text:
 EIROPAS KOMISIJA
 Briselē, 7.6.2017
 COM(2017) 294 final
 2017/0125(COD)
 Priekšlikums
 EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
 par Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programmas izveidi ar mērķi stiprināt ES aizsardzības rūpniecības konkurētspēju un inovētspēju
 {SWD(2017) 228 final}
 PASKAIDROJUMA RAKSTS
 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
 •Priekšlikuma pamatojums un mērķi
 Komisijas priekšsēdētāja Ž. K. Junkera 2014. gada jūlija politiskajās pamatnostādnēs Eiropas aizsardzības politika tika noteikta par būtisku politisko prioritāti. Minētais būtu jāskata saistībā arī ar to, ka pēc desmitiem miera un stabilitātes gadu Savienība sastopas ar augošu nestabilitāti un jauniem drošības apdraudējumiem. Šī mainīgā drošības vide skaidri rāda, ka vienīgi ar kopīgiem centieniem visos līmeņos ieguldīt drošības attīstībā un sadarbībā mēs varam piepildīt Savienības pilsoņu un mūsu partneru cerības. Lai Eiropa varētu uzņemties lielāku atbildību par savu aizsardzību, būtiski ir uzlabot Savienības aizsardzības rūpniecības konkurētspēju un veicināt tajā inovāciju.
 “Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programmas” (turpmāk “programma”) priekšlikuma mērķis ir uzlabot Savienības aizsardzības rūpniecības, ieskaitot kiberaizsardzību, konkurētspēju un inovāciju. To varētu panākt, galvenokārt veicinot aizsardzības pētniecības rezultātu labāku izmantojumu, sekmējot sadarbību starp uzņēmumiem aizsardzības izstrādājumu un tehnoloģiju izstrādē un izmantojot dalībvalstu sadarbības centienus, lai nodrošinātu, ka Eiropas aizsardzības tehniskais un rūpnieciskais pamats pilnībā atbilst Eiropas pašreizējām un nākotnes vajadzībām drošības jomā. Tas palīdzētu palielināt Savienības stratēģisko patstāvību un nostiprināt tās spēju sadarboties ar partneriem.
 •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem politikas jomā
 Komisija 2016. gada novembrī pieņēma Eiropas Aizsardzības rīcības plānu, kurā noteikti pasākumi ciešākai Eiropas sadarbībai aizsardzības jomā un Eiropas aizsardzības rūpniecības konkurētspējas atbalstīšanai. Eiropas Aizsardzības rīcības plāna mērķis ir panākt, lai Eiropas aizsardzības tehniskais un rūpnieciskais pamats pilnībā atbilstu Eiropas pašreizējām un nākotnes vajadzībām drošības un aizsardzības jomā. Eiropadome šo iniciatīvu novērtēja atzinīgi, un Komisija tika aicināta 2017. gada pirmajā pusē iesniegt priekšlikumus.
 Eiropas Aizsardzības rīcības plāna galvenais priekšlikums ir izveidot Eiropas aizsardzības fondu (turpmāk “Fonds”), lai atbalstītu ieguldījumus aizsardzības aprīkojuma un tehnoloģiju kopīgā izpētē un izstrādē. Fonds sastāv no diviem atšķirīgiem, bet savstarpēji papildinošiem atzariem, kas aptver visu aizsardzības rūpnieciskās attīstības ciklu no izpētes līdz izstrādājumu laišanai tirgū, t. i., izpētes atzars un spēju atzars.
 Izpētes atzara ietvaros Komisija ievieš mehānismus Savienības finansējuma virzīšanai kopīgiem aizsardzības pētījumiem, it sevišķi ar nesen uzsāktās sagatavošanas darbības palīdzību.
 Programmas priekšlikums papildinās iniciatīvas, kuru mērķis ir finansēt kopīgu pētniecību aizsardzības jomā, un nodrošinās to, ka aizsardzības pētījumu rezultāti tiek pilnveidoti, tādējādi sniedzot ieguldījumu Eiropas aizsardzības rūpniecības inovētspējā un konkurētspējā.
 •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām
 Eiropas Aizsardzības rīcības plāns un līdz ar to arī programma pilnībā atbilst Savienības līmeņa iniciatīvām kopējās ārpolitikas un drošības politikas kontekstā. Tas jo īpaši atbilst 2016. gada Globālās stratēģijas īstenošanas plānam drošības un aizsardzības jomā, kas kalpo par pamatu Eiropadomes apstiprinātu
 1
 jaunu Savienības mērķu vērienīgumam, un darbībām tā izpildei. Programma ir saistīta arī ar 2016. gada jūlija ES un NATO kopīgo deklarāciju, ko parakstījuši Eiropadomes priekšsēdētājs, Komisijas priekšsēdētājs un NATO ģenerālsekretārs. Komisija nodrošinās, lai citas drošības politikas, piemēram, kiberdrošības stratēģija atbilstu minētajai programmai.
 Ierosinātā programma veicina sadarbību starp uzņēmumiem produktu un tehnoloģiju izstrādes jomā, ņemot vērā spēju prioritātes, par kurām dalībvalstis Savienībā ir vienojušās Savienības spēju attīstības plānā. Tādējādi kopumā tiks stiprinātas Savienības drošības un aizsardzības intereses.
 Ierosinātajā programmā ņem vērā arī to, ka darbības var veikt arī pastāvīgās strukturētās sadarbības ietvaros. Atļaujot augstākas līdzfinansējuma likmes šādām darbībām, programma kopumā stimulēs līdzdalību šajā uzlabotajā Eiropas aizsardzības sadarbības sistēmā.
 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE
 •Juridiskais pamats
 Regulas projektā ierosinātie pasākumi attiecas uz Savienības aizsardzības rūpniecību. Priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 173. pants. Tas atbilst regulas projekta mērķim uzlabot Savienības aizsardzības rūpniecības konkurētspēju, veicinot inovācijas un tehnoloģijas attīstības potenciāla labāku izmantojumu, izmantojot sadarbību starp uzņēmumiem visās dalībvalstīs.
 •Subsidiaritāte
 Aizsardzības pētniecības, inovācijas un tehnoloģijas attīstības rezultātu labāka izmantojuma veicināšana, izmantojot sadarbību starp uzņēmumiem, kas reģistrēti dažādās dalībvalstīs, ir darbība, kurai pēc būtības ir transnacionāls raksturs. Tā vienlaikus ietekmē vairāk nekā vienu dalībvalsti, un šajā ziņā viena dalībvalsts atsevišķi to nevar veikt pilnībā apmierinoši.
 Problēmas, ar kurām šobrīd sastopas Savienības aizsardzības rūpniecība, skaidri norāda uz saskaņotas rīcības nepieciešamību. Eiropas aizsardzības nozarē ir zems ieguldījumu līmenis, un tai ir raksturīga sadrumstalotība pa valstīm, kuras rezultātā ir izveidojusies pastāvīga dublēšanās. Turklāt, aplūkojot Savienībā esošo aizsardzības rūpniecību, atklājas augošas problēmas, novecojošas tehnoloģijas un jaunu programmu trūkums, jo īpaši sadarbības programmu trūkums.
 Pārrobežu sadarbība var palīdzēt labāk izmantot apjomradītu ietekmi, samazinot dublēšanos un ļaujot izstrādāt nepieciešamos ražojumus un tehnoloģijas. Tomēr sadarbības apmēri joprojām ir ierobežoti; nekoordinēta dalībvalstu politika šajā jomā
 2
 negatīvi ietekmē Savienības aizsardzības rūpniecības konkurētspēju un inovētspēju.
 Rīcība Savienības līmenī nodrošinās pievienoto vērtību, ar pozitīviem stimuliem vēl vairāk veicinot sadarbību aizsardzības rūpniecības jomā un pievēršoties projektiem, kas atrodas izstrādes posmā un ko nav iespējams sekmīgi īstenot tikai valsts līmenī izmaksu un saistīto risku dēļ.
 •Proporcionalitāte
 Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šāda iemesla dēļ:
 Savienības iesaistīšanās proporcionalitāte tiek nodrošināta, pievēršoties jomai, kam ir lielākā ietekme uz nozares konkurētspēju, t. i., sniedzot finansiālo atbalstu darbībām izstrādes posmā. Ņemot vērā, ka izstrādes posms, šķiet, ir viens no posmiem ar lielākajiem riskiem un tādēļ arī viens no būtiskākajiem projekta tehnoloģiskās attīstības posma kavēkļiem, Savienība sniegs daļēju ieguldījumu aizsardzības ražojumu un tehnoloģiju izstrādes izmaksās, lai pavērtu ceļu kopīgiem izstrādes projektiem.
 Turklāt tiesības saņemt finansiālo atbalstu ir vienīgi par darbībām, kas saistītas ar uzņēmumiem, kuri reģistrēti dažādās dalībvalstīs, jo tām ir skaidra vērtība pārrobežu sadarbības veicināšanā.
 Tajā pašā laikā Savienības iesaistīšanās nekādā veidā neapdraud un neskar valstu līmenī veiktu darbību atbalstu. Tā vienīgi nodrošina papildu stimulus dažu minēto darbību problemātiskāko posmu paveikšanai, piedāvājot Savienības atbalstu tur, kur tas ir visvairāk nepieciešams.
 •Juridiskā instrumenta izvēle
 Lai izveidotu programmu, Komisija ierosina regulu. Tas ir piemērotākais juridiskais instruments, jo vienīgi regula ar tieši piemērojamām tiesību normām var nodrošināt tādu vienādības pakāpi, kāda nepieciešama tādas Savienības finansējuma programmas izveidei un darbībai, kuras mērķis ir atbalstīt kādu rūpniecības nozari visā Eiropā.
 3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI
 •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude
 Nav spēkā esošu tiesību aktu, ko piemēro šai konkrētai darbībai vai kas to skar, jo līdz šim nav bijis citu Savienības likumdošanas iniciatīvu ar mērķi uzlabot aizsardzības rūpniecības konkurētspēju, īpaši skarot aizsardzības nozarei paredzētas darbības izstrādes posmu. Tāpēc nav iepriekšēja spēkā esošu tiesību aktu ex post izvērtējuma vai atbilstības pārbaudes, kas būtu veikta šādai likumdošanas iniciatīvai.
