců a zabránit AER, aby naplno plnila své poslání. Je samozřejmé, že veškeré nevyužité finanční prostředky budou vráceny zpět do celkového rozpočtu.Správní výdaje na stálé úředníky delegací: platy, příspěvky, náhrady výdajů, příspěvky na přestěhování, výdaje na reprezentaci, služební cesty, příspěvky na přizpůsobení (linie xx.010102 až xx.010212) | - | 1,37 | 3,06 | 2,92 |Správní výdaje související s infrastrukturou: nájemné a poplatky za vodu, plyn, elektřinu a topení, renovace, pojištění osob a pojištění kanceláří, nábytek a kancelářské vybavení, dopravní prostředky a jejich údržba, telekomunikace a IT, ostatní správní výdaje: linie | - | 1,23 | 1,20 | 1,04 |Celkové náklady (xx 01 01 02 XX.01.03.02) | 2,60 | 4,26 | 3,96 |Správní výdaje související s externími pracovníky v delegacích, provozní linie IPA, 22.01.04.n (ex BA) - Personální náklady - Náklady na infrastrukturu ___________________ CELKEM | 1,82 3,08 _______ 4,90 | 12,44 7,80 _______ 20, 24 | 10,75 7,35 _______ 18,10 |CELKEM dodatečné náklady na delegace (ex A6 + ex BA) | - | 7,50 | 24,50 | 22,06 |Náklady na externí pracovníky v roce 2007 byly vypočítány s ohledem na skutečnost, že velká část náboru zaměstnanců proběhne teprve ve druhém pololetí, což bude představovat 50 % ročních nákladů.Náklady na stálé zaměstnance v ústředí2007 (8) | 2008 (15) | 2009 (15) |Náklady na stálé zaměstnance v ústředí (včetně zaměstnanců Relex/K) | 0,44 | 1,06 | 1,27 |Použité průměrné náklady: 55 000 EUR na osobu v prvním roce (6 měsíců); 85 000 EUR na osobu v dalších letech.Souhrnná tabulka statutárních a externích pracovníků pro každou delegaci/kancelář v přechodném období a v roce 20092007 | 2008 | 2009 |mil. EUR | mil. EUR | mil. EUR |SRBSKO | 4 SÚ | 0,80 | 4 SÚ | 0,94 | 4 SÚ | 0,93 |7 SmZ 10 MZ | 1,56 | 29 SmZ 43 MZ | 7,24 | 29 SmZ 43 MZ | 6,46 |KOSOVO | 4 SÚ | 0,81 | 4 SÚ | 0,94 | 4 SÚ | 0,93 |6 SmZ 10 MZ | 1,44 | 24 SmZ 43 MZ | 6,32 | 24 SmZ 43 MZ | 5,67 |Býv. jug. rep. Makedonie | 2 SÚ | 0,43 | 4 SÚ | 1,04 | 4 SÚ | 0,93 |5 SmZ 7 MZ | 1,28 | 22 SmZ 28 MZ | 5,31 | 22 SmZ 28 MZ | 4,72 |ČERNÁ HORA | 2 SÚ | 0,55 | 5 SÚ | 1,34 | 5 SÚ | 1, 170 |1 SmZ 3 MZ | 0,61 | 4 SmZ 13 MZ | 1,35 | 4 SmZ 13 MZ | 1,24 |U těchto zaměstnanců se předpokládá, že budou řídit již v roce 2007 nový nástroj IPA a plánovat a provádět první akce financované prostřednictvím tohoto nástroje.Ve druhé polovině roku 2008 se budou muset tito zaměstnanci rovněž zabývat projekty CARDS, které nebudou moci být uzavřeny do konce roku a které budou delegace řídit od 1. ledna 2009.2007 | 2008 | 2009 |milionu EUR | milionu EUR | milionu EUR |SÚ v deleg. | 12 | 2,60 | 17 | 4,26 | 17 | 3,96 |SmZ. MZ v deleg. | 19 30 | 4,90 | 79 127 | 20,243 | 79 127 | 18,10 |SÚ ústředí | 8 | 0,44 | 15 | 1,06 | 15 | 1,27 |CELKEM | 69 | 7,94 | 238 | 25,56 | 238 | 23,33 |Průměrné náklady byly vypočítány takto:Stálí úředníci: 13 363 EUR/měsíc (plat) + 647 EUR/m (služební cesty) + 321 EUR/měsíc (úpravy odměn) + 28 220 EUR paušál na první rok (náklady související s převzetím funkce)Smluvní zaměstnanci: 7 230 EUR/měsícMístní zaměstnanci: 1 953 EUR/měsícV případě stálých úředníků a smluvních zaměstnanců byla rovněž vypočítána částka 2 587 EUR/měsíc a 10 000 EUR/rok na pokrytí výdajů souvisejících s nájmem bytů a pojištěním osob.Místní zaměstnanci nemají nárok na byt placený Komisí, náklady související s jejich smlouvami jsou uvedené náklady (1 953 EUR/měsíc), k nimž se poměrně připočítají režijní náklady na infrastrukturu v delegaci.Příprava delegací/kanceláří na jejich nové úkoly předpokládá, že zaměstnanci budou muset být na místě v roce 2007, aby organizovali převod činností a umožnili delegacím/kancelářím jejich plný provoz v roce 2008. Úkoly delegací/kanceláří budou navíc zaměřeny na provádění IPA, kdežto úkolem agentury bude soustředit se na postupné ukončení CARDS.Souhrnná tabulka týkající se lidských zdrojů – stálá místa v ústředí a v delegacích2006 | 2007 | 2008 | Celkem |Delegace/kanceláře | 12 | 5 | 17 |Ústředí | 8 | 7 | 15 |Rozdělení 32 míst mezi ústředí a delegace/kanceláře je indikativní a může být změněno v závislosti na politických a správních požadavcích a na požadavcích v souvislosti s bezpečností informací.Odhad zdrojů se týká striktně převodu činností souvisejících s prováděním pomoci Společenství v rámci předvstupní strategie. Posílení delegací/kanceláří s ohledem na další požadavky, které může mít Unie v souvislosti s politickým vývojem v oblasti (Kosovo a Černá Hora), bude projednáno zvlášť.Potřeby týkající se lidských a správních zdrojů budou pokryty v rámci dotace přidělené řídícím GŘ v rámci postupu pro roční příděly.[1] Úř. věst. L 306, 7.12.2000, s. 7. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2068/2004 (Úř. věst. L 358, 3.12.2004, s. 2).[2] Úř. věst. L 306, 7.12.2000, s. 1. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2112/2005 (Úř. věst. L 344, 27.12.2005, s. 23).[3] Úř. věst. C, s.[4] Úř. věst. C, s.[5] Úř. věst. L 306, 7.12.2000, s. 7. Nařízení naposledy pozměněné nařízením (ES) č. 2068/2004 (Úř. věst. L 358, 3.12.2004, s. 2).


type: wikipedia

text:
Zimbabwe riigipeade loend loetleb alates riigi iseseisvumisest 1965. aastal seda valitsenud riigipead sõltumata nende ametinimetusest.
 Aastatel 1965–1979 kandis riik Rodeesia nime, aastal 1979 oli ametlikuks nimeks Zimbabwe Rodeesia ja alates 1980. aastast Zimbabwe.
 Rodeesia riigipead (1965–1979)
 11. novembril 1965 kuulutas senine Suurbritannia koloonia Rodeesia ennast ühepoolselt iseseisvaks. Riigipeaks nimetati Briti kuninganna, kuid Suurbritannia Rodeesia iseseisvust ei tunnistanud ja kuninganna pakutud ametikohta vastu ei võtnud. Vaatamata sellele tunnistas Rodeesia teda ühepoolselt riigipeana kuni vabariigi väljakuulutamiseni 2. märtsil 1970.
 Reaalselt täitis aastatel 1965–1970 riigipea ülesandeid valitsemist teostavaks ametiisikuks (Officer Administering the Government) nimetatud asepeaminister Clifford Dupont, kellest sai hiljem riigi esimene president.
 Rahvusvahelist tunnustust Rodeesial ja tema riigipeadel ei olnud.
 Zimbabwe Rodeesia riigipead (1979)
 Aastast 1972 riigis kestnud kodusõda sundis briti kolonistide juhitud valitsust kuulutama aprillis 1979 välja vabad valimised, mille tulemusena tuli sama aasta 1. juunil võimule mõõdukate rahvuslaste (neegrite) valitsus. Riigi nimi muudeti Zimbabwe Rodeesiaks.
 Ka uus valitsus ei suutnud sõda lõpetada ega saavutada rahvusvahelist tunnustust, mistõttu 12. detsembril 1979 sai riigist taas Suurbritannia koloonia.
 Zimbabwe riigipead (1980. aastast)
 18. aprillil 1980 taasiseseisvus riik Zimbabwe nime all nende rahvuslike parteide juhtimisel, mis olid alates 1972. aastast pidanud kodusõda ja boikoteerinud 1979. aasta valimisi. See riik saavutas rahvusvahelise tunnustuse ja eksisteerib tänaseni.
 Vaata ka
 Rodeesia kuberneride loend
 Zimbabwe valitsusjuhtide loend
 Zimbabwe
 Riigipeade loendid


text:
 6.8.2005
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 193/24
 PIRMĀS INSTANCES TIESAS SPRIEDUMS
 2005. gada 31. maijā
 lietā T-105/03 Triantafyllia Dionyssopoulou pret Eiropas Savienības Padomi (1)
 (Ierēdņi - Novērtējuma ziņojums - Prasība atcelt aktu - Juridiski pamatotas intereses izzušana - Tiesvedības izbeigšana - Prasība par zaudējumu atlīdzību)
 (2005/C 193/38)
 tiesvedības valoda — franču
 Lietā T-105/03 Triantafilija Dionusipulu [Triantafyllia Dionyssopoulou], ar dzīvesvietu Briselē (Beļģija), ko pārstāv F. Renārs [F. Renard], pret Eiropas Savienības Padomi (pārstāvji — M. Simsa [M. Sims] un F. Antons [F. Anton]) par prasību, no vienas puses, atcelt lēmumu, ar kuru pieņemts prasītāja galīgais novērtējuma ziņojums par laika posmu no 1999. līdz 2001. gadam, un, otrkārt, prasību sniegt atlīdzību par zaudējumiem saistībā ar prasītāja ciesto kaitējumu, Pirmās instances tiesa (pirmā palāta) šādā sastāvā: palātas priekšsēdētājs Dž. D. Kuks [J. D. Cooke], tiesneši R. Garsija-Valdekasass [R. García-Valdecasas] un I. Labucka [I. Labucka], sekretārs I. Natsinas [I. Natsinas], adminstrators, 2005. gada 31. maijā ir pasludinājusi spriedumu, kura rezolutīvā daļa ir šāda:
 1)
 Izbeigt tiesvedību attiecībā uz prasījumiem atcelt aktu;
 2)
 prasījumus attiecībā uz zaudējumu atlīdzību noraidīt kā nepamatotus;
 3)
 katrs lietas dalībnieks sedz savus tiesāšanās izdevumus pats.
 (1) OV C 112, 10.5.2003.


type: other

text:
Conflitos societários pós covid-19: Acordos de acionistas e os Direitos dos Minoritários - Migalhas de Peso
 Conflitos societários pós covid-19: Acordos de acionistas e os Direitos dos Minoritários
 O relatório preliminar elaborado pela Comissão de Valores Mobiliários-CVM, Ministério da Economia, Organização para a Cooperação e Desenvolvimento Econômico-OCDE (apoio técnico) e Prosperity Fund da Grã-Bretanha (apoio financeiro), divulgado em outubro de 2019, analisou o sistema jurídico brasileiro de proteção de acionistas minoritários (“Relatório Preliminar”).