 •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām
 Apspriešanās ar dalībvalstīm notika visā priekšlikuma sagatavošanas procesa gaitā, rīkojot regulāras sanāksmes. Notika arī attiecīga apspriešanās ar citām ieinteresētajām personām, tās tika pienācīgi informētas par Komisijas nodomu sagatavot šādu tiesību akta priekšlikumu.
 •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana
 Eiropas Komisija pasūtīja iespējamā programmas budžeta priekšizpēti. Pētījumā sīki aplūkoti esošie kavēkļi sadarbības izveidošanai attīstības programmu ietvaros un dota svielai pārdomām, kas būtu ņemama vērā Savienības optimālas iesaistīšanās nodrošināšanai.
 •Ietekmes novērtējums
 Priekšlikums balstās uz tam pievienotu dienestu darba dokumentu, kurā izklāstīti nepieciešamie elementi tādu traucējumu analizēšanai, kas mazina nozares konkurētspēju, un priekšlikuma paredzamās ietekmes novērtēšanai. Priekšlikuma steidzamības dēļ, ņemot vērā to, ka Eiropadome 2016. gada 15. decembrī aicināja Komisiju “2017. gada pirmajā pusgadā nākt klajā ar priekšlikumiem par Eiropas Aizsardzības fonda izveidi, ieskaitot sadaļu spēju kopējai attīstīšanai, par ko dalībvalstis kopīgi vienojas”
 3
 , šis Komisijas priekšlikums tiek iesniegts bez ietekmes novērtējuma.
 •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana
 Uz šo priekšlikumu REFIT programma neattiecas, un nav domājams, ka tas palielinās administratīvo slogu.
 •Pamattiesības
 Priekšlikums saskan ar pamattiesību aizsardzības principiem.
 4.IETEKME UZ BUDŽETU
 Priekšlikuma ietekme uz Savienības budžetu ir izklāstīta finanšu pārskatā, kas pievienots priekšlikumam, un tiks īstenota pieejamo resursu ietvaros.
 5.CITI ELEMENTI
 •Īstenošanas plāni un uzraudzības, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība
 Komisijai būtu regulāri jāuzrauga savas darbības un jāpārskata progress, kas panākts ceļā uz gaidāmo rezultātu sasniegšanu, kā arī būtu jāpārbauda sinerģijas ar citām papildinošām Savienības programmām vai valstu programmām, ko līdzfinansē Savienība. Turklāt ir noteikts, ka Komisija vajadzības gadījumā var izmantot neatkarīgus ārējus novērtējumus šīs programmas ietvaros veikto Komisijas darbību ietekmes un efektivitātes izvērtēšanai. Komisijai būtu jāsagatavo izvērtēšanas ziņojums par programmu un tas jānosūta Eiropas Parlamentam un Padomei. Šajā ziņojumā jo īpaši novērtē progresu, kas sasniegts, lai panāktu mērķus, kuri noteikti priekšlikumā, un analizē MVU pārrobežu dalību programmas projektos, kā arī MVU dalību globālajā vērtību ķēdē.
 Pievienotajā dienestu darba dokumentā ierosināts lielāks skaits paplašinātu uzraudzības un novērtēšanas darbību, kas balstītas uz datiem, kurus jau ir savākušas un publicējušas dažādas organizācijas, kas darbojas Eiropas aizsardzības nozarē.
 •Konkrēto priekšlikuma noteikumu detalizēts skaidrojums
 Programmu izveidos, balstoties uz LESD 173. panta noteikumiem, un tās galvenais mērķis būs veicināt Savienības aizsardzības politikas konkurētspēju un inovētspēju, atbalstot darbības to izstrādes posmā. Saņēmēji būs uzņēmumi, kas reģistrēti Savienībā. Programmu izveido laikposmam no 2019. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim.
 Ierosinātās iesaistīšanās stratēģijas būtu finansiāla palīdzība. Programmas ietvaros sniegtais finansējums būtu dotāciju un finanšu instrumentu vai publisko iepirkumu veidā. Precīzāk, ar programmu atbalstītu kopīgu tehnisko specifikāciju izstrādi un noteikšanu, aizsardzības produktu prototipu, materiālu vai nemateriālu komponentu un tehnoloģiju izstrādi, testēšanu, kvalifikāciju un sertifikāciju. Atbalstu var piešķirt arī izpētei, iespējamības novērtējumiem un citām atbalsta darbībām. Atbalsta mērķis būs izstrādes posma darbības, kas saistītas gan ar jaunu produktu un tehnoloģiju izstrādi, gan ar esošo produktu un tehnoloģiju uzlabošanu.
 Darbība būtu jāveic, sadarbojoties vismaz 3 uzņēmumiem, kas reģistrēti vismaz 2 dalībvalstīs.
 Ierosinātā finansējuma likmes griesti būs 20 % no kopējām darbības izmaksām. Dalībvalstīm būs jāpiedalās pārējo izmaksu segšanā, apvienojot valstu ieguldījumus. Savienības budžetu izmantos nozares konkurētspējas atbalstam, piesaistot pienācīgu apjomu dalībvalstu ieguldījumu sadarbības ierosināšanai, un tas būs veicinošais faktors sadarbībai, atsākot potenciālas uz sadarbību balstītas attīstības programmas. Saņēmēji, kas izstrādās darbības pastāvīgās strukturētās sadarbības ietvaros, būs tiesīgi saņemt lielāku finansējumu. Atbalstītajiem projektiem būtu jāsniedz ieguldījums prioritārajās spējās, par kurām dalībvalstis ar Savienības spēju attīstības plāna palīdzību vienojušās Savienībā, kā arī attiecīgā gadījumā tiem būtu jāņem vērā reģionālā un starptautiskā sadarbība. Priekšlikumi, kas iesniegti nolūkā saņemt atbalstu programmas ietvaros, tiks izvērtēti, balstoties uz piešķiršanas kritērijiem, kuru pamatā ir šādi aspekti: ieguldījums aizsardzības rūpniecības inovācijā un tehnoloģiskajā attīstībā, kā arī Savienības drošības un aizsardzības interesēs, uzlabojot aizsardzības tehnoloģijas, kas sniedz ieguldījumu prioritārajās spējās, par kurām dalībvalstis Savienībā ir vienojušās; darbības dzīvotspēja; saņēmēju spēja pierādīt, ka dalībvalstis ir apņēmušās kopīgi un koordinēti ražot un iegādāties galaproduktu vai tehnoloģiju, attiecīgā gadījumā izmantojot arī kopīgu iepirkumu.
 Komisija būs atbildīga par Programmas izpildi un tās pārvaldības struktūru. Tomēr tā var daļu īstenošanas uzticēt citam subjektam, ņemot vērā Finanšu regulas prasības. Turklāt daļa kopējā budžeta būtu jāiegulda darbībās, kas nodrošina MVU pārrobežu dalību.
 Ierosinātais programmas budžets būtu EUR 500 miljoni.
 2017/0125 (COD)
 Priekšlikums
 EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
 par Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programmas izveidi ar mērķi stiprināt ES aizsardzības rūpniecības konkurētspēju un inovētspēju
 EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
 ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 173. pantu,
 ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
 pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
 ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu
 4
 ,
 ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu
 5
 ,
 saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,
 tā kā:
 (1)2016. gada 30. novembrī pieņemtajā Eiropas Aizsardzības rīcības plānā Komisija ir apņēmusies papildināt, vairot un nostiprināt dalībvalstu sadarbiskos centienus aizsardzības spēju attīstīšanā, lai reaģētu uz drošības problēmām, kā arī veicināt Eiropas aizsardzības rūpniecības konkurētspēju un novatorismu. Konkrēti, Komisija ierosināja izveidot Eiropas Aizsardzības fondu, lai atbalstītu ieguldījumus kopīgā pētniecībā un aizsardzības iekārtu un tehnoloģiju kopīgā izstrādē. Fonds atbalstītu sadarbību visā aizsardzības ražojumu un tehnoloģiju attīstības cikla laikā.
 (2)Lai palīdzētu uzlabot Savienības aizsardzības rūpniecības konkurētspēju un inovētspēju, būtu jāizveido Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programma (turpmāk “programma”). Programmai vajadzētu būt vērstai uz Savienības aizsardzības rūpniecības, kā arī kiberaizsardzības konkurētspējas uzlabošanu, šajā nolūkā atbalstot sadarbību starp uzņēmumiem aizsardzības ražojumu un tehnoloģiju izstrādes posmā. Izstrādes posms, kas seko pētniecības un tehnoloģiju posmam, ir saistīts ar ievērojamu risku un izmaksām, kas kavē pētījumu rezultātu turpmāku izmantošanu un nelabvēlīgi ietekmē Savienības aizsardzības rūpniecību. Atbalstot izstrādes posmu, programma ļautu labāk izmantot aizsardzības pētniecības rezultātus; tas palīdzētu stiprināt saikni starp pētniecību un ražošanu, kā arī veicinātu visu veidu inovāciju. Programmai būtu jāpapildina darbības, ko veic saskaņā ar LESD 182. pantu, un tā neaptver aizsardzības izstrādājumu un tehnoloģiju ražošanu.
 (3)Lai aizsardzības rūpniecībā labāk izmantotu apjomradītus ietaupījumus, programmai būtu jāatbalsta sadarbība starp uzņēmumiem aizsardzības ražojumu un tehnoloģiju izstrādes jomā.
 (4)Programmai būtu jāaptver divu gadu laikposms no 2019. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim, minētajam laikposmam nosakot finansējuma apjomu programmas īstenošanai.
 (5)Programma būtu jāīsteno, pilnībā ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012
 6
 . Finansējumu jo īpaši drīkst piešķirt dotāciju veidā. Attiecīgos gadījumos drīkst izmantot finanšu instrumentus vai publisko iepirkumu.
 (6)Daļu no programmas īstenošanas Komisija drīkst uzticēt struktūrām, kas minētas Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 58. panta 1. punkta c) apakšpunktā. Šādu uzdevumu Komisija drīkst uzticēt Eiropas Aizsardzības aģentūrai, ņemot vērā tās īpašās zināšanas.
 (7)Ņemot vērā nozares specifiku, praksē nekādi sadarbības projekti starp uzņēmumiem netiks uzsākti, ja dalībvalstis pirms tam nebūs vienojušās šādus projektus atbalstīt. Kad ir definētas kopējo aizsardzības spēju prioritātes Savienības līmenī un ņemtas vērā arī atbilstošas sadarbiskas iniciatīvas reģionālā mērogā, dalībvalstis nosaka un konsolidē militārās prasības un definē projekta tehniskās specifikācijas. Dalībvalstis drīkst iecelt projekta vadītāju, kura uzdevums ir vadīt ar sadarbības projekta izstrādi saistīto darbu.
 (8)Ja kādu programmas atbalstītu darbību pārvalda dalībvalstu iecelts projekta vadītājs, pirms maksājuma atbalsttiesīgas darbības maksājuma saņēmējam Komisijai par to jāinformē projekta vadītājs, lai tas varētu nodrošināt, ka saņēmēji ievēro termiņus.
 (9)Savienības finansiālajam atbalstam nevajadzētu ietekmēt ražojumu, iekārtu vai tehnoloģiju eksportu un dalībvalstu rīcības brīvību ar aizsardzību saistītu ražojumu eksporta politikā. Savienības finansiālajam atbalstam nevajadzētu ietekmēt dalībvalstu ar aizsardzību saistītu ražojumu eksporta politiku.
 (10)Programmas mērķis ir atbalstīt Savienības aizsardzības rūpniecības konkurētspēju, mazinot riskus sadarbības projektu izstrādes posmā, tāpēc atbalsttiesīgām vajadzētu būt darbībām, kas saistītas ar aizsardzības ražojuma vai tehnoloģijas izstrādi, proti, kopēju tehnisko specifikāciju definēšanai, projektēšanai, prototipa izgatavošanai, testēšanai, kvalifikācijai, sertifikācijai, kā arī priekšizpētei un citiem atbalsta pasākumiem. Tas attieksies arī uz esošu aizsardzības ražojumu un tehnoloģiju uzlabošanu.
 (11)Ņemot vērā, ka programma ir īpaši vērsta uz uzņēmumu sadarbības uzlabošanu starp dalībvalstīm, darbībai vajadzētu būt tiesīgai saņemt finansējumu programmas ietvaros tikai tad, ja to sadarbojoties īsteno vismaz trīs uzņēmumi, kas atrodas vismaz divās dažādās dalībvalstīs.
 (12)Pārrobežu sadarbību aizsardzības ražojumu un tehnoloģiju izstrādē, bieži ir kavējušas grūtības vienoties par kopējām tehniskajām specifikācijām. Kopēju tehnisko specifikāciju neesība vai ierobežotais līmenis ir novedis pie lielākas sarežģītības, kavējumiem un pārmērīgām izmaksām izstrādes posmā. Vienošanās par kopējām tehniskajām specifikācijām būtu jāizvirza par priekšnoteikumu Savienības atbalstam saskaņā ar šo programmu. Tiesīgām uz atbalstu saskaņā ar šo programmu vajadzētu būt arī darbībām, kuru mērķis ir atbalstīt tehnisko specifikāciju kopīgu noteikšanu.
 (13)Programmas mērķis ir uzlabot Savienības aizsardzības rūpniecības konkurētspēju, tāpēc tiesīgiem saņemt atbalstu vajadzētu būt tikai subjektiem, kuri veic uzņēmējdarbību Savienībā un kurus faktiski kontrolē dalībvalstis vai to valstspiederīgie. Turklāt, lai nodrošinātu Savienības un tās dalībvalstu būtisku drošības interešu aizsardzību, infrastruktūra, iekārtas, aktīvi un resursi, kurus saņēmēji un apakšuzņēmēji izmanto saskaņā ar programmu finansētām darbībām, nevar atrasties trešu valstu teritorijā.
 (14)Atbalsttiesīgās darbības, kas izstrādātas saistībā ar pastāvīgo strukturēto sadarbību Savienības iestāžu sistēmā, nodrošinātu pastāvīgu uzlabotu sadarbību starp uzņēmumiem dažādās dalībvalstīs un tādējādi tieši veicinātu programmas mērķu sasniegšanu. Tādējādi šādi projekti būtu tiesīgi uz paaugstinātu finansējuma likmi.
 (15)Ja kāds konsorcijs vēlas piedalīties atbalsttiesīgā darbībā saskaņā ar programmu un Savienības finansiālo palīdzību ir paredzēts piešķirt dotācijas veidā, konsorcijam viens no saviem locekļiem būtu jāieceļ par koordinatoru, kas būtu galvenais kontaktpunkts saziņai ar Komisiju.
 (16)Inovācijai un tehnoloģiju izstrādei Savienības aizsardzības rūpniecībā būtu jānotiek Savienības drošības interesēm atbilstošā veidā. Tādējādi starp atbalsta piešķiršanas kritērijiem vajadzētu būt darbības devumam šo interešu un to aizsardzības spēju prioritāšu sasniegšanā, par kurām dalībvalstis ir vienojušās. Savienībā kopīgās aizsardzības spēju prioritātes galvenokārt nosaka Spēju attīstības plānā. Attiecīgu prioritāšu īstenošana, izmantojot uzlabotu sadarbību, tiks atbalstīta ar citiem Savienības procesiem, piemēram, koordinēto ikgadējo pārskatu par aizsardzību (CARD) un pastāvīgo strukturēto sadarbību. Atiecīgos gadījumos var ņemt vērā reģionālas vai starptautiskas sadarbības iniciatīvas, piemēram, NATO kontekstā, kuras kalpo Savienības drošības un aizsardzības interesēm.
 (17)Lai nodrošinātu, ka finansētās darbības ir dzīvotspējīgas, dalībvalstu apņemšanās efektīvi piedalīties to finansēšanā būtu jānosaka par vienu no kritērijiem atbalsta piešķiršanai šādām darbībām.
 (18)Lai nodrošinātu, ka finansētās darbības veicina Eiropas aizsardzības rūpniecības konkurētspēju, tām vajadzētu būt orientētām uz tirgu un balstītām uz pieprasījumu. Tāpēc piešķiršanas kritērijos būtu jāņem vērā fakts, ka dalībvalstis jau ir apņēmušās, iespējams – saskaņoti, kopīgi ražot un iepirkt galīgo ražojumu vai tehnoloģiju.
 (19)Savienības finansiālajai palīdzībai, ko sniedz saskaņā ar šo programmu, nevajadzētu pārsniegt 20 % no darbības kopējām atbalsttiesīgajām izmaksām, ja tā attiecas uz prototipu izgatavošanu, kas mēdz būt izstrādes posma visdārgākā darbība. Taču būtu sedzamas visas citu izstrādes posma darbību atbalsttiesīgās izmaksas.
 (20)Savienības atbalsta mērķis ir uzlabot nozares konkurētspēju, un tas attiecas tikai uz konkrēto izstrādes posmu, tādēļ Komisijai nevajadzētu būt īpašuma tiesībām vai intelektuālā īpašuma tiesībām uz ražojumiem vai tehnoloģijām, kas izstrādāti ar finansētajām darbībām. Piemērojamo intelektuālā īpašuma tiesību režīmu saņēmēji noteiks līgumā.
 (21)Komisijai būtu jāizveido daudzgadu darba programma saskaņā ar programmas mērķiem. Darba programmas izveidošanā Komisijai būtu jāsaņem palīdzība palīdzība no dalībvalstu komitejas (turpmāk – “programmas komiteja”). Ņemot vērā Savienības politiku attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kas tiek uzskatīti par būtisku faktoru ekonomiskās izaugsmes, inovācijas, darbvietu radīšanas un sociālās integrācijas nodrošināšanai Savienībā, kā arī faktu, ka atbalstītajām darbībām parasti būs nepieciešama starpvalstu sadarbība, ir svarīgi, lai darba programmā būtu atspoguļota un lai ar to tiktu veicināta šāda MVU pārrobežu dalība, no kopējā budžeta paredzot daļu līdzekļu šādai darbībai.
 (22)Lai varētu izmantot Eiropas Aizsardzības aģentūras īpašās zināšanas aizsardzības jomā, dalībvalstu komitejā tai tiks piešķirts novērotāja statuss. Arī Eiropas Ārējās darbības dienestam būtu jāpalīdz dalībvalstu komitejai.
 (23)Lai varētu izraudzīties darbības, kas finansējamas saskaņā ar programmu, Komisijai vai Regulas Nr. 966/2012 58. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajām struktūrām/personām būtu jāorganizē Regulā Nr. 966/2012 paredzētie konkursi. Pēc saņemto priekšlikumu izvērtēšanas ar neatkarīgu ekspertu palīdzību Komisija izvēlēsies saskaņā ar programmu finansējamās darbības. Lai nodrošinātu vienveidīgus šīs regulas īstenošanas nosacījumus, Komisijai būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras attiecībā uz darba programmas pieņemšanu un īstenošanu, kā arī attiecībā uz finansējuma piešķiršanu izraudzītām darbībām. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011
 7
 .
 (24)Ņemot vērā iepriekš minēto īstenošanas aktu būtisko ietekmi uz pamatakta īstenošanu, to pieņemšanā būtu jāizmanto pārbaudes procedūra.
 (25)Programmas beigās Komisijai būtu jāsagatavo īstenošanas ziņojums, vērtējot finansēšanas darbības finansiālās īstenošanas rezultātu un, ja iespējams, ietekmes izteiksmē. Ziņojumā būtu jāanalizē arī MVU pārrobežu dalība programmas projektos, kā arī MVU dalība globālajā vērtības veidošanas ķēdē,
 IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
 1. pants
 Ar šo tiek izveidota Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programma (turpmāk “programma”) Savienības rīcībai laikposmā no 2019. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim.
 2. pants
 Mērķi
 Programmai ir šādi mērķi:
 (a)veicināt Savienības aizsardzības rūpniecības konkurētspēju un inovācijas spējas, atbalstot darbības izstrādes posmā;
 (b)atbalstīt un stiprināt sadarbību starp uzņēmumiem, ieskaitot mazos un vidējos uzņēmumus, tehnoloģiju vai ražojumu izstrādes jomā saskaņā ar aizsardzības spēju prioritātēm, par kurām vienojušās Savienības dalībvalstis;
 (c)veicināt aizsardzības pētniecības rezultātu labāku izmantošanu un palīdzēt stiprināt saikni starp pētniecību un izstrādi.