 O Brasil pretende ingressar na OCDE. Para tanto, o sistema jurídico de proteção de acionistas minoritários deve estar em conformidade com os Princípios de Governo das Sociedades do G20 e da OCDE, cujo item II.G estabelece o seguinte: “Os acionistas minoritários devem ser protegidos contra ações abusivas por, ou no interesse de acionistas controladores que atuem direta ou indiretamente, e devem dispor de meios de compensação eficazes. Devem ser proibidas as transações em benefício próprio.”
 Há um consenso entre os operadores do direito no Brasil de que o atual regime jurídico de proteção de minoritários não oferece instrumentos adequados para obtenção de reparação civil de administradores e acionistas controladores.
 Além disso, escândalos recentes, como a Operação Lava Jato, afetaram a credibilidade e o valor de companhias abertas no Brasil.
 O aprimoramento dos instrumentos de enforcement de proteção dos acionistas minoritários provocará externalidades positivas, como credibilidade, seriedade e segurança do mercado de capitais brasileiro, e contribuirá para o seu robustecimento.
 Uma das principais competências da CVM consiste na imposição de sanções contra infratores da Lei das S.A. e da Lei do Mercado de Capitais. Contudo, a CVM não tem competência legal para determinar o pagamento de indenizações a investidores lesados, salvo no âmbito da celebração de termos de compromisso, por força do artigo 11, §5°, II, da Lei do Mercado de Capitais.
 I. Responsabilidade dos administradores
 Ações direta pela companhia, derivada e direta pelo acionista
 Nos termos do artigo 158 da Lei das S.A., os administradores (diretores e membros do conselho de administração) não são pessoalmente responsáveis pelas obrigações que contraírem em nome da companhia e em virtude de ato regular de gestão, mas respondem, civilmente, pelos prejuízos que causarem, quando agirem: (I) dentro de suas atribuições ou poderes, com culpa ou dolo; ou (II) com violação da lei ou do estatuto.
 As ações de responsabilidade civil contra os administradores podem ser de 3 (três) tipos: (I) ação direta pela companhia; (II) ação derivada; e (III) ação direta pelo acionista.
 A propositura da ação direta pela companhia deve ser deliberada em assembleia geral, sendo o quórum para aprovação de maioria dos presentes. Na hipótese de a assembleia aprovar a propositura da ação, os administradores devem ser destituídos e substituídos na mesma assembleia geral.
 Caso a companhia não ajuíze a ação ou não inicie a competente arbitragem de responsabilidade civil contra os administradores no prazo de até 3 (três) meses após a aprovação pela assembleia geral, qualquer acionista terá o direito de fazê-lo (artigo 159, §3o, da Lei das S.A.).
 Se a assembleia geral rejeitar a propositura da ação, acionistas que representem, pelo menos, 5% (cinco por cento) do capital social podem fazê-lo (artigo 159, §4°, da Lei das S.A.). A participação societária mínima exigida pela Lei das S.A. visa impedir que ações frívolas, oportunistas, sejam promovidas contra os administradores.
 O acionista minoritário age como substituo processual da companhia. Ele pleiteia direito da companhia (reparação dos danos causados pelos administradores) em nome próprio (artigo 18 do Código de Processo Civil).
 O relatório preliminar levantou algumas questões que dificultariam a propositura e o sucesso de ações direta pela companhia e derivada de responsabilidade civil contra os administradores. Destacamos as seguintes:
 I. Os administradores devem ser destituídos e substituídos na hipótese de a assembleia geral rejeitar a propositura da ação de responsabilidade civil?
 II. Os acionistas que são administradores estão impedidos de votar na assembleia geral que deliberar sobre a propositura da ação de responsabilidade civil em razão de conflito de interesses ou benefício particular (artigo 115, §1°, da Lei das S.A.)?
 III. Os riscos e incentivos conferidos pela Lei das S.A. são suficientes para estimular o ativismo dos acionistas minoritários? É que, na hipótese de vitória, eventuais valores recuperados cabem integralmente à companhia. Os acionistas lesados são beneficiados indiretamente com a recomposição do patrimônio da sociedade, mas os demais acionistas também o são. Além disso, os autores da ação ou arbitragem são reembolsados das despesas (honorários advocatícios e custas do processo) até o limite da indenização, mas não têm direito a nenhum prêmio. Em caso de decisão desfavorável, os autores arcam com todas as despesas (ônus de sucumbência, honorários advocatícios e custas do processo), mesmo na hipótese de a ação ou arbitragem contra os administradores ser aprovada pela assembleia geral mas não ser ajuizada ou iniciada dentro do prazo legal de 3 (três) meses.
 IV. Nos termos do artigo 134, §3°, da Lei das S.A., os administradores são exonerados de responsabilidade quando da aprovação de suas contas e demonstrações financeiras sem ressalvas, salvo erro, dolo, fraude ou simulação. É comum atos ilícitos praticados pelos administradores virem à tona após a aprovação de suas contas e demonstrações financeiras. Nesse caso, há entendimentos no sentido de que primeiro a deliberação que aprovou as contas e demonstrações financeiras deve ser anulada para depois promover-se a ação de responsabilidade civil contra os administradores. Além das dificuldades inerentes ao processo de anulação da deliberação assemblear, os prazos prescricionais não colaboram. A ação ou arbitragem para anular deliberação assemblear prescreve em 2 (dois) anos e a ação de responsabilidade civil contra administradores prescreve em 3 (três) anos.
 V. O artigo 291 da Lei das S.A. autoriza a CVM reduzir o percentual de 5% (cinco por cento) previsto no artigo 159, §4°, da Lei das S.A. para as companhias abertas, mediante fixação de escala em função do valor do capital social. Nesse contexto, a CVM realizou em novembro de 2019 a audiência pública 07/2019 para colher sugestões e comentários sobre a minuta de instrução que propõe a redução de tal percentual, mas ainda não publicou norma reduzindo o percentual de 5% (cinco por cento) do capital social.
 O terceiro tipo de ação de responsabilidade civil contra os administradores, prevista no artigo 159, §7°, da Lei das S.A. é a ação direta pelo acionista. O acionista busca a reparação de prejuízos que os administradores tenham-lhe causado diretamente, como na hipótese de dividendos declarados pela assembleia geral e não pagos pelos administradores sem justo motivo. A ação direta não serve para reparar danos causados à companhia, mesmo que indiretamente o acionista seja afetado com desvalorização de suas ações no mercado.
 São poucas as ações judiciais de responsabilidade civil ajuizadas contra administradores no Brasil. Busca realizada no site no Superior Tribunal de Justiça-STJ na data de elaboração deste artigo relevou a existência de apenas 29 (vinte e nove) apontamentos envolvendo o artigo 159 da Lei das S.A.
 II. Responsabilidade dos controladores
 Nos termos do artigo 117 da Lei das S.A., os acionistas controladores respondem pelos danos causados por atos praticados com abuso de seu poder de controle.
 A Lei das S.A. apenas disciplina a ação derivada de reparação de danos contra os acionistas controladores (artigo 246). O acionista minoritário, assim como na ação de responsabilidade civil contra administradores, age como substituto processual da companhia. Ele pleiteia direito da companhia (reparação dos danos causados pelos controladores) em nome próprio (artigo 18 do Código de Processo Civil).
 Diferentemente da ação de responsabilidade civil contra os administradores, não se exige deliberação da assembleia geral para a propositura da ação de reparação de danos contra os acionistas controladores.
 Qualquer acionista minoritário pode propor a ação desde que preste caução das custas do processo e honorários advocatícios na hipótese de ela vir a ser julgada improcedente (artigo 246, §1°, “b”, da Lei das S.A.). Discute-se se tal exigência de caução não seria inconstitucional por impedir o acesso ao Poder Judiciário assegurado pelo artigo 5°, XXXV, da Constituição da República.
 A caução não será exigida se o acionista for titular de, pelo menos, 5% (cinco por cento) do capital social (artigo 246, §1°, “a”, da Lei das S.A.). Referida participação societária mínima também visa impedir que ações frívolas, oportunistas, sejam promovidas contra os acionistas controladores.
 O relatório preliminar propôs a redução da participação acionária mínima de 5% (cinco por cento) para propositura da ação de reparação de danos contra os acionistas controladores. Como visto acima, essa redução do percentual de 5% (cinco por cento) já está sendo analisada pela CVM e também é objeto da audiência pública 07/19 realizada em novembro de 2019.
 Caso a ação de reparação de danos contra os controladores seja julgada procedente, o autor da ação (acionista minoritário) será reembolsado das custas do processo e terá direito a prêmio de 5% (cinco por cento) sobre o valor da indenização. E os honorários de sucumbência dos advogados do vencedor deverão ser fixados em 20% (vinte por cento) também sobre o valor da indenização. Contudo, a Lei das S.A. é silente sobre o reembolso dos honorários contratuais dos advogados do autor.
 Também são poucas as ações de reparação de danos contra os controladores. Busca realizada no site no Superior Tribunal de Justiça-STJ na data de elaboração deste artigo relevou a existência de apenas 9 (nove) apontamentos envolvendo o artigo 246 da Lei das S.A.
 III. Ação civil pública
 As leis 7.347/85 e 7.913/89 disciplinam a ação civil pública de reparação de danos causados aos titulares de valores mobiliários e investidores do mercado de capitais, especialmente quando decorrerem de: (I) operação fraudulenta, prática não equitativa, manipulação de preços ou criação de condições artificiais de procura, oferta ou preço de valores mobiliários, (II) insider trading e (III) não divulgação de informação relevante, incompleta, falsa ou tendenciosa.
 A competência para propor a ação civil pública de reparação de danos causados a investidores é da CVM, do Ministério Público e de Associações de Investidores.
 Estudo realizado em 2018 identificou 2 (duas) ações civis públicas ajuizadas pelo Ministério Público de reparação de danos causados a investidores[1]. Outro estudo realizado em 2008 identificou 9 (nove) ações ajuizadas com base na lei 7.913/89[2]. Contudo, inexiste decisão favorável assegurando a reparação dos prejuízos sofridos pelos investidores.
 O relatório preliminar apontou possíveis motivos para o insucesso – quantitativo e qualitativo – das ações civis públicas de reparação de danos causados a investidores. Destacam-se os seguintes:
 I. A competência extensa do Ministério Público atribuída pela Constituição Federal de 1988, que se dedica prioritariamente a questões ambientais, de consumidores e outras, bem como sua inexperiência em litígios envolvendo o mercado de capitais.
 II. A ampla competência da CVM, que concentra sua atuação na fiscalização, supervisão e regulação do mercado de valores mobiliários, além da escassez de recursos da autarquia.
 III. Os riscos e custos pelas Associações de Investidores com a contratação de advogados e a condução das ações, embora se beneficiem de isenção das verbas sucumbenciais; a falta de incentivos econômicos, já que eventual sucesso da ação civil pública beneficia todos os investidores lesados mas não apenas os seus associados; a competência concorrente do Ministério Público também desestimula a propositura de ações coletivas pelas Associações de Investidores.
 IV. A dificuldade de se provar o ato ilícito, considerando que o ônus da prova quanto ao fato constitutivo do direito recai sobre o autor da ação, em que pese o Código de Processo Civil de 2015 (artigo 373, § 1o) ter permitido ao juiz redistribuir tal ônus entre as partes em razão das peculiaridades da causa e da dificuldade de cumprimento do encargo pelo autor.
 IV. Judiciário vs. arbitragem
 Existiam 400 (quatrocentas) companhias abertas no Brasil em dezembro de 2018 e 328 (trezentas e vinte e oito) em dezembro de 2019. Aproximadamente 50% (cinquenta por cento) delas estão listadas nos segmentos especiais da Bolsa, Brasil, Balcão S.A.-B3 (Novo Mercado, Nível 2, Bovespa Mais e Bovespa Mais Nível 2), cujas normas impõem a resolução de conflitos envolvendo a companhias, seus acionistas e/ou os administradores por arbitragem pela Câmara de Arbitragem do Mercado-CAM.
 Muitas outras companhias abertas e fechadas optaram voluntariamente pela arbitragem como meio de solução de controvérsias.
 Nesse contexto, o relatório preliminar avaliou a (in)adequação da arbitragem como meio de resolução de conflitos no mercado de capitais e indicou alguns desafios:
 I. A arbitragem foi concebida para processar e julgar litígios individuais, envolvendo poucas partes; há uma série de dificuldades envolvidas na estruturação e condução de arbitragens coletivas, com múltiplas partes e direitos coletivos em discussão.
 II. Os custos envolvidos na arbitragem não compensariam os incentivos proporcionados, como rapidez e especialização dos árbitros, inclusive porque alguns estados da federação, como São Paulo, Rio de Janeiro, Minas Gerais e Rio Grande do Sul criaram Varas e/ou Câmaras nos Tribunais de Justiça especializadas em Direito Empresarial, e teriam condições de prestar serviço jurisdicional satisfatório.
 III. O sigilo da arbitragem não seria compatível com as regras de transparência e divulgação aplicáveis às companhias abertas, além de impedir a formação de jurisprudência3.
 IV. É questionável se direitos coletivos podem estar sujeitos a arbitragem, posto que é reservada para dirimir litígios relativos a direitos patrimoniais disponíveis (artigo 1°, caput, da Lei de Arbitragens).
 O relatório preliminar fez um importante diagnóstico do sistema jurídico de proteção de acionistas minoritários no Brasil, apontou vicissitudes, indicou alternativas para o seu aprimoramento e certamente contribuirá para o ingresso do Brasil na OCDE.
 Contudo, espera-se que o relatório final sobre o sistema jurídico de proteção de acionistas minoritários a ser elaborado e divulgado pela CVM, Ministério da Economia, OCDE e Prosperity Fund analise profundamente e proponha mudanças legislativas e regulatórias ou justifique a desnecessidade de reforma, especialmente sobre os seguintes temas:
 I. A propositura de ações judiciais ou arbitragens, individuais ou coletivas, pelos investidores diretamente contra a companhia, para a reparação de danos causados pelos administradores ou controladores, deve ser admitida no Brasil?
 II. A propositura de ações judiciais ou arbitragens, individuais ou coletivas, pelos investidores diretamente contra o acionista controlador, para a reparação de danos causados diretamente à companhia e indiretamente aos acionistas minoritários, deve ser admitida no Brasil?
 III. A legislação civil brasileira (artigo 927 do Código Civil), que assegura a reparação do dano direto (aquele que, por ação ou omissão voluntária, negligência ou imprudência, causar dano a outrem, fica obrigado a repará-lo), deve ser reformada para permitir a reparação do dano indireto?
 IV. A legislação processual brasileira deve reformada para permitir as chamadas class actions, ações coletivas iniciadas por investidores lesados contra a companhia?
 V. A Lei de Arbitragens deve ser reformada para disciplinar os procedimentos arbitrais coletivos, com múltiplas partes e direitos coletivos em discussão?
 <<<< xxxxxxxxxxxxxxx >>>>
 Em tempo: No dia 23/6/20, após a elaboração deste artigo, foi publicada a Instrução CVM 627 reduzindo o percentual de 5% (cinco por cento) fixado nos artigos 159, §4°, e 246, §1°, “a”, da Lei das S.A., em função do capital social, conforme a seguinte escala:
 1 Viviane Muller PRADO. Proteção coletiva dos investidores no mercado de capitais. São Paulo: RT, 2007, págs. 178-183.
 2 Lionel ZACLIS. Os desafios para o ressarcimento de investidores. Em: CARVALHOSA, Modesto; LEÃES, Luiz Gastão Paes de Barros; WALD, Arnoldo (coords.). A responsabilidade civil da empresa perante os investidores. São Paulo: Quartier Latin, 2018, pág. 386.
 3 A Câmara de Arbitragem do Mercado-CAM divulgou ementário de sentenças arbitrais, já em sua segunda edição.
 *Fábio Appendino é sócio do escritório Rolim, Viotti & Leite Campos Advogados.


text:
Mateo Sanguinetti (born 26 July 1992) is a Uruguayan rugby union player. He was named in Uruguay's squad for the 2015 Rugby World Cup. His position is prop.
 In December 2018 he signed with professional American club Houston SaberCats for the 2019 Major League Rugby season.
 References
 External links
 1992 births
 Living people
 Expatriate rugby union players in the United States
 Houston SaberCats players
 Rugby union players from Montevideo
 Uruguay international rugby union players
 Uruguayan expatriate rugby union players
 Uruguayan expatriate sportspeople in the United States
 Peñarol Rugby players
 Rugby union props
 Expatriate rugby union players in France
 Uruguayan expatriate sportspeople in France
 RC Massy players


text:
Nilam Sanjeep Xess est un joueur de hockey sur gazon indien évoluant au poste de défenseur au CAGI et avec l'équipe nationale indienne.
 Biographie
 Nilam est né le 7 novembre 1998 dans l'état d'Odisha.
 Carrière
 Il a été appelé en 2016 pour concourir aux Jeux sud-asiatiques de 2016 à Guwahati.
 Palmarès
 : aux Jeux sud-asiatiques en 2016
 : au Champions Trophy d'Asie en 2021
 : à la Coupe d'Asie en 2022
 Références
 Liens externes
 Naissance en novembre 1998
 Joueur indien de hockey sur gazon
 Naissance en Odisha


text:
Graikų mitologijoje koribantai ( – Frygijos deivės Kibelės aplinkos augalijos demonai. Taip pat koribantais vadinti Frygijos dvasininkai, kurie garbino deivę Kibelę giedodami, mušdami būgnus ir šokdami su šarvais ritmingai trypdami kojomis.
 Ekstazinio pobūdžio koribantų kultas yra panašus į Dioniso pasekėjų menadžių kultą. Kultas kilo iš Mažosios Azijos, Graikijoje paplito nuo VII a. pr. m. e. Pagal vieną mitą, koribantai yra dievo Apolono ir mūzos Talėjos vaikai.
 Graikų mitologija


text:
 EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO
 Bryssel, 10.07.1996
 KOM(96)321 lopull.
 96/0179(ACC)
 Ehdotus
 NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI
 EUROOPAN YHTEISÖN, EUROOPAN HIILI- JA TERÄSYHTEISÖN JA
 EUROOPAN ATOMIENERGIAYHTEISÖN SEKÄ ARMENIAN TASAVALLAN
 KAUPPAA JA KAUPAN LIITÄNNÄISTOIMENPITEITÄ KOSKEVAN
 VÄLIAIKAISEN SOPIMUKSEN TEKEMISESTÄ EUROOPAN YHTEISÖN
 PUOLESTA
 (komission esittämä)
 Luonnos:
 KOMISSION PÄÄTÖS
 EUROOPAN YHTEISÖN, EUROOPAN HIILI- JA TERÄSYHTEISÖN JA
 EUROOPAN ATOMIENERGIAYHTEISÖN SEKÄ ARMENIAN TASAVALLAN
 KAUPPAA JA KAUPAN LIITÄNNÄISTOIMENPITEITÄ KOSKEVAN
 VÄLIAIKAISEN SOPIMUKSEN TEKEMISESTÄ EUROOPAN HIILI- JA
 TERÄSYHTEISÖN SEKÄ EUROOPAN ATOMIENERGIAYHTEISÖN
 PUOLESTA
 ---pagebreak--- ---pagebreak--- Perustelut
 1. Liitteenä olevat ehdotukset päätöksiksi ovat oikeudellinen väline Euroopan
 yhteisön, Euroopan hiili- ja teräsyhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä
 Armenian tasavallan väliaikaisen sopimuksen tekemiseksi.
 2. Luxemburgissa 22 päivänä huhtikuuta 1996 allekirjoitetun Euroopan yhteisöjen ja
 niiden jäsenvaltioiden sekä Armenian tasavallan kumppanuus- ja
 yhteistyösopimuksen ratifiointiin asti komissio on neuvotellut väliaikaisen
 sopimuksen Armenian tasavallan kanssa neuvoston 18 päivänä heinäkuuta 1994
 hyväksymien neuvotteluohjeiden mukaisesti.
 3. Väliaikainen sopimus, jossa määrätään kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä
 koskevien kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen määräysten väliaikaista
 soveltamista, parafoitiin Brysselissä 23 päivänä toukokuuta 1996 ja se tehdään
 ajanjaksoksi, joka päättyy kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen voimaantuloon.
 4. Väliaikainen sopimus korvaa Armenian tasavallan osalta 18 päivänä joulukuuta
 1989 allekirjoitetun Euroopan yhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä
 Sosialististen neuvostotasavaltojen liiton välisestä kaupasta sekä kaupallisesta ja
 taloudellisesta yhteistyöstä tehdyn sopimuksen asianomaiset määräykset.
 5. Euroopan yhteisö, Euroopan hiili- ja teräsyhteisö sekä Euroopan
 atomienergiayhteisö noudattavat eri menettelyjä sopimuksen allekirjoittamiseksi ja
 tekemiseksi.
 Sopimus tehdään seuraavalla tavalla:
 neuvosto tekee sopimuksen Euroopan yhteisön puolesta
 perustamissopimuksen 113 artiklan mukaisesti yhdessä 228 artiklan 2
 kohdan ensimmäisen virkkeen kanssa tekemällä liitteessä I olevan
 päätöksen,
 komissio tekee sopimuksen Euroopan hiili- ja teräsyhteisön puolesta
 Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan
 mukaisesti tekemällä liitteessä II olevan päätöksen saatuaan neuvoston
 yksimielisen suostumuksen ja kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa,
 komissio tekee sopimuksen Euroopan atomienergiayhteisön puolesta
 tekemällä liitteessä II olevan päätöksen.
 6. Komissio pyytää näin ollen, että neuvosto hyväksyy liitteessä I olevan ehdotuksen
 ja antaa suostumuksensa liitteessä II olevan päätöksen tekemiseen.
 i
 ---pagebreak--- LIITE I
 Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön, Euroopan hiili- ja teräsyhteisön
 ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Armenian tasavallan kauppaa ja kaupan
 liitännäistoimenpiteitä koskevan väliaikaisen sopimuksen tekemisestä Euroopan
 yhteisön puolesta.
 !>
 ---pagebreak--- Ehdotus:
 NEUVOSTON PÄÄTÖS
 tehty
 Euroopan yhteisön, Euroopan hiili- ja teräsyhteisön ja Euroopan
 atomienergiayhteisön sekä Armenian tasavallan kauppaa ja kaupan
 liitännäistoimenpiteitä koskevan väliaikaisen sopimuksen tekemisestä Euroopan
 yhteisön puolesta
 EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
 ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 113 artiklan
 yhdessä sen 228 artiklan 2 kohdan ensimmäisen virkkeen kanssa,
 ottaa huomioon komission ehdotuksen,
 sekä katsoo, että
 Luxemburgissa 22 päivänä huhtikuuta 1996 allekirjoitetun Euroopan yhteisöjen ja niiden
 jäsenvaltioiden sekä Armenian tasavallan kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen
 voimaantuloon asti on tarpeen hyväksyä Euroopan yhteisön puolesta Euroopan yhteisön,
 Euroopan hiili- ja teräsyhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Armenian
 tasavallan kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskeva väliaikainen sopimus,
 ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
 1 artikla
 Hyväksytään Euroopan yhteisön, Euroopan hiili- ja teräsyhteisön ja Euroopan
 atomienergiayhteisön sekä Armenian tasavallan kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä
 koskeva väliaikainen sopimus sekä siihen kuuluvat liitteet, pöytäkirja ja julistukset
 Euroopan yhteisön puolesta.
 Kyseiset asiakirjat ovat tämän päätöksen liitteenä.