 3. pants
 Budžets
 Summa programmas īstenošanai 2019.–2020. gadā ir EUR 500 miljoni faktiskajās cenās.
 4. pants
 Vispārīgi finansēšanas noteikumi
 1.
 Savienības finansiālo palīdzību drīkst sniegt, izmantojot Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 paredzētos finansēšanas veidus, jo īpaši:
 a) dotācijas;
 b) finanšu instrumentus;
 c) publisko iepirkumu.
 2.
 Šā panta 1. punktā minētos finansēšanas veidus un īstenošanas metodes izvēlas, pamatojoties uz iespējām ar tiem sasniegt darbību konkrētos mērķus un gūt rezultātus, īpaši ņemot vērā pārbaužu izmaksas, administratīvo slogu un interešu konflikta risku.
 3.
 Savienības finansiālo palīdzību tieši vai netieši īsteno Komisija, kā paredzēts Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012, uzticot budžeta īstenošanas uzdevumus minētās regulas 58. panta 1. punkta c) apakšpunktā uzskaitītajām struktūrām/personām.
 4.
 Ja dalībvalstis ieceļ projekta vadītāju, , maksājumu atbalsttiesīgajiem saņēmējiem Komisija veic pēc projekta vadītāja informēšanas.
 5. pants
 Finanšu instrumentu veidi
 1.
 Lai atvieglotu finansējuma pieejamību struktūrām, kas īsteno darbības saskaņā ar 6. pantu, drīkst izmantot finanšu instrumentus, kas izveidoti saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 VIII sadaļu.
 2.
 Drīkst izmantot šādu veidu finanšu instrumentus:
 a) kapitālieguldījumus vai kvazikapitāla ieguldījumus;
 b) aizdevumus vai garantijas;
 c) riska dalīšanas instrumentus.
 6. pants
 Atbalsttiesīgās darbības
 1.Saņēmēju darbībām izstrādes posmā, kuras ietver gan jaunu ražojumu un tehnoloģiju izstrādi, gan esošo ražojumu un tehnoloģiju modernizēšanu, programma sniedz atbalstu, kas attiecas uz:
 (d)aizsardzības ražojuma, materiālas vai nemateriālas sastāvdaļas vai tehnoloģijas projektēšanu, kā arī tehniskajām specifikācijām, pēc kurām tāds projekts ir izstrādāts;
 (e)aizsardzības ražojuma, materiālas vai nemateriālas sastāvdaļas vai tehnoloģijas prototipa radīšanu. Prototips ir ražojuma vai tehnoloģijas modelis, kas var demonstrēt elementa veiktspēju ekspluatācijas vidē;
 (f)aizsardzības ražojuma, materiālas vai nemateriālas sastāvdaļas vai tehnoloģijas testēšanu;
 (g)aizsardzības ražojuma, materiālas vai nemateriālas sastāvdaļas vai tehnoloģijas kvalifikāciju; Kvalifikācija ir viss process, kurā pierāda, ka ražojuma/sastāvdaļas/tehnoloģijas konstrukcija atbilst noteiktajām prasībām. Šis process sniedz objektīvus pierādījumus, ka ir izpildītas konkrētas konstruktīvās prasības;
 (h)aizsardzības ražojuma vai tehnoloģijas sertifikācija. Sertifikācija ir process, kurā valsts iestāde apliecina, ka ražojums/sastāvdaļa/tehnoloģija atbilst piemērojamajiem noteikumiem;
 (i)izpēte, piemēram, priekšizpēte un papildinošie pasākumi.
 2.Darbību sadarbojoties veic vismaz trīs uzņēmumi, kuri veic uzņēmējdarbību vismaz divās dažādās dalībvalstīs. Uzņēmumus, kas ir atbalsta saņēmēji, tieši vai netieši faktiski nekontrolē viena un tā pati struktūra, kā arī tie nekontrolē viens otru.
 3.Šā panta 2. punktā "faktiska kontrole" ir attiecības, ko veido tiesības, līgumi vai citi līdzekļi, kas atsevišķi vai kopā un, ņemot vērā attiecīgus faktiskus vai juridiskus apsvērumus, dod iespēju tieši vai netieši izšķiroši ietekmēt uzņēmumu, jo īpaši ar:
 (j)tiesībām izmantot visus uzņēmuma aktīvus vai daļu no tiem;
 (k)tiesībām vai līgumiem, kas dod izšķirošu ietekmi uz uzņēmumu vadības struktūru sastāvu, balsošanu vai lēmumiem vai citādi dod izšķirošu ietekmi uzņēmuma darbības vadīšanā.
 4.Ja tas ir saistīts ar darbībām, kas noteiktas 1. punkta b)–f) apakšpunktā, darbībai ir jāpamatojas uz kopīgām tehniskajām specifikācijām.
 7. pants
 Atbalsttiesīgie saņēmēji
 1.Saņēmēji ir tādi Savienībā reģistrēti uzņēmumi, kuros dalībvalstīm un/vai dalībvalstu piederīgajiem pieder vairāk nekā 50 % uzņēmuma un kuri tieši vai netieši caur vienu vai vairākiem starpniekuzņēmumiem tos faktiski kontrolē 6. panta 3. punkta nozīmē. Turklāt visa infrastruktūra, objekti, līdzekļi un resursi, ko dalībnieki, ieskaitot apakšuzņēmējus un citas trešās personas, izmanto programmas finansētās darbībās, visā darbības veikšanas laikā neatrodas trešu valstu teritorijā.
 2.Ja 1. punktā aprakstīts saņēmējs , 6. pantā aprakstītu darbību izstrādā
 pastāvīgas strukturētās sadarbības ietvaros, tas ir tiesīgs minētajai darbībai saņemt 11. panta 2. punktā noteikto palielināto finansējumu.
 8. pants
 Pieteikuma iesniedzēju deklarācija
 Katrs pieteikuma iesniedzējs rakstiski deklarē, ka pilnībā apzinās un izpilda piemērojamos valsts un Savienības tiesību aktus un noteikumus par darbībām aizsardzības jomā.
 9. pants
 Konsorcijs
 1.Ja Savienības finansiālo palīdzību sniedz dotācijas veidā, tāda konsorcija dalībnieki, kas vēlas piedalīties darbībā, ieceļ vienu dalībnieku no sava vidus, kas darbojas par koordinatoru, un to norāda dotācijas līgumā. Koordinators ir galvenais kontaktpunkts starp konsorcija dalībniekiem attiecībās ar Komisiju vai attiecīgo finansēšanas struktūru, izņemot gadījumus, kad dotācijas līgumā norādīts citādi vai ja tas nepilda savus pienākumus saskaņā ar dotāciju nolīgumu.
 2.Tāda konsorcija dalībnieki, kurš piedalās darbībā, noslēdz iekšēju līgumu, kur nosaka savas tiesības un pienākumus attiecībā uz darbības īstenošanu saskaņā ar dotācijas līgumu, izņemot pienācīgi pamatotus gadījumus, kas paredzēti darba programmā vai uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus.
 10. pants
 Piešķiršanas kritēriji
 Darbības, ko ierosina finansēt saskaņā ar programmu, izvērtē, pamatojoties uz šādiem kumulatīviem kritērijiem:
 (b)izcilība;
 (c)devums aizsardzības rūpniecības inovācijā un tehnoloģiskajā attīstībā un tādējādi Savienības rūpnieciskās neatkarības veicināšanā aizsardzības tehnoloģiju jomā; kā arī
 (d)devums Savienības drošības un aizsardzības interešu stiprināšanā, uzlabojot aizsardzības tehnoloģijas, kas palīdz īstenot aizsardzības spēju prioritātes, par kurām vienojušās Savienības dalībvalstis; kā arī
 (e)dzīvotspēja, jo īpaši, saņēmējiem pierādot, ka atbalsttiesīgās darbības atlikušās izmaksas tiek segtas no citiem finanšu līdzekļiem, piemēram, dalībvalstu iemaksām; kā arī
 (f)attiecībā uz 6. panta 1. punkta b)–e) apakšpunktā aprakstītajām darbībām – devums Eiropas aizsardzības rūpniecības konkurētspējas veicināšanā, saņēmējiem pierādot, ka dalībvalstis ir apņēmušās saskaņotā veidā kopīgi ražot un iepirkt galīgo ražojumu vai tehnoloģiju, attiecīgos gadījumos izmantojot arī apvienoto iepirkumu.
 11. pants
 Finansējuma likmes
 1.Savienības finansiālā palīdzība, ko sniedz saskaņā ar programmu, nedrīkst pārsniegt 20 % no darbības kopējām izmaksām, ja tā saistīta ar prototipu izgatavošanu. Visos pārējos gadījumos palīdzība drīkst būt līdz pat darbības kopējām izmaksām.
 2.Darbībai, ko izstrādājis 7. panta 2. punktā minēts saņēmējs, finansējuma likmi drīkst palielināt par papildu 10 procentpunktiem.
 12. pants
 Piederība un intelektuālā īpašuma tiesības
 Komisijai nepieder ražojumi vai tehnoloģijas, kas tiek radīti, īstenojot darbību, un Komisija saistībā ar darbību neizvirza arī nekādas intelektuālā īpašuma tiesību prasības.
 13. pants
 Darba programma
 1.Komisija ar īstenošanas aktu pieņem daudzgadu darba programmu uz visu programmas darbības laiku. Īstenošanas aktu pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 16. panta 2. punktā. Šī darba programma ir saskaņā ar 2. pantā noteiktajiem mērķiem.
 2.Darba programmā sīki nosaka to projektu kategorijas, kuri finansējami saskaņā ar programmu.
 3.Darba programma nodrošina, ka ar ticamu daļu no kopējā budžeta tiek atbalstītas darbības MVU pārrobežu dalībai.
 14. pants
 Piešķiršanas procedūra
 1.Īstenojot programmu, Savienības finansējumu piešķir pēc konkursa, ko izsludina saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 un Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1268/2012
 8
 .
 2.Priekšlikumus, ko saņem pēc uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus, Komisija ar neatkarīgu ekspertu palīdzību izvērtē, pamatojoties uz 10. pantā noteiktajiem piešķiršanas kritērijiem.