 2 artikla
 Neuvoston puheenjohtajalla on oikeus nimittää henkilöt, joilla on valtuudet allekirjoittaa
 väliaikainen sopimus.
 h
 ---pagebreak--- 3 artikla
 Neuvoston puheenjohtaja antaa Euroopan yhteisön puolesta väliaikaisen sopimuksen 32
 artiklassa tarkoitetun tiedonannon.
 Tehty Brysselissä
 Neuvoston puolesta
 f
 ---pagebreak--- LIITE II
 Luonnos komission päätökseksi Euroopan yhteisön, Euroopan hiili- ja teräsyhteisön
 ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Armenian tasavallan kauppaa ja kaupan
 liitännäistoimenpiteitä koskevan väliaikaisen sopimuksen tekemisestä Euroopan
 hiili- ja teräsyhteisön sekä Euroopan atomienergiayhteisön puolesta.
 c
 ---pagebreak--- Luonnos:
 KOMISSION PÄÄTÖS
 tehty
 Euroopan yhteisön, Euroopan hiili- ja teräsyhteisön ja Euroopan
 atomienergiayhteisön sekä Armenian tasavallan kauppaa ja kaupan
 liitännäistoimenpiteitä koskevan väliaikaisen sopimuksen tekemisestä Euroopan
 hiili- ja teräsyhteisön sekä Euroopan atomienergiayhteisön puolesta.
 (../.../EHTY/EURATOM)
 EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
 ottaa huomioon Euroopan hiili-ja teräsyhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 95
 artiklan ensimmäisen kohdan,
 ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen
 101 artiklan toisen kohdan,
 sekä katsoo, että
 Luxemburgissa 22 päivänä huhtikuuta 1996 allekirjoitetun Euroopan yhteisöjen ja niiden
 jäsenvaltioiden sekä Armenian tasavallan kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen
 voimaantuloon asti on tarpeen hyväksyä 23 päivänä toukokuuta 1996 parafoitu Euroopan
 yhteisön, Euroopan hiili- ja teräsyhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä
 Armenian tasavallan kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskeva väliaikainen
 sopimus,
 väliaikaisen sopimuksen tekeminen on tarpeen Euroopan hiili- ja teräsyhteisön
 perustamissopimuksen 2 ja 3 artiklassa esitettyjen yhteisön tavoitteiden saavuttamiseksi
 ottaen huomioon, että perustamissopimuksessa ei määrätä kaikista tämän päätöksen
 soveltamisalaan kuuluvista asioista, ja
 kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa ja saatuaan neuvoston suostumuksen ja hyväksynnän,
 ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
 1 artikla
 Hyväksytään Euroopan yhteisön, Euroopan hiili- ja teräsyhteisön ja Euroopan
 atomienergiayhteisön sekä Armenian tasavallan kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä
 ?
 ---pagebreak--- koskeva väliaikainen sopimus sekä siihen kuuluvat liitteet, pöytäkirja ja julistukset
 Euroopan hiili- ja teräsyhteisön sekä Euroopan atomienergiayhteisön puolesta.
 Kyseiset asiakirjat ovat tämän päätöksen liitteenä.
 2 artikla
 Komission puheenjohtaja antaa Euroopan hiili- ja teräsyhteisön sekä Euroopan
 atomienergiayhteisön puolesta väliaikaisen sopimuksen 32 artiklassa tarkoitetun
 tiedonannon.
 Tehty Brysselissä
 Komission puolesta
 10
 f
 ---pagebreak--- PÄÄTÖSASIAKIRJA
 EUROOPAN YHTEISÖN, EUROOPAN HIILI- JA TERÄSYHTEISÖN JA
 EUROOPAN ATOMIENERGIAYHTEISÖN, jäljempänä 'yhteisö', täysivaltaiset
 edustajat, sekä
 ARMENIAN TASAVALLAN täysivaltaiset edustajat,
 jotka ovat kokoontuneet päivänä kuuta .... allekirjoittamaan Euroopan
 yhteisön, Euroopan hiili- ja teräsyhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä
 Armenian tasavallan kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevan väliaikaisen
 sopimuksen, jäljempänä 'sopimus', ovat hyväksyneet seuraavat asiakirjat:
 Väliaikainen sopimus ja pöytäkirja hallintoviranomaisten keskinäisestä avunannosta
 tulliasioissa.
 Yhteisön täysivaltaiset edustajat ja Armenian tasavallan täysivaltaiset edustajat ovat
 hyväksyneet jäljempänä luetellut ja tähän päätösasiakirjaan liitetyt yhteiset julistukset:
 Yhteinen julistus sopimuksen II osastosta
 Yhteinen julistus sopimuksen 7 artiklasta
 Yhteinen julistus sopimuksen 8 artiklasta
 Yhteinen julistus sopimuksen 15 artiklasta
 Yhteinen julistus sopimuksen 28 artiklasta
 Yhteisön täysivaltaiset edustajat ovat ottaneet huomioon jäljempänä mainitun ja tämän
 päätösasiakirjan liitteenä olevan julistuksen:
 Armenian tasavallan julistus henkiseen, teolliseen ja kaupalliseen omaisuuteen kuuluvien
 oikeuksien suojasta.
 Tehty Brysselissä
 Armenian tasavallan puolesta
 11
 1
 ---pagebreak--- EUROOPAN YHTEISÖN, EUROOPAN HIILI- JA TERÄSYHTEISÖN JA
 EUROOPAN ATOMIENERGIAYHTEISÖN SEKÄ ARMENIAN TASAVALLAN
 KAUPPAA JA KAUPAN LIITÄNNÄISTOIMENPITEITÄ KOSKEVA
 VÄLIAIKAINEN SOPIMUS
 EUROOPAN YHTEISÖ, EUROOPAN HIILI- JA TERÄSYHTEISÖ JA EUROOPAN
 ATOMIENERGIAYHTEISÖ, jäljempänä Vhteisö',
 sekä
 ARMENIAN TASAVALTA,
 jotka katsovat, että
 Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Armenian tasavallan kumppanuus- ja
 yhteistyösopimus allekirjoitettiin 22 päivänä huhtikuuta 1996,
 kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen tavoitteena on lujittaa ja laajentaa aikaisemmin,
 erityisesti 18 päivänä joulukuuta 1989 allekirjoitetulla Euroopan talousyhteisön ja
 Euroopan atomienergiayhteisön sekä Sosialististen neuvostotasavaltojen liiton kauppaa
 sekä kaupallistaja taloudellista yhteistyötä koskevalla sopimuksella, luotuja suhteita,
 on tarpeen varmistaa sopimuspuolten kauppasuhteiden nopea kehittyminen,
 tämän vuoksi on tarpeen panna täytäntöön mahdollisimman pian väliaikaisella
 sopimuksella kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevat kumppanuus- ja
 yhteistyösopimuksen määräykset,
 mainituilla määräyksillä olisi siten korvattava kauppaa sekä kaupallista ja taloudellista
 yhteistyötä koskevan sopimuksen vastaavat määräykset,
 on tarpeen varmistaa, että kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen voimaantuloon ja
 yhteistyöneuvoston perustamiseen asti kauppaa sekä kaupallista yhteistyötä koskevalla
 sopimuksella perustettu sekakomitea voi käyttää kumppanuus- ja yhteistyösopimuksessa
 yhteistyöneuvostolle annettuja valtuuksia, jotka ovat tarpeen väliaikaisen sopimuksen
 täytäntöönpanemiseksi, ja
 ovat päättäneet tehdä tämän sopimuksen ja ovat tätä varten nimenneet täysivaltaisiksi
 edustajikseen:
 EUROOPAN YHTEISÖ:
 EUROOPAN HIILI- JA TERÄSYHTEISÖ:
 EUROOPAN ATOMIENERGIAYHTEISÖ:
 X-^>
 ---pagebreak--- ARMENIAN TASAVALTA:
 jotka vaihdettuaan oikeiksi ja asianmukaisiksi todetut valtakirjansa ovat sopineet
 seuraavaa:
 I OSASTO
 Yleiset periaatteet
 [Armenian kanssa tehdyn kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen I osasto]
 1 artikla
 [Armenian kanssa tehdyn kumppanuus-ja yhteistyösopimuksen 2 artikla]
 Sopimuspuolten sisäiset ja ulkoiset toimintaperiaatteet perustuvat kansanvallan,
 kansainvälisen oikeuden periaatteiden ja ihmisoikeuksien, sellaisina kuin ne määritellään
 erityisesti Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjassa, Helsingin päätösasiakirjassa ja uutta
 Eurooppaa koskevassa Pariisin peruskirjassa, sekä markkinatalouden periaatteiden,
 mukaan lukien Bonnin ETY-kokouksen asiakirjoissa ilmaistut periaatteet, kunnioittami-
 seen, ja ne muodostavat olennaisen osan kumppanuutta ja tätä sopimusta.
 W
 ---pagebreak--- H OSASTO
 Tavarakauppa
 [Armenian kanssa tehdyn kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen HI osasto]
 2 artikla
 [Armenian kanssa tehdyn kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 9 artikla]
 1. Sopimuspuolet myöntävät toisilleen suosituimmuuskohtelun kaikilla aloilla
 seuraavien osalta:
 tuontiin ja vientiin sovellettavat tullit ja maksut, mukaan lukien mainittujen
 tullien ja maksujen kantamismenetelmä,
 tullausta, kauttakuljetusta, varastoja ja uudelleenlastausta koskevat
 määräykset,
 verot ja muut sisäiset maksut, joita sovelletaan tuotuihin tavaroihin
 välittömästi tai välillisesti,
 maksutavat ja kyseisten tavarakauppaan liittyvien maksujen siirrot,
 säännöt, jotka koskevat tavaroiden myyntiä, ostoa, kuljetusta, jakelua ja
 käyttöä kotimaan markkinoilla.
 2. Edellä 1 kohdan määräyksiä ei sovelleta:
 a) etuuksiin, jotka myönnetään tulliliiton tai vapaakauppa-alueen perustamiseksi
 taikka tällaisen liiton tai alueen perustamisen perusteella;
 b) etuuksiin, jotka myönnetään tietyille maille Maailman kauppajärjestön (WTO)
 sääntöjen ja muiden kehitysmaita suosivien kansainvälisten järjestelyjen
 mukaisesti;
 c) etuuksiin, jotka myönnetään rajaliikenteen helpottamiseksi maille, joilla on
 yhteinen raja.
 3. Edellä 1 kohdan määräyksiä ei sovelleta liitteessä I määriteltyihin Armenian
 tasavallan muille Sosialististen neuvostotasavaltojen liiton hajotessa syntyneille
 valtioille myöntämiin etuuksiin siirtymäaikana, joka päättyy Armenian tasavallan
 liittyessä WTO:hon tai 31 päivänä joulukuuta 1998, sen mukaan, kumpi ajankohta
 on aikaisempi.
 tl
 ---pagebreak--- 3 artikla
 [Armenian kanssa tehdyn kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 10 artikla]
 Sopimuspuolet sopivat, että vapaan kauttakuljetuksen periaate on tämän
 sopimuksen tavoitteiden saavuttamisen olennainen edellytys.
 Tässä yhteydessä kumpikin sopimuspuoli varmistaa toisen sopimuspuolen
 tullialueelta peräisin olevien tai sen tullialueelle tarkoitettujen tavaroiden
 rajoittamattoman kuljetuksen alueensa kautta tai läpi.
 Sopimuspuolten välisissä suhteissa sovelletaan GATT-sopimuksen V artiklan 2, 3,
 4 ja 5 kohdan määräyksiä.
 Tämän artiklan määräykset eivät kuitenkaan rajoita erityisaloihin, erityisesti
 kuljetusalaan, tai sopimuspuolten välillä sovittuihin tuotteisiin, liittyvien
 erityismääräysten soveltamista.
 4 artikla
 [Armenian kanssa tehdyn kumppanuus-ja yhteistyösopimuksen 11 artikla]
 Kumpikin sopimuspuoli myöntää lisäksi toiselle sopimuspuolelle vapautuksen
 väliaikaisesti maahantuotujen tavaroiden tuontimaksuista ja tulleista lainsäädäntönsä
 mukaisesti asiaa koskevissa muissa sopimuspuolta sitovissa kansainvälisissä yleissopimuk-
 sissa määrätyissä tapauksissa ja niissä määrättyjä menettelyjä noudattaen, sanotun
 kuitenkaan rajoittamatta kumpaakin sopimuspuolta sitovista, tavaroiden väliaikaista
 maahantuontia koskevista kansainvälisistä yleissopimuksista johtuvia oikeuksia ja
 velvollisuuksia. Otetaan huomioon edellytykset, joiden perusteella kyseinen sopimuspuoli
 on hyväksynyt tällaisesta yleissopimuksesta johtuvat velvollisuudet.
 5 artikla
 [Armenian kanssa tehdyn kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 12 artikla]
 1. Armenian tasavallasta peräisin olevat tavarat tuodaan yhteisöön ilman määrällisiä
 rajoituksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän sopimuksen 7, 10 ja 11 artiklan
 määräysten soveltamista.
 2. Yhteisöstä peräisin olevat tuotteet tuodaan Armenian tasavaltaan ilman määrällisiä
 rajoituksia ja vaikutukseltaan vastaavia toimenpiteitä, sanotun kuitenkaan
 rajoittamatta tämän sopimuksen 7 artiklan määräysten soveltamista.
 n
 ---pagebreak--- 6 artikla
 [Armenian kanssa tehdyn kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 13 artikla]
 Tavaroiden kauppaa käydään sopimuspuolten välillä markkinahinnoin.
 7 artikla
 [Armenian kanssa tehdyn kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 14 artikla]
 1. Kun mitä tahansa tuotetta tuodaan toisen sopimuspuolen alueelle niin suuresti
 lisääntynein määrin tai sellaisin edellytyksin, että ne aiheuttavat tai uhkaavat
 aiheuttaa vahinkoa samankaltaisten tai suoraan niiden kanssa kilpailevien tuotteiden
 kotimaisille valmistajille, yhteisö tai Armenian tasavalta, kumpi tahansa on kyseessä,
 voi toteuttaa aiheelliset toimenpiteet seuraavien menettelyjen ja edellytysten
 mukaisesti.
 2. Ennen toimenpiteiden toteuttamista tai tapauksissa, joihin sovelletaan 4 kohtaa,
 mahdollisimman pian niiden toteuttamisen jälkeen, yhteisö tai Armenian tasavalta,
 tapauksen mukaan, toimittaa sekakomitealle kaikki asiaankuuluvat tiedot
 sopimuspuolten hyväksyttävissä olevan ratkaisun löytämiseksi IV osaston
 määräysten mukaisesti.
 3. Jos sopimuspuolet eivät neuvottelujen tuloksena pääse yhteisymmärrykseen
 tilanteen välttämiseksi tarvittavista toimista 30 päivän kuluessa asian saattamisesta
 sekakomitean käsiteltäväksi, neuvotteluja pyytänyt sopimuspuoli saa rajoittaa
 kyseisten tuotteiden tuontia siinä määrin ja siksi ajaksi, kuin on tarpeen vahingon
 torjumiseksi tai korjaamiseksi, taikka toteuttaa muita aiheellisia toimenpiteitä.
 4. Vaikeissa olosuhteissa, joissa viive saattaisi aiheuttaa vaikeasti korjattavaa
 vahinkoa, sopimuspuolet voivat toteuttaa toimenpiteet ennen neuvotteluja sillä
 edellytyksellä, että neuvottelut käydään viipymättä tällaisen toiminnan toteuttamisen
 jälkeen.
 5. Tämän artiklan mukaisten toimenpiteiden valinnassa sopimuspuolet pitävät
 ensisijaisina niitä toimenpiteitä, jotka aiheuttavat vähiten häiriötä tämän sopimuksen
 tavoitteiden toteutumiselle.
 6. Tämän artiklan määräykset eivät estä sopimuspuolia ottamasta käyttöön
 polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä tai tasoitustoimenpiteitä GATT-sopimuksen
 VI artiklan, GATT-sopimuksen VI artiklan täytäntöönpanosta tehdyn sopimuksen,
 GATT-sopimuksen VI, XVI ja XXIII artiklan tulkinnasta ja soveltamisesta tehdyn
 sopimuksen tai asiaan liittyvän kansallisen lainsäädännön mukaisesti.
 a,
 ---pagebreak--- 8 artikla
 [Armenian kanssa tehdyn kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 15 artikla]
 Sopimuspuolet sitoutuvat harkitsemaan tämän sopimuspuolten välistä tavarakauppaa
 koskevan sopimuksen määräysten kehittämistä olosuhteiden mukaan, mukaan lukien
 Armenian tasavallan liittymisestä Maailman kauppajärjestöön aiheutunut tilanne.
 Jäljempänä 17 artiklassa tarkoitettu sekakomitea voi antaa sopimuspuolille tällaista
 kehittämistä koskevia suosituksia, jotka ne hyväksyttäessä voitaisiin toteuttaa
 sopimuspuolten yhteisellä ymmärryksellä niiden omia menettelyjä noudattaen.
 9 artikla
 [Armenian kanssa tehdyn kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 16 artikla]
 Sopimus ei estä sellaisia tuontia, vientiä tai tavaroiden kauttakuljetusta koskevia kieltoja
 tai rajoituksia, jotka ovat perusteltuja yleisen moraalin, järjestyksen tai turvallisuuden
 kannalta; ihmisten, eläinten tai kasvien terveyden ja elämän suojelemiseksi;
 luonnonvarojen suojelemiseksi; taiteellisten, historiallisten tai arkeologisten
 kansallisaarteiden suojelemiseksi taikka henkisen, teollisen ja kaupallisen omaisuuden
 suojelemiseksi tai kultaa ja hopeaa koskevien sääntöjen perusteella. Nämä kiellot tai
 rajoitukset eivät kuitenkaan saa olla keino mielivaltaiseen syrjintään tai sopimuspuolten
 välisen kaupan peiteltyyn rajoittamiseen.
 10 artikla
 [Armenian kanssa tehdyn kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 17 artikla]
 Tämä osasto ei koske niiden tekstiilituotteiden kauppaa, jotka kuuluvat yhdistetyn
 nimikkeistön 50 - 63 lukuun. Näiden tuotteiden kauppaa säännellään erillisellä
 sopimuksella, joka parafoitiin 18 päivänä tammikuuta 1996 ja jota on väliaikaisesti
 sovellettu 1 päivästä tammikuuta 1996.
 11 artikla
 [Armenian kanssa tehdyn kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 18 artikla]
 1. Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvien
 tuotteiden kauppaa säännellään tämän osaston määräyksillä, lukuun ottamatta 5
 artiklaa.
 2. Perustetaan hiili- ja teräsasioita käsittelevä yhteydenpitoryhmä, joka muodostuu
 yhteisön edustajista ja Armenian tasavallan edustajista.
 Yhteydenpitoryhmä vaihtaa säännöllisesti sopimuspuolia kiinnostavia hiili- ja
 teräsasioita koskevia tietoja.
 [Ç
 ---pagebreak--- 12 artikla
 [Armenian kanssa tehdyn kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 19 artikla]
 Ydinaineiden kauppaa koskevat Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen
 määräykset. Tarvittaessa ydinaineiden kauppaan sovelletaan Euroopan
 atomienergiayhteisön ja Armenian tasavallan välillä tehtävän erityissopimuksen
 määräykset.
 té>
 ---pagebreak--- HI OSASTO
 Maksut, kilpailu ja muut taloutta koskevat määräykset
 [Armenian kanssa tehdyn kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen IV osasto]
 13 artikla
 [Armenian kanssa tehdyn kumppanuus-ja yhteistyösopimuksen 41 artiklan 1
 kohta]
 Sopimuspuolet sitoutuvat sallimaan kaikki vapaasti vaihdettavassa valuutassa tämän
 sopimusten määräysten mukaisesti suoritettavat yhteisön ja Armenian tasavallan
 asukkaiden väliset maksut, jotka liittyvät tämän sopimuksen määräysten mukaiseen
 tavaroiden liikkuvuuteen.
 14 artikla
 [Armenian kanssa tehdyn kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 43 artiklan 4
 kohta]
 Sopimuspuolet sopivat tarkastelevansa keinoja soveltaa niiden kilpailulainsäädäntöä
 yhteiseltä pohjalta sellaisissa tapauksissa, jotka koskevat niiden välistä kauppaa.
 75 artikla
 [Armenian kanssa tehdyn kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 42 artiklan 1
 kohta]
 Armenian tasavalta jatkaa tämän artiklan ja liitteen II määräysten mukaisesti henkiseen,
 teolliseen ja kaupalliseen omaisuuteen liittyvien oikeuksien suojelun parantamista
 varmistaakseen viiden vuoden kuluessa tämän sopimuksen voimaantulosta erityisesti
 liitteessä II tarkoitetuissa yhteisön säädöksissä säädetyn suojelun tasoon verrattavissa
 olevan suojelun tason, mukaan lukien vastaavat keinot kyseisten oikeuksien
 täytäntöönpanon varmistamiseksi.
 16 artikla
 Sopimuspuolten hallintoviranomaisten tullikysymyksiä koskevan keskinäisen avun
 antamisessa noudatetaan tämän sopimuksen liitteessä olevan pöytäkirjan määräyksiä.
 n
 ---pagebreak--- IV OSASTO
 Institutionaaliset määräykset, yleiset määräykset ja loppumääräykset
 17 artikla
 Euroopan talousyhteisön ja Sosialististen neuvostotasavaltojen kauppaa sekä kaupallistaja
 taloudellista yhteistyötä koskevassa 18 päivänä joulukuuta 1989 allekirjoitetussa
 sopimuksessa perustettu sekakomitea suorittaa sille tässä sopimuksessa määrättyjä
 tehtäviä siihen saakka, kun kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 81 artiklassa tarkoitettu
 yhteistyöneuvosto perustetaan.
 18 artikla
 Sekakomitea voi tämän sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi antaa suosituksia siinä
 määrätyissä tapauksissa.
 Sekakomitea laatii suosituksensa sopimuspuolten yhteisellä sopimuksella.
 19 artikla
 [Armenian kanssa tehdyn kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 85 artikla]
 Tutkiessaan mitä tahansa tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvaa kysymystä, joka
 liittyy johonkin GATTAVTO-sopimuksen artiklaan viittaavaan määräykseen,
 sekakomitea ottaa huomioon mahdollisimman suuressa määrin tulkinnan, jonka WTO:n
 jäsenvaltiot yleensä antavat kyseiselle GATTAVTO-sopimuksen artiklalle.
 20 artikla
 [Armenian kanssa tehdyn kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 89 artikla]
 Sopimuspuolet sitoutuvat varmistamaan tämän sopimuksen soveltamisalan
 yhteydessä, että toisen sopimuspuolen luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt voivat
 esittää asiansa sopimuspuolten toimivaltaisille tuomioistuimille ja hallinnollisille
 elimille ilman syrjintää sen omiin kansalaisiin verrattuna puolustaakseen
 henkilökohtaisia oikeuksiaan ja omaisuuteensa liittyviä oikeuksia, mukaan lukien
 oikeus henkiseen, teolliseen ja kaupalliseen omaisuuteen.