 3.Komisija pēc katra konkursa ar īstenošanas aktu piešķir finansējumu izraudzītām darbībām. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 16. panta 2. punktā.
 15. pants
 Gada maksājumi
 Komisija budžeta saistības drīkst sadalīt gada maksājumos.
 16. pants
 Komiteja
 1.Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. Eiropas Aizsardzības aģentūru uzaicina par novērotāju.
 2.Ja ir norādīts uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.
 17. pants
 Uzraudzība un ziņošana
 1.Komisija regulāri uzrauga programmas īstenošanu un katru gadu ziņo par paveikto saskaņā ar Regulas Nr. 966/2012 38. panta 3. punkta e) apakšpunktu. Šajā nolūkā Komisija ievieš nepieciešamos uzraudzības pasākumus.
 2.Lai veicinātu turpmāku Savienības politikas pasākumu efektivitāti un iedarbīgumu, Komisija sagatavo retrospektīvu novērtējuma ziņojumu un nosūta to Eiropas Parlamentam un Padomei. Ziņojumā, pamatojoties uz attiecīgām konsultācijām ar dalībvalstīm un galvenajām ieinteresētajām personām, īpaši izvērtē progresu 2. pantā noteikto mērķu sasniegšanā. Tajā analizē arī MVU pārrobežu dalību programmas ietvaros īstenotos projektos, kā arī MVU dalību globālajā vērtības veidošanas ķēdē.
 18. pants
 Savienības finansiālo interešu aizsardzība
 1.Komisija veic piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, Savienības finansiālās intereses tiek aizsargātas ar krāpšanas, korupcijas un citādu nelikumīgu darbību novēršanas pasākumiem, efektīvām pārbaudēm un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot vai attiecīgā gadījumā pieprasot kompensēt nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un atturošus administratīvus un finansiālus sodus.
 2.Komisijai un Revīzijas palātai ir tiesības uz dokumentu pamata un objektos veikt revīziju vai – starptautisku organizāciju gadījumā saskaņā ar nolīgumiem, kas ar tām noslēgti, – pārbaudes attiecībā uz visiem dotāciju saņēmējiem, līgumslēdzējiem un apakšuzņēmējiem, kuri saskaņā ar šo regulu ir saņēmuši Savienības līdzekļus.
 3.Saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas noteiktas Regulā (ES, Euratom) Nr. 883/2013
 9
 un Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 2185/96
 10
 , Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) drīkst veikt izmeklēšanas, ieskaitot pārbaudes uz vietas un inspekcijas, lai noskaidrotu, vai ir notikusi krāpšana, korupcija vai cita nelikumīga darbība, kas skar Savienības finansiālās intereses saistībā ar dotācijas līgumu vai dotācijas lēmumu, vai līgumu, kas finansēts atbilstoši šai regulai.
 19. pants
 Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
 Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.
 Briselē,
 Eiropas Parlamenta vārdā –
 Padomes vārdā –
 priekšsēdētājs
 priekšsēdētājs
 TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS
 1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
 1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums
 1.2.Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā
 1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība
 1.4.Mērķis(-i)
 1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums
 1.6.Ilgums un finansiālā ietekme
 1.7.Paredzētie pārvaldības veidi
 2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
 2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi
 2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma
 2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi
 3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
 3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas
 3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem
 3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem
 3.2.2.Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām
 3.2.3.Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām
 3.2.4.Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
 3.2.5.Trešo personu iemaksas
 3.3.Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem
 TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS
 1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS
 1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums
 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula par Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programmas izveidi ar mērķi stiprināt ES aizsardzības rūpniecības konkurētspēju un inovētspēju
 1.2.Attiecīgās politikas jomas
 02. sadaļa – Iekšējais tirgus, rūpniecība, uzņēmējdarbība un MVU
 02.07. nodaļa: Eiropas programma aizsardzības rūpnieciskajai attīstībai
 1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība
 ☑ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību
 ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību
 11
 ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu
 ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā
 1.4.Mērķis(-i)
 1.4.1.Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu
 Aizsardzības rūpniecība ir nozīmīgs Eiropas Savienības ekonomikas elements, un Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programmas mērķis ir uzlabot aizsardzības rūpniecības konkurētspēju un inovētspēju.
 1.4.2.Konkrētais(-ie) mērķis(-i)
 Konkrētais mērķis Nr. 1:
 Sekmēt aizsardzības rūpniecības konkurētspēju
 Konkrētais mērķis Nr. 2:
 Atbalstīt un maksimāli izmantot sadarbību starp uzņēmumiem aizsardzības produktu un tehnoloģiju izstrādē
 Konkrētais mērķis Nr. 3:
 Mazināt plaisu starp pētniecību un inovāciju un veicināt visu veidu inovāciju.
 1.4.3.Paredzamais(-ie) rezultāts(-i) un ietekme
 Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām.
 Gaidāmie rezultāti
 Programma palīdzēs veidot sadarbību starp dalībvalstu aizsardzības rūpniecības nozares dalībniekiem. ES finansiālajam ieguldījumam būtu jāveicina vairāku tādu attīstības projektu uzsākšana, kuri citādi netiktu uzsākti nepieciešamā finansējuma vai ar tiem saistītā tehnoloģiskā riska dēļ, kā arī tam būtu jāveicina citu kopīgu attīstības projektu veidošanās aizsardzības jomā.
 Gaidāms, ka ciešāka sadarbība mazinās nelietderīgu dublēšanos un izkliedētību un radīs apjomradītus ietaupījumus. Tas, iespējams, samazinās vienības izmaksas, dodot labumu dalībvalstīm un pozitīvi ietekmējot eksportu.
 Paredzamā ietekme
 Gaidāms, ka tādu aizsardzības projektu izstrādei, kurus tieši vai netieši atbalsta šī programma, būs pozitīva ietekme uz Eiropas ekonomiku. Pētījumi liecina, ka ieguldījumiem aizsardzības nozarē ir tāda ievērojama pozitīva palielinošā ietekme uz IKP, nodokļu ieņēmumiem un nodarbinātību, kas ir salīdzināma ar citām galvenajām publisko izdevumu kategorijām (transports, izglītība, veselība). Pētniecība un izstrāde aizsardzības nozarē ir arī nozīmīgs jaunu uzņēmumu izdalīšanās avots, no kura ieguvēja ir gan aizsardzības, gan civilā nozare.
 Aizsardzības nozares piegādes ķēdi galvenokārt veido MVU, jo īpaši galveno sistēmu integratoru piegādes ķēdes. Robežai starp aizsardzības un civilo nozari kļūstot aizvien neskaidrākai, iespēja iesaistīties būs arī tādiem MVU, kas aizsardzības nozarē parasti nedarbojas; jo īpaši tas attiecas uz elektronikas un programmatūras nozari.
 Gaidāms, ka ilgtermiņā aizsardzības jomas projekti sniegs ieguvumus saistībā ar darbvietu radīšanu un prasmju veidošanu.
 1.4.4.Rezultātu un ietekmes rādītāji
 Norādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus.
 Ņemot vērā īso īstenošanas periodu, programmas rezultātus un ietekmi novērtēs retrospektīvā izvērtējumā programmas īstenošanas beigās.
 Komisija nodrošinās to, ka nepieciešamos rādītājus, ko izmantos programmas īstenošanas uzraudzībā, ieviesīs subjekts, kam būs uzticēta programmas īstenošana. Tajos ietilpst:
 - īstenoto sadarbības projektu skaits,
 - kopējā īstenoto sadarbības projektu vērtība un līdzfinansējuma līmenis,
 - iesaistīto uzņēmumu kā konsorcija dalībnieku skaits un lielums (lai uzraudzītu MVU dalību),
 - iesaistīto dalībvalstu skaits,
 - programmas projektos iesaistīto MVU skaits.
 1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums
 1.5.1.Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības
 Saistībā ar šajā priekšlikumā ietvertajiem veicamajiem uzdevumiem būs nepieciešams ar iekšēju nolīgumu izveidot konsorciju atbilstīgi šīs regulas 9. pantam, kā arī vienu šā konsorcija dalībnieku iecelt par koordinatoru.
 Konsorcija dalībniekiem būs jāpierāda savas tehniskās spējas efektīvi pārvaldīt tiem uzticētās darbības, jo īpaši ierobežotā programmas darbības laika dēļ (2 gadi).
 Īstenošanas iestādē būs jānodarbina atbilstoši tehniskie, finanšu un tiesību eksperti, lai sagatavotu dotāciju piešķiršanu, pārvaldītu to pārbaudi, kontrolētu ārpakalpojuma sniedzējiem uzticētās darbības un sagatavotu kvalitatīvus ziņojumus vadībai Komisijā.
 Arī Komisijā būs jānodarbina atbilstoši eksperti, lai efektīvi uzraudzītu īstenošanas iestādes darbu.
 1.5.2.Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība (tās pamatā var būt dažādi faktori, piemēram, koordinēšanas radītie ieguvumi, juridiskā noteiktība, lielāka efektivitāte vai papildināmība). Šā punkta izpratnē “Savienības iesaistīšanās pievienotā vērtība” ir vērtība, kas veidojas Savienības iesaistīšanās rezultātā un kas papildina vērtību, kas citādi veidotos, ja dalībvalsts rīkotos atsevišķi.
 ES ir tiesības rīkoties, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 173. pantu.
 Aizsardzības rūpniecības projektus pārvalda valstu līmenī, un izstrādes posms ir saistīts ar lielāko risku. Eiropas aizsardzības nozarē ir zems ieguldījumu līmenis, un tai ir raksturīga sadrumstalotība pa valstīm, kuras rezultātā ir izveidojusies pastāvīga dublēšanās. Turklāt, aplūkojot ES esošo aizsardzības rūpniecību, atklājas augošas problēmas, novecojošas tehnoloģijas un jaunu programmu trūkums, jo īpaši sadarbības programmu trūkums. Pārrobežu sadarbība var palīdzēt labāk izmantot apjomradītu ietekmi, samazinot dublēšanos un ļaujot izstrādāt nepieciešamos ražojumus un tehnoloģijas.