 Toimivaltansa rajoissa sopimuspuolet:
 edistävät välimiesmenettelyn käyttöönottamista sellaisten riitojen
 ratkaisemiseksi, jotka aiheutuvat yhteisön ja Armenian tasavallan taloudellisten
 toimijoiden kauppaan ja yhteistyöhön liittyvistä liiketoimista,
 n
 ---pagebreak--- sopivat, että kun riita jätetään välimiesmenettelyllä ratkaistavaksi, riidan
 osapuolet voivat valita mitä tahansa kansalaisuutta olevan oman välimiehensä
 ja että puheenjohtajana toimiva kolmas välimies tai ainoa välimies voi olla
 kolmannen maan kansalainen, lukuun ottamassa tapauksia, joissa osapuolten
 valitseman välimieskeskuksen säännöissä määrätään toisin,
 suosittelevat taloudellisille toimijoilleen niiden sopimuksiin sovellettavan lain
 yksimielistä valitsemista,
 edistävät Yhdistyneiden Kansakuntien kansainvälisen kauppaoikeuden
 toimikunnan (Uncitral) laatimien välimiessääntöjen noudattamista ja
 ulkomaisten välitystuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta New
 Yorkissa 10 päivänä kesäkuuta 1958 tehdyn yleissopimuksen
 allekirjoittajavaltioiden välimieskeskusten palvelujen käyttöä.
 21 artikla
 [Armenian kanssa tehdyn kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 90 artikla]
 Tämän sopimuksen määräykset eivät estä sopimuspuolta toteuttamasta toimenpiteitä,
 jotka:
 a) se arvioi tarpeellisiksi keskeisten turvallisuusetujensa vastaisten tietojen
 julkistamisen estämiseksi;
 b) koskevat aseiden, ammusten tai sotatarvikkeiden tuotantoa tai kauppaa taikka
 puolustustarkoitukseen välttämätöntä tutkimusta, kehitystyötä tai tuotantoa, jos
 nämä toimenpiteet eivät heikennä sellaisten tuotteiden kilpailuedellytyksiä, joita ei
 ole tarkoitettu nimenomaan sotilaalliseen käyttöön;
 c) se arvioi oleellisen tärkeiksi omien turvallisuusetujensa kannalta vaikeissa, yleisen
 lainkuuliaisuuden ja järjestyksen ylläpitämiseen vaikuttavissa vakavissa sisäisissä
 häiriötiloissa, sodassa tai sodan uhkaa merkitsevässä vakavassa kansainvälisessä
 jännitystilassa taikka täyttääkseen velvollisuudet, joihin se on sitoutunut rauhan ja
 kansainvälisen turvallisuuden ylläpitämiseksi;
 d) se arvioi tarpeellisiksi voidakseen noudattaa sen kansainvälisiä velvollisuuksia ja
 sitoumuksia, jotka koskevat teollisuustuotteita ja teknologiaa, joilla on kaksi
 käyttötarkoitusta.
 22 artikla
 [Armenian kanssa tehdyn kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 91 artikla]
 1. Tämän sopimuksen soveltamisalalla ja rajoittamatta siihen sisältyvien
 erityismääräysten noudattamista:
 10
 n
 ---pagebreak--- Armenian tasavallan yhteisöön soveltamat järjestelyt eivät saa johtaa syrjintään
 jäsenvaltioiden, niiden kansalaisten tai yhtiöiden välillä,
 yhteisön Armenian tasavaltaan soveltamat järjestelyt eivät saa johtaa syrjintään
 Armenian tasavallan kansalaisten tai yhtiöiden välillä.
 2. Edellä 1 kohdan määräykset eivät rajoita sopimuspuolten oikeutta soveltaa
 verolainsäädäntöään verovelvollisiin, joiden asuinpaikkaa koskeva tilanne on
 erilainen.
 23 artikla
 [Armenian kanssa tehdyn kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 92 artikla]
 1. Sopimuspuolet voivat saattaa sekakomitean käsiteltäväksi tämän sopimuksen
 soveltamiseen tai tulkintaan liittyvät riidat.
 2. Sekakomitea voi ratkaista riidan antamalla suosituksen.
 3. Jos riitaa ei voida ratkaista 2 kohdan mukaisesti, kumpi tahansa sopimuspuoli voi
 ilmoittaa toiselle sopimuspuolelle nimeävänsä sovittelijan; toisen sopimuspuolen on
 tällöin nimettävä toinen sovittelija kahden kuukauden määräajassa.
 Sekakomitea nimeää kolmannen sovittelijan.
 Sovittelijoiden suositukset annetaan määräenemmistöllä. Tällaiset suositukset eivät
 ole sopimuspuolia sitovia.
 4. Sekakomitea voi päättää riitojen ratkaisua koskevista menettelytavoista.
 24 artikla
 [Armenian kanssa tehdyn kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 93 artikla]
 Sopimuspuolet sopivat neuvottelevansa viipymättä asianmukaisia yhteyksiä käyttäen mistä
 tahansa tämän sopimuksen tulkintaa tai täytäntöönpanoa koskevasta kysymyksestä ja
 muista sopimuspuolten välisten suhteiden olennaisista näkökohdista kumman tahansa
 sopimuspuolen pyynnöstä.
 Tämän artiklan määräykset eivät millään tavoin vaikuta 7, 23 ja 28 artiklan määräysten
 soveltamiseen eivätkä rajoita sitä.
 11
 l*
 ---pagebreak--- 25 artikla
 [Armenian kanssa tehdyn kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 94 artikla]
 Armenian tasavallalle tämän sopimuksen mukaisesti myönnetty kohtelu ei saa olla missään
 tapauksessa edullisempi kuin jäsenvaltioiden toisilleen myöntämä kohtelu.
 26 artikla
 [Armenian kanssa tehdyn kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 96 artikla]
 Siltä osin kuin tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvat kysymykset kuuluvat
 Euroopan energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen ja sen pöytäkirjojen soveltamisalaan,
 Euroopan energiaperuskirjasta tehtyä sopimusta ja sen pöytäkirjoja sovelletaan heti niiden
 voimaantulosta alkaen kyseisiin kysymyksiin, mutta ainoastaan siltä osin kuin tällaisesta
 soveltamisesta on niissä määrätty.
 27 artikla
 1. Tätä sopimusta sovelletaan 22 päivänä huhtikuuta 1996 allekirjoitetun
 kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen voimaantuloon asti.
 Kumpikin sopimuspuoli voi irtisanoa tämän sopimuksen ilmoittamalla siitä toiselle
 sopimuspuolelle. Sopimus lakkaa olemasta voimassa kuuden kuukauden kuluttua
 ilmoituksen päivämäärästä.
 28 artikla
 [Armenian kanssa tehdyn kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 98 artikla]
 1. Sopimuspuolet toteuttavat kaikki yleiset tai erityiset toimenpiteet, jotka ovat
 tarpeen niiden tästä sopimuksesta johtuvien velvollisuuksien täyttämiseksi. Ne
 huolehtivat siitä, että tämän sopimuksen tavoitteet saavutetaan.
 2. Jos jompikumpi sopimuspuoli katsoo, että toinen sopimuspuoli ei täytä tästä
 sopimuksesta johtuvia velvollisuuksiaan, se voi toteuttaa aiheellisia toimenpiteitä.
 Muutoin kuin erityisen kiireellisissä tapauksissa, se antaa ennen näiden
 toimenpiteiden toteuttamista sekakomitealle kaikki tiedot, joita tarvitaan tilanteen
 perusteellista tarkastelua varten molemminpuolisesti hyväksyttävissä olevan
 ratkaisun löytämiseksi.
 Ensisijaisesti on valittava sellaiset toimenpiteet, jotka aiheuttavat vähiten haittaa
 tämän sopimuksen toiminnalle. Nämä toimenpiteet on annettava viipymättä tiedoksi
 sekakomitealle, jos toinen sopimuspuoli sitä pyytää.
 12
 1/
 ---pagebreak--- 29 artikla
 [Armenian kanssa tehdyn kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 99 artikla]
 Liitteet I ja n sekä pöytäkirja hallintoviranomaisten keskinäisestä avunannosta tulliasioissa
 ovat erottamaton osa tätä sopimusta.
 30 artikla
 [Armenian kanssa tehdyn kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 101 artikla]
 Tätä sopimusta sovelletaan alueisiin, joihin sovelletaan Euroopan yhteisön
 perustamissopimusta, Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimusta sekä
 Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimusta, näissä sopimuksissa määrättyjen
 edellytysten mukaisesti, sekä Armenian tasavallan alueeseen.
 31 artikla
 Tämä sopimus laaditaan kahtena kappaleena englannin, espanjan, hollannin, italian,
 kreikan, portugalin, ranskan, ruotsin, saksan, suomen, tanskan ja armenian kielellä
 kaikkien näiden tekstien ollessa yhtä todistusvoimainen.
 32 artikla
 Sopimuspuolet hyväksyvät tämän sopimuksen omien menettelyjensä mukaisesti.
 Tämä sopimus tulee voimaan sitä päivää seuraavan toisen kuukauden ensimmäisenä
 päivänä, jona sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen ensimmäisessä kohdassa
 tarkoitettujen menettelyjen päätökseen saattamisesta.
 Tultuaan voimaan tämä sopimus korvaa Armenian tasavallan ja yhteisön välisten suhteiden
 osalta 18 päivänä joulukuuta 1989 Brysselissä allekirjoitetun Euroopan talousyhteisön ja
 Euroopan atomienergiayhteisön sekä Sosialististen neuvostotasavaltojen liiton kauppaa
 sekä kaupallista ja taloudellista yhteistyötä koskevan sopimuksen 2 artiklan, 3 artiklan
 neljättä luetelmakohtaa lukuun ottamatta sekä 4 - 1 6 artiklan.
 13
 ---pagebreak--- Luettelo liitteenä olevista asiakirjoista
 Liite I Viitteellinen luettelo etuuksista, jotka Armenian tasavalta myöntää entisen
 Neuvostoliiton itsenäisille valtioille 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
 Liite H Sopimuksen 15 artiklassa tarkoitetut henkistä, teollista ja kaupallista
 omaisuutta koskevat yleissopimukset.
 Pöytäkirja hallintoviranomaisten keskinäisestä avunannosta tulliasioissa.
 14
 ---pagebreak--- UITEI
 Viitteellinen luettelo etuuksista, jotka Armenian tasavalta myöntää entisen
 Neuvostoliiton itsenäisille valtioille 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti
 1. Kaikki entisen Neuvostoliiton itsenäiset valtiot:
 Tuontitulleja ei oteta käyttöön.
 15
 u
 ---pagebreak--- LIITE II
 Sopimuksen 15 artiklassa tarkoitetut henkistä, teollista ja kaupallista omaisuutta
 koskevat yhteisön säädökset
 1. Sopimuksen 15 artiklassa tarkoitetut yhteisön säädökset:
 ensimmäinen neuvoston direktiivi 89/104/ETY, annettu 21 päivänä joulukuuta
 1988, jäsenvaltioiden tavaramerkkilainsäädännön lähentämisestä,
 neuvoston direktiivi 87/54/ETY, annettu 16 päivänä joulukuuta 1986,
 puolijohdetuotteiden piirimallien oikeudellisesta suojasta,
 neuvoston direktiivi 91/250/ETY, annettu 14 päivänä toukokuuta 1991,
 tietokoneohjelmien oikeudellisesta suojasta,
 neuvoston asetus (ETY) N:o 1768/92, annettu 18 päivänä kesäkuuta 1992,
 lääkkeiden lisäsuojatodistuksen aikaansaamisesta,
 neuvoston asetus (ETY) N:o 2081/92, annettu 14 päivänä heinäkuuta 1992,
 maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja
 alkuperänimitysten suojasta,
 neuvoston direktiivi 93/83/ETY, annettu 27 päivänä syyskuuta 1993, tiettyjen
 satelliitin välityksellä tapahtuvaan yleisradiointiin ja kaapeleitse tapahtuvaan
 edelleen lähettämiseen sovellettavien tekijänoikeutta sekä lähioikeuksia
 koskevien sääntöjen yhteensovittamisesta,
 neuvoston direktiivi 93/98/ETY, annettu 29 päivänä lokakuuta 1993,
 tekijänoikeuden ja tiettyjen lähioikeuksien suojan voimassaoloajan
 yhdenmukaistamisesta,
 neuvoston direktiivi 92/100/ETY, annettu 19 päivänä marraskuuta 1992,
 vuokraus- ja lainausoikeudesta sekä tietyistä tekijänoikeutta lähellä olevista
 oikeuksista henkisen omaisuuden alalla.