 Koordinācijas un saskaņotības trūkums starp dalībvalstīm veido arī neizdevīgus konkurences apstākļus Eiropas aizsardzības rūpniecībai salīdzinājumā ar tās konkurentiem citās valstīs, vienlaikus tas ir būtisks izmaksu rašanās avots valstu budžetiem un būtisks kavēklis kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) īstenošanai.
 Rīcība ES līmenī nodrošinās pievienoto vērtību, ar pozitīviem stimuliem vēl vairāk veicinot sadarbību aizsardzības rūpniecības jomā un pievēršoties aizsardzības produktu un tehnoloģiju projektiem, kuri atrodas izstrādes posmā un kurus nav iespējams īstenot valsts līmenī izmaksu un saistīto risku dēļ.
 Eiropas Savienības atbalsts ļaus aizsardzības rūpniecībai piešķirt nepieciešamo finansējumu projektiem, kuru izmaksas pārsniedz vienas atsevišķas valsts iespējas; šo projektu būtība un izmaksas rada nepieciešamību pēc starpvalstu sadarbības.
 Kopīgās tehniskās specifikācijas, kas saskaņā ar noteikumiem būs juridiski nepieciešamas, virzīs dalībvalstis un to aizsardzības rūpniecību vienotu standartu virzienā, tādējādi veicinot labāku un efektīvāku sadarbību.
 1.5.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas
 Izmēģinājuma projekts un sagatavošanas darbības aizsardzības pētniecībai sadarbībā ar EAA ir programmas, kuras var uzskatīt par līdzīgām; šajās programmās uzkrātā pieredze, jo īpaši saistībā ar pārvaldības kārtību, tiks izmantota Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programmas pārvaldības kārtības noteikšanai un programmas turpmākai darbībai.
 1.5.4.Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem
 Sinerģija ir iespējama ar citiem esošiem aizsardzības projektiem (piemēram, sagatavošanas darbība, piedaloties Eiropas Aizsardzības aģentūrai).
 Tāpat ir jācenšas veidot sinerģiju ar citiem Eiropas Komisijas direktorātiem pētniecības un inovācijas jomā. Projektiem, kas tiks finansēti ar Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programmas atbalstu, cita starpā var būt ietekme uz transporta, sakaru un enerģētikas nozarēm.
 Ir svarīgi nodrošināt, ka izpētes un inovācijas programmas koordinē Komisija, lai iegūtu iespējami lielāku ienākumu no ieguldījumiem.
 1.6.Ilgums un finansiālā ietekme
 ◻ Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva
 –☑
 Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: 01.01.2019.–31.12.2020.
 –☑ Finansiālā ietekme no 01.01.2018. līdz 31.12.2023.
 ◻ Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva
 –Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG. līdz GGGG.,
 –pēc kura turpinās normāla darbība.
 1.7.Paredzētie pārvaldības veidi
 12
 ◻ Komisijas īstenota tieša pārvaldība
 –◻ ko veic tās struktūrvienības, tostarp personāls Savienības delegācijās;
 –◻
 ko veic izpildaģentūras.
 ◻ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm
 ☑ Netieša pārvaldība, kurā budžeta īstenošanas uzdevumi uzticēti:
 –◻ trešām valstīm vai to noteiktām struktūrām;
 –◻ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt);
 –◻ EIB un Eiropas Investīciju fondam;
 –◻ Finanšu regulas 208. un 209. pantā minētajām struktūrām;
 –☑ publisko tiesību subjektiem;
 –◻ privāttiesību subjektiem, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus, ja tie sniedz pienācīgas finanšu garantijas;
 –◻ struktūrām, kuru darbību reglamentē dalībvalsts privāttiesības, kurām ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuras sniedz pienācīgas finanšu garantijas;
 –◻ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības KĀDP saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā.
 –Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”.
 Piezīmes
 Netiešās pārvaldības veidam tiek dota priekšroka nolūkā palielināt programmas elastību, vienlaikus nodrošinot Eiropas Komisijai visus līdzekļus programmas un finansējuma izlietojuma kontrolēšanai un uzraudzībai.
 2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI
 2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi
 Norādīt periodiskumu un nosacījumus.
 Saskaņā ar Eiropas programmas aizsardzības rūpnieciskajai attīstībai regulas 17. pantu Komisija regulāri uzraudzīs programmas īstenošanu un ik gadu ziņos par panākto progresu, izvērtējot finansēšanas darbības, kā arī novērtēs sasniegtos rezultātus.
 Šajā nolūkā Komisija ieviesīs nepieciešamo uzraudzības kārtību, lai nodrošinātu, ka attiecīgie dati no subjektiem, kam uzticēta programmas īstenošana, dalībvalstīm vai trešām personām tiek vākti uzticami un raiti.
 Attiecībā uz netiešā pārvaldībā īstenotiem uzdevumiem Komisija nodrošinās, ka efektīva un faktiska uzraudzības un ziņošanas procedūra ir ietverta deleģēšanas nolīgumā un līgumos/nolīgumos, ko pilnvarotais subjekts parakstījis ar izvēlētajiem atbalsta saņēmējiem.
 Izmantojot savāktos datus, Komisijai būtu jāspēj ziņot par panākto progresu saskaņā ar Regulas Nr. 966/2012 38. panta 3. punkta e) apakšpunktu, atsaucoties uz iepriekš 1.4.2. punktā minētajiem konkrētajiem mērķiem.
 2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma
 2.2.1.Apzinātie riski
 Apzinātie riski ir šādi.
 laika grafika risks: problēmas ievērot grafiku, aizkavēta īstenošana;
 pārvaldības risks: sadarbības trūkums starp dalībvalstīm un/vai valstu rūpniecību;
 finansiāli riski: izmaksu pārvaldība, zema līdzekļu apgūšana (kavējumi), neattiecināmas izmaksas u. c.;
 tehniski riski: sarežģījumi ar konkrētu izstrādi; tehniskas problēmas: zems veiktspējas līmenis.
 2.2.2.Informācija par izveidoto iekšējās kontroles sistēmu
 Līdzekļus pārvaldīs netieši, izmantojot deleģēšanas nolīgumu.
 Lielāko daļu līdzekļu piešķirs ar dotācijām (otrais līmenis).
 Īstenošanas iestāde šo dotāciju piešķiršanu saistīs ar periodisku obligātu ziņošanu, kas jāveic atbalsta saņēmējiem, izmantojot konsorcija koordinatoru (regulas 9. pants).
 Līgumā vai nolīgumā, kas tiks parakstīs ar konsorcija koordinatoru, būs sīki izklāstīti konsorcija pienākumi un jo īpaši Komisijas tiesības samazināt, apturēt vai izbeigt savu finansiālo ieguldījumu, ja darbības netiek īstenotas, tiek īstenotas neatbilstoši vai to īstenošana tiek kavēta.
 Komisija, izmantojot deleģēšanas nolīgumu, vienosies par šādu ziņojumu veidu un biežumu:
 - atbalsta saņēmēju obligātie ziņojumi,
 - izdevumu dokumentu pārbaudes,
 - dalība periodiskās uzraudzības sanāksmēs (tehniskas un pārvaldības sanāksmes).
 Ja būs nepieciešams, uzraugot programmu īstenošanu, tiks pieprasīts ārējo tehnisko ekspertu atbalsts. Pamatojoties uz pārbaužu uz vietas rezultātiem, Komisija nodrošinās, ka vajadzības gadījumā var koriģēt sākotnēji apstiprinātā finansiālā ieguldījuma apjomu vai nosacījumus, kā arī maksājumu grafiku.
 Turklāt tiks īstenota revīzijas stratēģija nolūkā cieši uzraudzīt projekta izmaksas.
 2.2.3.Paredzamās pārbaužu izmaksas un ieguvumi un gaidāmā kļūdas riska līmeņa novērtējums
 Personālam, kas minēts 3.2.3.2. punktā, jābūt skaitliski pietiekamam, lai varētu kontrolēt fondu īstenošanu.
 2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi
 Norādīt esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus.
 Priekšlikuma 18. pantā ir precizēta Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) kompetence veikt izmeklēšanu attiecībā uz darbībām, ko atbalsta saskaņā ar šo iniciatīvu.
 No šīs regulas izrietošie nolīgumi, tostarp ar iesaistītām trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām noslēgtie nolīgumi, paredz uzraudzību un finanšu kontroli, ko veic Komisija vai kāds tās pilnvarots pārstāvis, un Revīzijas palātas vai OLAF revīziju, ko vajadzības gadījumā veic objektā.
 3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME
 3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas
 ·Esošās budžeta pozīcijas
 Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija
 Budžeta pozīcija
 Izdevumu
 veids
 Iemaksas
 Dif./nedif.
 13
 .
 no EBTA valstīm
 14
 no kandidātvalstīm
 15
 no trešām valstīm
 Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē
 Dif.
 JĀ/NĒ
 JĀ/NĒ
 JĀ/NĒ
 JĀ/NĒ
 Nedif.
 JĀ/NĒ
 JĀ/NĒ
 JĀ/NĒ
 JĀ/NĒ
 ·No jauna veidojamās budžeta pozīcijas
 Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija
 Budžeta pozīcija
 Izdevumu
 veids
 Iemaksas
 Dif./nedif.
 no EBTA valstīm
 no kandidātvalstīm
 no trešām valstīm
 Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē
 02.0701 Eiropas programma aizsardzības rūpnieciskajai attīstībai
 Dif.
 NĒ
 NĒ
 NĒ
 NĒ
 02.010405 – Atbalsta izdevumi Eiropas programmai aizsardzības rūpnieciskajai attīstībai
 Nedif.
 NĒ
 NĒ
 NĒ
 NĒ
 3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem
 Ar šo priekšlikumu netiks palielināts 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas 1.a izdevumu kategorijā plānoto izdevumu kopējais līmenis, jo Eiropas Infrastruktūras savienošanas instrumenta, Eiropas Satelītnavigācijas programmas, Eiropas Zemes novērošanas programmas, ITER programmas finansējums un nepiešķirto līdzekļu rezerve tiks samazināta, lai finansētu ieguldījumu no ES budžeta Eiropas programmā aizsardzības rūpnieciskajai attīstībai.
 EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
 Eiropas programmas aizsardzības rūpnieciskajai attīstībai finansējuma avoti
 2019
 2020
 Kopā
 EIROPAS INFRASTRUKTŪRAS SAVIENOŠANAS INSTRUMENTS, no tā —
 145
 32.020101 – Turpmāka iekšējā enerģijas tirgus integrācija un elektrotīklu un gāzes tīklu sadarbspēja pāri robežām
 32.020102 - Savienības energoapgādes drošības nostiprināšana
 32.020103 - Ilgtspējīgas attīstības un vides aizsardzības veicināšana
 09.0303 - Eiropas digitālo pakalpojumu infrastruktūru sadarbspējas, ilgtspējīgas izvēršanas, ekspluatācijas un modernizācijas veicināšana, kā arī Eiropas līmeņa koordinācija
 20
 20
 20
 10
 20
 20
 20
 15
 40
 40
 40
 25
 EIROPAS SATELĪTU RADIONAVIGĀCIJAS PROGRAMMAS (EGNOS un Galileo),
 no tām
 135
 02.0501 – Globālās satelītu radionavigācijas infrastruktūras un pakalpojumu (Galileo) izveide un nodrošināšana līdz 2020. gadam
 80
 50
 130
 02.0502 - Ar satelītiem saistītu pakalpojumu sniegšana, uzlabojot GPS veiktspēju, lai līdz 2020. gadam pakāpeniski aptvertu visu Eiropas Civilās aviācijas konferences (ECAC) valstu reģionu (EGNOS)
 5
 5
 EIROPAS ZEMES NOVĒROŠANAS PROGRAMMA, no tās
 15
 02.0601 Darbības pakalpojumu sniegšana, kuru pamatā ir novērošanā no kosmosa un uz vietas ievāktie (in situ) dati (Copernicus)
 10
 5
 15
 ITER programma, no tās
 80
 32.050102 ITER iekārtu būvniecība, ekspluatācija un izmantošana – ITER Eiropas kopuzņēmums – Kodolsintēze enerģētikas vajadzībām (F4E)
 30
 50
 80
 Nepiešķirtu līdzekļu rezerve, no tās
 125
 Nepiešķirtu līdzekļu rezerve
 55
 70
 125
 3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem
 EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
 kategorija
 1A
 Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai
 GROW ĢD
 2019
 2020
 2021
 2022
 2023
 KOPĀ
 • Darbības apropriācijas
 02.07 01
 Saistības
 (1)
 244,7
 254,5
 499,2
 Maksājumi
 (2)
 146,7
 201,5
 100
 51
 p.m
 499,2
 • Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem
 16
 02.01 04 05
 (3)
 0,3
 0,5
 0,8
 KOPĀ apropriācijas
 GROW ĢD
 Saistības
 =1+1.a +3
 245
 255
 500
 Maksājumi
 =2+2.a
 +3
 147
 202
 100
 51
 p.m
 500
 • KOPĀ – darbības apropriācijas
 Saistības
 (4)
 244,7
 254,5
 499,2
 Maksājumi
 (5)
 146,7
 201,5
 100
 51
 p.m
 499,2
 • KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem
 (6)
 0,3
 0,5
 0,8
 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
 1. IZDEVUMU KATEGORIJAS
 apropriācijas
 Saistības
 =4+ 6
 245
 255
 500
 Maksājumi
 =5+ 6
 147
 202
 100
 51
 p.m
 500
 Ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē vairākas izdevumu kategorijas
 • KOPĀ – darbības apropriācijas
 Saistības
 (4)
 Maksājumi
 (5)
 • KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem
 (6)
 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
 1.–4. IZDEVUMU KATEGORIJAS
 apropriācijas
 (Pamatsumma)
 Saistības
 =4+ 6
 Maksājumi
 =5+ 6
 Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu
 kategorija
 5
 “Administratīvie izdevumi”
 EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
 2018
 2019
 2020
 2021
 2022
 2023
 KOPĀ
 GROW ĢD
 • Cilvēkresursi
 0,966
 0,985
 1,005
 2,956
 • Pārējie administratīvie izdevumi
 0,199
 0,249
 0,249
 0,697
 KOPĀ ĢD GROW
 apropriācijas
 1,165
 1,234
 1,254
 3,653
 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS
 apropriācijas
 (Saistību summa = maksājumu summa)
 1,165
 1,234
 1,254
 3,653
 EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
 2018
 2019
 2020
 2021
 2022
 2023
 KOPĀ
 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas
 1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS
 apropriācijas
 Saistības
 1,165
 246,234
 256,254
 503,653
 Maksājumi
 1,165
 148,234
 203,254
 100
 51
 503,653
 3.2.2.Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām
 –◻
 Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot darbības apropriācijas
 –☑
 Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriācijas izmantot šādā veidā:
 Saistību apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
 Norādīt mērķus un rezultātus
 ⇩
 2019
 2020
 KOPĀ
 REZULTĀTI
 Rezultāta veids
 17
 Rezultāta vidējās izmaksas
 Nē
 Izmaksas
 Nē
 Izmaksas
 Kopējais rezultātu daudzums
 Kopējās izmaksas
 KONKRĒTIE MĒRĶI
 18
 1- Sekmēt aizsardzības rūpniecības konkurētspēju
 2- Atbalstīt un maksimāli izmantot sadarbību starp uzņēmumiem aizsardzības produktu un tehnoloģiju izstrādē
 3- Mazināt plaisu starp pētniecību un inovāciju un veicināt visu veidu inovāciju
 - Rezultāts
 2
 244,7
 1
 254,5
 3
 499,2
 Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 1
 2
 244,7
 1
 254,5
 3
 499,2
 KOPĒJĀS IZMAKSAS
 2
 244,7
 1
 254,5
 3
 499,2
 3.2.3.Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām
 3.2.3.1.Kopsavilkums
 –◻
 Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot administratīvās apropriācijas
 –☑
 Priekšlikums/iniciatīva paredz izmantot administratīvās apropriācijas šādā veidā:
 EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
 2018
 2019
 2020
 2021
 2022
 2023
 KOPĀ
 Daudzgadu finanšu shēmas
 5. IZDEVUMU KATEGORIJA
 Cilvēkresursi
 0,966
 0,985
 1,005
 2,956
 Pārējie administratīvie izdevumi
 0,199
 0,249
 0,249
 0,697
 Starpsumma – daudzgadu finanšu shēmas
 5. IZDEVUMU KATEGORIJA
 1,165
 1,234
 1,254
 3,653
 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas
 19
 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS
 Cilvēkresursi
 Citi administratīva
 rakstura izdevumi
 Starpsumma —
 ārpus daudzgadu finanšu shēmas
 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS
 KOPĀ
 1,165
 1,234
 1,254
 3,653
 Vajadzīgās cilvēkresursu un citu administratīvu izdevumu apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.
 3.2.3.2.Paredzamās vajadzības pēc cilvēkresursiem
 –◻
 Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu
 –☑
 Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā:
 Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu
 2018
 2019
 2020
 2021
 2022
 2023
 •Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki)
 02 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības)
 7
 7
 7
 XX 01 01 02 (Delegācijas)
 XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība)
 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība)
 • Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu – FTE)
 20
 XX 01 02 01 (AC, END, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām)
 XX 01 02 02 (AC, AL, END, INT un JED delegācijās)
 XX 01 04 yy
 21
 - galvenajā mītnē
 - delegācijās
 XX 01 05 02 (AC, END, INT - netiešā pētniecība)
 10 01 05 02 (AC, END, INT - tiešā pētniecība)
 Citas budžeta pozīcijas (precizēt)
 KOPĀ
 7
 7
 7
 XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa.
 Vajadzības pēc cilvēkresursiem tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.
 Veicamo uzdevumu apraksts
 Ierēdņi un pagaidu darbinieki
 Nosaka vajadzības un konceptuāli funkcionālus priekšlikumus
 Nodrošina datu drošības klasifikāciju, izveido un pārvalda nepieciešamās sistēmas konfidenciālas informācijas apstrādei
 Nodrošina nepieciešamo tiesību aktu izstrādi, sagatavo nepieciešamos ietekmes novērtējumus, programmas priekšlikumus un Komisijas lēmumus
 Nodrošina pareizu programmas pārvaldību un darba programmu sagatavošanu
 Atbalsta dotāciju izvērtēšanu un piešķiršanu
 Nodrošina pareizu finanšu uzraudzību un izdevumu analīzi
 Uzrauga darbības un analizē tehnisko progresu
 Piedalās nozīmīgākajās projekta sanāksmēs
 Ziņo vadībai
 Ārštata darbinieki
 3.2.4.Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu
 –◻
 Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai
 –☑
 Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā
 Priekšlikumu finansēs no īpašajām budžeta pozīcijām:
 02.0501 Globālās satelītu radionavigācijas infrastruktūras un pakalpojumu (Galileo) izveide un nodrošināšana līdz 2020. gadam
 02.0502 Ar satelītiem saistītu pakalpojumu sniegšana, uzlabojot GPS veiktspēju, lai līdz 2020. gadam pakāpeniski aptvertu visu Eiropas Civilās aviācijas konferences (ECAC) valstu reģionu (EGNOS)
 02.0601 Darbības pakalpojumu sniegšana, kuru pamatā ir novērošana no kosmosa un in situ dati (Copernicus)
 32.050102 ITER iekārtu būvniecība, ekspluatācija un izmantošana – ITER Eiropas kopuzņēmums – Kodolsintēze enerģētikas vajadzībām (F4E)
 32.020101 – Turpmāka iekšējā enerģijas tirgus integrācija un elektrotīklu un gāzes tīklu sadarbspēja pāri robežām
 32.020102 - Savienības energoapgādes drošības nostiprināšana
 32.020103 - Ilgtspējīgas attīstības un vides aizsardzības veicināšana
 09.0303 - Eiropas digitālo pakalpojumu infrastruktūru sadarbspējas, ilgtspējīgas izvēršanas, ekspluatācijas un modernizācijas veicināšana, kā arī Eiropas līmeņa koordinācija
 Nepiešķirtu līdzekļu rezerve
 –◻
 Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma
 3.2.5.Trešo personu iemaksas
 –☑ Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu
 –◻ Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu līdzfinansējumu:
 Apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
 Gads
 N
 Gads
 N+1
 Gads
 N+2
 Gads
 N+3
 Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)
 Kopā
 Norādīt līdzfinansējuma struktūru
 KOPĀ līdzfinansētās apropriācijas
 3.3.Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem
 –☑
 Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus
 –◻
 Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē:
 –◻
 pašu resursus
 –◻
 dažādus ieņēmumus
 EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)
 Budžeta ieņēmumu pozīcija
 Kārtējā finanšu gadā pieejamās apropriācijas
 Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme
 22
 Gads
 N
 Gads
 N+1
 Gads
 N+2
 Gads
 N+3
 Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)
 ............. pants
 Attiecībā uz dažādiem ieņēmumiem, kas ir “piešķirtie ieņēmumi”, norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as).