 2. Jos kaupankäynnin edellytyksiin vaikuttavia ongelmia esiintyy henkisen, teollisen ja
 kaupallisen omaisuuden aloilla sellaisina, kuin ne on määriteltyinä edellä luetelluissa
 yhteisön säädöksissä, aloitetaan kiireelliset neuvottelut yhteisön tai Armenian
 tasavallan pyynnöstä molempia sopimuspuolia tyydyttävän ratkaisun löytämiseksi.
 16
 Ls"
 ---pagebreak--- PÖYTÄKIRJA HALLINTOVIRANOMAISTEN KESKINÄISESTÄ
 AVUANNOSTA TULLIASIOISSA
 17
 ---pagebreak--- 1 artikla
 Määritelmät
 Tässä pöytäkirjassa tarkoitetaan:
 a) ilmaisulla 'tullilainsäädäntö' sopimuspuolten alueilla sovellettavia säännöksiä, jotka
 koskevat tavaroiden tuontia, vientiä, kauttakuljetusta ja asettamista tullimenettelyyn
 mukaan lukien sopimuspuolten toteuttamat kielto-, rajoitus- ja valvonta-
 toimenpiteet;
 b) ilmaisulla 'pyynnön esittävä viranomainen' toimivaltaista hallintoviranomaista, jonka
 sopimuspuoli on nimennyt tähän tarkoitukseen ja joka pyytää avunantoa tulliasiois-
 sa;
 c) ilmaisulla 'pyynnön vastaanottanut viranomainen' toimivaltaista hallintoviranomais-
 ta, jonka sopimuspuoli on nimennyt tähän tarkoitukseen ja joka vastaanottaa
 pyynnön avunannosta tulliasioissa;
 d) ilmaisulla 'henkilötiedot' kaikki tunnistettuun tai tunnistettavissa olevaan henkilöön
 liittyvät tiedot.
 2 artikla
 Soveltamisala
 1. Sopimuspuolet antavat toisilleen apua lainkäyttövaltaansa kuuluvilla aloilla tässä
 pöytäkirjassa määrättyjen tapojen ja edellytysten mukaisesti tullilainsäädäntöä
 rikkovien toimien ehkäisemiseksi, paljastamiseksi ja tutkimiseksi.
 2. Tässä pöytäkirjassa tarkoitettu avunanto tulliasioissa koskee niitä sopimuspuolten
 hallintoviranomaisia, jotka ovat toimivaltaisia soveltamaan tätä pöytäkirjaa. Se ei
 estä rikosasioissa annettavaa keskinäistä avunantoa koskevien sääntöjen
 soveltamista. Avunannon piiriin eivät myöskään kuulu tiedot, jotka on saatu
 oikeusviranomaisten pyynnöstä käytettyjen valtuuksien perusteella, elleivät nämä
 oikeusviranomaiset anna tähän suostumustaan.
 3 artikla
 Pyynnöstä annettava apu
 Pyynnön vastaanottanut viranomainen toimittaa pyynnön- esittäneelle viranomaiselle
 tämän pyynnöstä kaikki asiaa koskevat tiedot, jotta tämä voi varmistaa, että
 tullilainsäädäntöä sovelletaan oikein, mukaan lukien tiedot havaituista tai
 suunnitelluista toimista, jotka rikkovat tai voisivat rikkoa tullilainsäädäntöä.
 18
 *-7
 ---pagebreak--- 2. Pyynnön vastaanottanut viranomainen ilmoittaa pyynnön esittäneelle viranomaiselle
 tämän pyynnöstä, onko toisen sopimuspuolen alueelta viedyt tavarat tuotu
 asianmukaisesti toisen sopimuspuolen alueelle, ja yksilöi tarvittaessa tavaroihin
 sovelletun tullimenettelyn.
 3. Pyynnön vastaanottanut viranomainen toteuttaa pyynnön esittäneen viranomaisen
 pyynnöstä tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että erityinen valvonta
 kohdistetaan:
 a) luonnollisiin henkilöihin tai oikeushenkilöihin, joiden perustellusti uskotaan
 rikkovan tai rikkoneen tullilainsäädäntöä;
 b) paikkoihin, joihin tavaraa on varastoitu siten, että voidaan perustellusti uskoa
 niiden olevan tullilainsäädäntöä rikkoviin toimiin tarkoitettuja;
 c) sellaisten tavaroiden liikkumiseen, joiden on ilmoitettu mahdollisesti olevan
 tullilainsäädännön vastaisten toimien kohteena;
 d) kuljetusvälineisiin, joita perustellusti uskotaan käytetyn tai käytettävän tai
 voitavan käyttää tullilainsäädäntöä rikkovissa toimissa.
 4 artikla
 Oma-aloitteinen avunanto
 Sopimuspuolet antavat toisilleen kansallisen lainsäädäntönsä, sääntöjensä ja muiden
 oikeudellisten välineidensä sallimissa rajoissa apua ilman, että sitä pyydetään, jos ne
 pitävät sitä tullilainsäädännön oikean soveltamisen kannalta tarpeellisena, erityisesti silloin,
 kun ne saavat seuraavia asioita koskevia tietoja:
 toimet, joilla rikotaan tai näytetään rikkovan tullilainsäädäntöä ja joilla saattaa olla
 merkitystä toiselle sopimuspuolelle,
 uudet keinot tai menetelmät, joita käytetään näiden toimien toteuttamisessa,
 tavarat, joiden tiedetään olevan tullilainsäädäntöä rikkovien toimien kohteena,
 luonnollisiin henkilöihin tai oikeushenkilöihin, joiden perustellusti uskotaan
 rikkovan tai rikkoneen tullilainsäädäntöä,
 kuljetusvälineisiin, joita perustellusti uskotaan käytetyn tai käytettävän tai voitavan
 käyttää tullilainsäädäntöä rikkovissa toimissa.
 5 artikla
 Toimitukset/tiedoksiannot
 Pyynnön vastaanottanut viranomainen toteuttaa pyynnön esittäneen viranomaisen
 pyynnöstä oman lainsäädäntönsä mukaisesti kaikki tarvittavat toimenpiteet:
 kaikkien sellaisten asiakirjojen toimittamiseksi, ja
 19
 Ui
 ---pagebreak--- kaikkien sellaisten päätösten tiedoksi antamiseksi,
 jotka kuuluvat tämän pöytäkirjan soveltamisalaan, vastaanottajalle, joka asuu sen alueella
 tai on sijoittautunut sinne. Edellä 6 artiklan 3 kohdan määräyksiä sovelletaan itse pyynnön
 osalta.
 6 artikla
 Avunantoa koskevien pyyntöjen muotoja sisältö
 1. Tämän pöytäkirjan mukaisesti esitetyt pyynnöt tehdään kirjallisesti. Pyynnön
 täyttämiseksi tarvittavat asiakirjat liitetään pyyntöön. Asian kiireellisyyden
 perusteella myös suulliset pyynnöt voidaan hyväksyä, mutta ne on viipymättä
 vahvistettava kirjallisesti.
 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuissa pyynnöissä on esitettävä seuraavat tiedot:
 a) pyynnön esittävä viranomainen;
 b) pyydetyt toimenpiteet;
 c) pyynnön tarkoitus ja syy;
 d) asiaan liittyvä lainsäädäntö, säännöt ja muut oikeudelliset välineet;
 e) mahdollisimman tarkat ja laajat tiedot tutkimuksen kohteena olevista luonnol-
 lisista henkilöistä tai oikeushenkilöistä;
 f) yhteenveto asiaa koskevista seikoista ja jo suoritetuista kyselyistä, lukuun
 ottamatta 5 artiklassa tarkoitettuja tapauksia.
 3. Pyynnöt on tehtävä pyynnön vastaanottaneen viranomaisen virallisella kielellä tai
 jollakin sen hyväksymällä kielellä.
 4. Jos pyyntö ei täytä muotovaatimuksia, voidaan vaatia sen korjaamista tai
 täydentämistä; varotoimenpiteitä voidaan kuitenkin toteuttaa.
 7 artikla
 Pyyntöjen täyttäminen
 1. Pyynnön vastaanottanut viranomainen toimii toimivaltansa ja käytettävissä olevien
 voimavarojen mukaisesti avunpyynnön täyttämiseksi samalla tavoin kuin se toimisi
 omaan lukuunsa tai saman sopimuspuolen muiden viranomaisten pyynnöstä
 toimittamalla käytössään olevia tietoja, suorittamalla tarkoituksenmukaisia
 tutkimuksia tai järjestämällä niiden tekemisen. Tämä määräys koskee myös
 hallinnollista osastoa, jolle pyynnön vastaanottanut viranomainen on välittänyt
 pyynnön, jos tämä ei voi toimia yksin.
 20
 ^
 ---pagebreak--- 2. Avunantoa koskevat pyynnöt täytetään pyynnön vastaanottaneen sopimuspuolen
 lainsäädännön, sääntöjen ja muiden oikeudellisten välineiden mukaisesti.
 3. Sopimuspuolen asianmukaisesti valtuutetut virkamiehet voivat toisen asianomaisen
 sopimuspuolen suostumuksella ja sen määräämin edellytyksin saada pyynnön
 vastaanottaneelta tai tämän vastuualueeseen kuuluvalta toiselta viranomaiselta
 tietoja, jotka koskevat tullilainsäädäntöä tosiasiallisesti tai mahdollisesti rikkovia
 toimia ja joita pyynnön esittänyt viranomainen tarvitsee tämän pöytäkirjan
 soveltamiseksi.
 4. Sopimuspuolen virkamiehet voivat toisen asianomaisen sopimuspuolen
 suostumuksella ja sen määräämin edellytyksin olla läsnä tämän alueella
 suoritettavissa tutkimuksissa.
 8 artikla
 Tietojen välityksessä käytettävä muoto
 1. Pyynnön vastaanottanut viranomainen toimittaa tutkimusten tulokset pyynnön
 esittäneelle viranomaiselle asiakirjoina, oikeaksi todistettuina asiakirjajäljennöksinä,
 kertomuksina ja muina niiden kaltaisina asiakirjoina.
 2. Kaikki 1 kohdassa tarkoitetut asiakirjat voidaan korvata missä tahansa muodossa
 olevalla samaa tarkoitusta varten tietokoneella tuotetulla tiedolla.
 9 artikla
 Poikkeukset avunantovelvollisuuteen
 1. Sopimuspuolet voivat kieltäytyä tässä pöytäkirjassa tarkoitetusta avunannosta, jos
 avunpyyntöön suostuminen:
 a) voisi loukata Armenian tasavallan tai sellaisen Euroopan unionin jäsenvaltion
 itsemääräämisoikeutta, jolta on pyydetty apua tämän pöytäkirjan mukaisesti;
 tai
 b) todennäköisesti uhkaa yleistä järjestystä, turvallisuutta tai muita keskeisiä
 etuja, erityisesti 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa; tai
 c) koskee muuta kuin tullilainsäädäntöä koskevia valuutta- tai verosäännöksiä;
 tai
 d) loukkaa teollisia salaisuuksia taikka liike- tai ammattisalaisuuksia.
 21
 y*
 ---pagebreak--- 2. Jos pyynnön esittävä viranomainen pyytää sellaista apua, jota se ei itse voisi
 pyydettäessä antaa, se huomauttaa tästä seikasta pyynnössään. Pyynnön
 vastaanottanut viranomainen saa päättää, miten se vastaa tällaiseen pyyntöön.
 3. Jos avunannosta kieltäydytään, kieltäytymispäätös ja sen perustelut on viipymättä
 annettava tiedoksi pyynnön esittäneelle viranomaiselle.
 10 artikla
 Tietojenvaihto ja luottamuksellisuus
 1. Tämän pöytäkirjan mukaisesti missä tahansa muodossa annetut tiedot ovat
 luottamuksellisia tai rajoitettuja, riippuen kummankin sopimuspuolen asiaa
 koskevista säännöistä. Niihin sovelletaan virallista salassapitovelvollisuutta ja niitä
 koskee vastaaviin tietoihin sovellettava suoja tiedot vastaanottaneen sopimuspuolen
 asiaa koskevan lainsäädännön sekä yhteisön toimielimiin sovellettavien vastaavien
 säännösten mukaisesti.
 2. Henkilöön liittyviä tietoja saa toimittaa ainoastaan, jos niitä vastaanottava
 sopimuspuoli sitoutuu suojelemaan niitä vähintään samalla tavalla kuin tietoja
 toimittava sopimuspuoli suojelisi niitä samassa tapauksessa.
 3. Saatuja tietoja voidaan käyttää ainoastaan tämän pöytäkirjan soveltamiseksi. Jos
 toinen sopimuspuoli pyytää tietoja muuhun tarkoitukseen, sen on etukäteen
 pyydettävä tiedot toimittaneelta viranomaiselta sen kirjallista suostumusta. Tietoja
 pyytäneen sopimuspuolen on lisäksi noudatettava tämän viranomaisen asettamia
 rajoituksia.
 4. Edellä 3 kohdan määräykset eivät estä tietojen käyttöä tullilainsäädännön
 noudattamatta jättämisen vuoksi järjestetyissä oikeudellisissa tai hallinnollisissa
 menettelyissä. Kyseiset tiedot toimittaneelle toimivaltaiselle viranomaiselle
 ilmoitetaan kyseisestä käytöstä.
 5. Sopimuspuolet voivat käyttää tämän pöytäkirjan määräysten mukaisesti saatuja
 tietoja ja tutkittuja asiakirjoja todisteena todistusaineistossa, kertomuksissa ja
 lausunnoissa sekä oikeudelle esitettyjen kanteiden ja syytteiden yhteydessä.
 11 artikla
 Asiantuntijat ja todistajat
 Pyynnön vastaanottaneen viranomaisen virkamies voidaan toisen sopimuspuolen
 toimivaltaan kuuluvalla alueella valtuuttaa valtuutuksessa olevin rajoituksin
 esiintymään asiantuntijana tai todistajana oikeudellisissa tai hallinnollisissa
 menettelyissä, jotka koskevat tämän pöytäkirjan soveltamisalaan kuuluvia asioita,
 22
 II
 ---pagebreak--- sekä esittämään esineitä, asiakirjoja tai niiden virallisesti oikeaksi todistettuja
 jäljennöksiä, joita mahdollisesti tarvitaan näissä menettelyissä. Todistamis- tai
 kuulemispyynnössä on ilmoitettava selvästi, minkä asian johdosta ja minkä aseman
 tai ominaisuuden perusteella virkamiestä kuullaan.
 Valtuutuksen saanut virkamies saa pyynnön esittäneen sopimuspuolen alueella sen
 omille virkamiehille voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti taatun suojan.
 12 artikla
 Avunannosta aiheutuneet kustannukset
 Sopimuspuolet eivät vaadi toisiltaan korvausta tämän pöytäkirjan nojalla aiheutuneista
 kustannuksista lukuun ottamatta tapauksen mukaan asiantuntijoiden ja todistajien sekä
 muun kuin julkishallinnon palveluksessa olevien tulkkien ja kääntäjien kustannuksia.
 13 artikla
 Soveltaminen
 1. Armenian tasavallan keskustulliviranomaiset ja Euroopan yhteisöjen komission
 toimivaltaiset osastot sekä tarvittaessa Euroopan unionin jäsenvaltioiden
 tulliviranomaiset vastaavat tämän pöytäkirjan soveltamisesta. Ne päättävät kaikista
 pöytäkirjan soveltamisessa tarvittavista käytännön toimenpiteistä ja järjestelyistä
 ottaen huomioon voimassa olevat tietosuojaa koskevat säännöt. Ne voivat
 suositella toimivaltaisille elimille muutoksia, jotka niiden käsityksen mukaan pitäisi
 tehdä tähän pöytäkirjaan.
 2. Sopimuspuolet neuvottelevat keskenään ja ilmoittavat sen jälkeen toisilleen
 yksityiskohtaisista soveltamista koskevista säännöistä, jotka on annettu tämän
 artiklan määräysten mukaisesti.
 14 artikla
 Täydentävä luonne
 Yhden tai useamman Euroopan unionin jäsenvaltion ja Armenian tasavallan tekemät
 keskinäistä avunantoa koskevat sopimukset eivät estä soveltamasta yhteisön säännöksiä
 komission toimivaltaisten osastojen ja jäsenvaltioiden tulliviranomaisten välisestä sellaisten
 tietojen toimittamisesta, jotka koskevat tulliasioissa saatuja, yhteisölle mahdollisesti
 merkityksellisiä tietoja, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 10 artiklan määräysten
 soveltamista.
 23
 31
 ---pagebreak--- Yhteinen julistus H osastosta
 Kaikki viittaukset GATT-sopimukseen koskevat GATT-sopimuksen tekstiä sellaisena,
 kun se on muutettuna vuonna 1994.
 24
 S3
 ---pagebreak--- Yhteinen julistus 7 artiklasta
 Yhteisö ja Armenian tasavalta sopivat, että suojalausekkeen tekstissä ei myönnetä GATT-
 sopimuksen mukaista suojakohtelua.
 25
 3^
 ---pagebreak--- Yhteinen julistus 8 artiklasta
 Sopimuspuolet neuvottelevat sekakomiteassa tuontitullipolitiikastaan, mukaan lukien
 tullisuojan muutokset, kunnes Armenian tasavalta liittyy WTO:hon. Kyseisiä neuvotteluja
 ehdotetaan erityisesti ennen tullisuojan korottamista.
 26
 ir
 ---pagebreak--- Yhteinen julistus 15 artiklasta
 Sopimuspuolet sopivat toimivaltansa rajoissa, että tätä sopimusta sovellettaessa
 käsitteisiin henkinen, teollinen ja kaupallinen omaisuus sisältyvät erityisesti
 tekijänoikeudet, mukaan lukien tietokoneohjelmien tekijänoikeudet, lähioikeudet,
 oikeudet, jotka liittyvät patentteihin, teolliseen muotoiluun, maantieteellisiin
 merkintöihin, mukaan lukien alkuperänimitykset, tavara- ja palvelumerkkeihin ja
 integroitujen piirien piinmalleihin sekä teoUisuusomistusoikeuden suojelemista
 koskevan Pariisin sopimuksen 10 a artiklassa tarkoitettu suoja vilpillistä kilpailua
 vastaan ja tietotaitoa koskevien julkaisemattomien tietojen suojaaminen.
 27
 1(-
 ---pagebreak--- Yhteinen julistus 28 artiklasta
 1. Sopimuspuolet sopivat, että sopimuksen 28 artiklaan sisällytetyllä ilmaisulla
 'erityisen kiireelliset tapaukset' tarkoitetaan sen oikein tulkitsemiseksi ja
 soveltamiseksi jommankumman sopimuspuolen tekemää sopimuksen merkittävää
 rikkomista. Sopimuksen merkittävä rikkominen käsittää:
 a) sopimuksen perusteettoman purkamisen, joka ei ole oikeutettua
 kansainvälisen oikeuden yleisten sääntöjen mukaan;
 tai
 b) sopimuksen 1 artiklassa määrättyjen sopimusten olennaisten osien
 rikkomisen.
 2. Sopimuspuolet sopivat, että 28 artiklassa tarkoitetut 'aiheelliset toimenpiteet'
 tarkoittavat kansainvälisen oikeuden mukaisesti toteutettuja toimenpiteitä. Jos
 toinen sopimuspuoli toteuttaa tietyn toimenpiteen erityisen kiireellisessä
 tapauksessa 28 artiklan nojalla, toinen sopimuspuoli voi aloittaa riitojen
 ratkaisumenettelyn.
 28
 17
 ---pagebreak--- Armenian tasavallan yksipuolinen julistus henkiseen, teolliseen ja kaupalliseen
 omaisuuteen kuuluvien oikeuksien suojasta
 1. Armenian tasavalta julistaa, että se liittyy viiden vuoden kuluessa tämän
 sopimuksen voimaantulosta sellaisiin tämän julistuksen 2 kohdassa tarkoitettuihin
 monenvälisiin yleissopimuksiin henkiseen omaisuuteen, teollisoikeuteen ja
 kaupalliseen omaisuuteen kuuluvien oikeuksien suojelusta, joihin yhteisön
 jäsenvaltiot ovat liittyneet tai joita ne tosiasiallisesti soveltavat, näihin
 sopimuksiin sisältyvien asiaa koskevien määräysten mukaisesti.
 2. Tämän julistuksen 1 kohta koskee seuraavia monenvälisiä yleissopimuksia:
 Bernin yleissopimus kirjallisten ja taiteellisten teosten suojaamisesta
 (Pariisin asiakirja, 1971),
 kansainvälinen yleissopimus esittävien taiteilijoiden, äänitteiden valmistajien
 sekä radioyritysten suojaamisesta (Rooma, 1961),
 tavaramerkkien kansainvälisestä rekisteröinnistä tehdyn Madridin sopimuk-
 sen lisäpöytäkirja (Madrid, 1989),
 tavaroiden ja palvelujen kansainvälistä luokitusta tavaramerkkien rekiste-
 röintiä varten koskeva Nizzan sopimus (Geneve 1977, muutettu 1979),
 Budapestin sopimus mikro-organismien tallettamisen kansainvälisestä
 tunnustamisesta patentinhakumenettelyä varten (1977, muutettu 1980),
 uusien kasvilajikkeiden suojaamista koskeva yleissopimus (UPOV) (Gene-
 ven asiakirja, 1991),
 3. Armenian tasavalta vahvistaa seuraavista monenvälisistä yleissopimuksista
 johtuvien velvollisuuksien merkityksen:
 teoUisuusomistusoikeuden suojelemista koskeva Pariisin sopimus (Tukhol-
 man asiakirja, 1967, muutettu 1979),
 tavaramerkkien kansainvälistä rekisteröintiä koskeva Madridin sopimus
 (Tukholman asiakirja, 1967, muutettu 1979),
 patenttiyhteistyösopimus (Washington 1970, tarkistettu ja muutettu 1979 ja
 1984).
 4. Armenian tasavalta myöntää tämän sopimuksen voimaantulosta alkaen yhteisön
 yhtiöille ja kansalaisille henkisen, teollisen ja kaupallisen omaisuuden
 tunnustamisen ja suojelun osalta kohtelun, joka on yhtä hyvä kuin sen
 kolmansille maille kahdenvälisten sopimusten perusteella myöntämä kohtelu.
 5. Edellä 4 kohdan määräyksiä ei sovelleta etuuksiin, jotka Armenian tasavalta
 myöntää kolmansille maille tosiasiallisen vastavuoroisuuden perusteella, eikä
 etuuksiin, jotka Armenian tasavalta myöntää muille entiseen Sosialististen
 neuvostotasavaltojen liittoon kuuluneille maille.
 29
 3*
 ---pagebreak--- ISSN 1024-4492
 KOM(96) 321 lopuUinen
 ASIAKIRJAT
 H 11 02
 Luettelonumero : CB-CO-96-350-FI-C
 ISBN 92-78-06868-3
 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto
 L-298S Luxemburg