 Norādīt, pēc kādas metodes aprēķināta ietekme uz ieņēmumiem.
 (1)
 Ārlietu padomes secinājumi, 15.11.2016.
 (2)
 Sk. regulai pievienotā dienestu darba dokumenta 12. lpp.
 (3)
 Ārlietu padomes secinājumi, 15.11.2016.
 (4)
 OV C [...], [...], [...]. lpp.
 (5)
 OV C [...], [...], [...]. lpp.
 (6)
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).
 (7)
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regula (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu.
 (8)
 Komisijas 2012. gada 29. oktobra Deleģētā regula (ES) Nr. 1268/2012 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, piemērošanas noteikumiem (OV L 362, 31.12.2012., 1. lpp.).
 (9)
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. septembra Regula (ES, Euratom) Nr. 883/2013 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Padomes Regulu (Euratom) Nr. 1074/1999 (OV L 248, 18.9.2013., 1. lpp.).
 (10)
 Padomes 1996. gada 11. novembra Regula (Euratom, EK) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām (OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.).
 (11)
 Kā paredzēts Finanšu regulas 54. panta 2. punkta attiecīgi a) vai b) apakšpunktā.
 (12)
 Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē:
 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx.
 (13)
 Dif. = diferencētās apropriācijas, nedif. = nediferencētās apropriācijas.
 (14)
 EBTA: Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija.
 (15)
 Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem.
 (16)
 Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.
 (17)
 Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.).
 (18)
 norādīti 1.4.2. punktā “Konkrētais(-ie) mērķis(-i)”.
 (19)
 Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.
 (20)
 CA — līgumdarbinieki, LA – vietējie darbinieki, END = norīkotie valstu eksperti; INT = aģentūras darbinieki; JED = jaunākie eksperti delegācijās.
 (21)
 Ārštata darbiniekiem paredzēto maksimālo summu finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām “BA” pozīcijām).
 (22)
 Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t. i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.


type: legislation

jurisdiction: US

text:
 ENVIRONMENTAL PROTECTION AGENCY
 40 CFR Part 52
 [AZ 078-0035; FRL-6954-7]
 Revisions to the Arizona State Implementation Plan, Arizona Department of Environmental Quality; Reopening of Comment Period
 AGENCY:
 Environmental Protection Agency (EPA).
 ACTION:
 Proposed rule; reopening of comment period.
 SUMMARY:
 EPA is reopening the comment period for action proposed on December 18, 2000 (65 FR 79037) regarding revision to the Arizona State Implementation Plan (SIP).
 DATES:
 Any comments on this proposal must arrive by April 16, 2001.
 ADDRESSES:
 Mail comments to Andy Steckel, Rulemaking Office Chief (Air-4), U.S. Environmental Protection Agency, Region IX, 75 Hawthorne Street, San Francisco, CA 94105.
 FOR FURTHER INFORMATION CONTACT:
 Al Petersen, Rulemaking Office (Air-4), U.S. Environmental Protection Agency, Region IX, (415) 744-1135.
 SUPPLEMENTARY INFORMATION:
 On December 18, 2000, EPA proposed the following revision to the Arizona State Implementation Plan (SIP).
 Local agency
 Rule No.
 Proposed action
 Arizona Department of Environmental Quality
 R18-2-702
 Disapproval.
 The proposed action provided a 30-day public comment period. In response to a request from Gallagher & Kennedy, PA, submitted by letter on January 16, 2001, EPA is reopening the comment period for an additional 30 days.
 Dated: March 5, 2001.
 Michael Schulz,
 Acting Regional Administrator, Region IX.
 [FR Doc. 01-6568 Filed 3-15-01; 8:45 am]
 BILLING CODE 6560-50-P


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 21994A0817(01)
 Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 212 , 17/08/1994 s. 0003 - 0014 Finsk specialutgåva Område 16 Volym 2 s. 0083 Svensk specialutgåva Område 16 Volym 2 s. 0083
 CONVENTION DEFINING THE STATUTE OF THE EUROPEAN SCHOOLSPREAMBLETHE HIGH CONTRACTING PARTIES, MEMBERS OF THE EUROPEAN COMMUNITIES AND THE EUROPEAN COMMUNITIES, hereinafter referred to as "the Contracting Partis";>Hänvisning till film>>Hänvisning till film>>Hänvisning till film>>Hänvisning till film>>Hänvisning till film>>Hänvisning till film>>Hänvisning till film>>Hänvisning till film>>Hänvisning till film>ANNEX I>Hänvisning till film>ANNEX II>Hänvisning till film>


text:
 |
 52011PC0488
 Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1105/2010, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas ir laikinojo muito, nustatyto importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės labai atspariems tempimui poliesterių siūlams, galutinis surinkimas ir baigiamas tyrimas dėl importuojamų Korėjos Respublikos ir Taivano kilmės labai atsparių tempimui poliesterių siūlų /* KOM/2011/0488 galutinis - 2011/0215 (NLE) */
 AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1) PASIūLYMO APLINKYBėS |110 | Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šis pasiūlymas susijęs su 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (toliau – pagrindinis reglamentas) taikymu atliekant tyrimą dėl importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės labai atsparių tempimui poliesterių siūlų ir tyrimo dėl importuojamų Korėjos Respublikos ir Taivano kilmės labai atsparių tempimui poliesterių siūlų baigimu. |120 | Bendrosios aplinkybės Šis pasiūlymas teikiamas atsižvelgiant į pagrindinio reglamento įgyvendinimą ir yra parengtas remiantis tyrimu, atliktu pagal pagrindiniame reglamente nustatytus esminius ir procedūrinius reikalavimus. |139 | Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1105/2010, kuriuo importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės labai atspariems tempimui poliesterių siūlams nustatomas galutinis antidempingo muitas. Pasiūlymas naujam eksportuotojui, eksportuojančiam nagrinėjamąjį produktą į Europos Sąjungą, suteikti naujojo eksportuojančio gamintojo statusą. |141 | Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Netaikoma. |2) KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |219 | Su tyrimu susijusios suinteresuotosios šalys turėjo galimybę ginti savo interesus atliekant tyrimą pagal pagrindinio reglamento nuostatas. |Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |229 | Nepriklausomo tyrimo neprireikė. |230 | Poveikio vertinimas Šis pasiūlymas parengtas įgyvendinant pagrindinį reglamentą. Pagrindiniame reglamente nenumatytas bendras poveikio vertinimas, tačiau jame pateikiamas išsamus būtinų įvertinti sąlygų sąrašas. |3) TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI |305 | Siūlomos priemonės santrauka Pridedamas Tarybos reglamento pasiūlymas grindžiamas galutinėmis išvadomis, rodančiomis, kad vienas eksportuojantis Kinijos gamintojas atitinka visus naujojo eksportuojančio gamintojo statuso suteikimo kriterijus, todėl jam turi būti taikomas 5,3 % vidutinis svertinis antidempingo muitas. |310 | Teisinis pagrindas 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (toliau – pagrindinis reglamentas). |329 | Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šios (-ių) priežasties (-čių). |331 | Tarybos reglamente (ES) Nr. 1105/2010, kuriuo importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės labai atspariems tempimui poliesterių siūlams nustatomas galutinis antidempingo muitas, galimybė taikyti nacionalinį sprendimą nenumatyta. |332 | Nuoroda apie Sąjungai, šalių vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms, ūkinės veiklos vykdytojams ir piliečiams tenkančios finansinės bei administracinės naštos mažinimą ir jos proporcingumą pasiūlymo tikslui netaikoma. |Pasirinkta priemonė |341 | Siūloma priemonė – reglamentas. |342 | Kitos priemonės būtų netinkamos dėl toliau nurodytos priežasties. Minėtame pagrindiniame reglamente kitos galimybės nenumatytos. |4) POVEIKIS BIUDžETUI |409 | Pasiūlymas neturi poveikio Sąjungos biudžetui. |2011/0215 (NLE)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1105/2010, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas ir laikinojo muito, nustatyto importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės labai atspariems tempimui poliesterių siūlams, galutinis surinkimas ir baigiamas tyrimas dėl importuojamų Korėjos Respublikos ir Taivano kilmės labai atsparių tempimui poliesterių siūlųEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (toliau – pagrindinis reglamentas)[1], ypač į jo 9 straipsnį,atsižvelgdama į Tarybos reglamento (ES) Nr. 1105/2010 4 straipsnį[2],atsižvelgdama į Europos Komisijos (toliau – Komisija) pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,kadangi:A. GALIOJANČIOS PRIEMONĖS1. Taryba Reglamentu (ES) Nr. 1105/2010 importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės labai atspariems tempimui poliesterių siūlams (išskyrus siuvimo siūlus), neskirtiems mažmeninei prekybai (įskaitant mažesnio nei 67 deciteksai ilginio tankio vienagijus siūlus), kurių KN kodas šiuo metu yra 5402 20 00 (toliau – nagrinėjamasis produktas), nustatė galutinį antidempingo muitą.2. Atsižvelgiant į tai, kad atliekant tyrimą, po kurio KLR nustatytas antidempingo muitas (toliau – pradinis tyrimas), bendradarbiavo daug eksportuojančių gamintojų, buvo atrinkti tam tikri eksportuojantys Kinijos gamintojai ir atrinktoms bendrovėms buvo nustatytos individualios 0–5,5 % muito normos, o kitoms neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms buvo nustatyta 5,3 % muito norma. Dviem neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms taikytas individualus nagrinėjimas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalyje, ir nustatyti 0 % ir 9,8 % muitai. Visoms kitoms KLR bendrovėms nustatytas 9,8 % muitas.3. Reglamento (ES) Nr. 1105/2010 4 straipsnyje nustatyta, kad naujiems Kinijos eksportuojantiems gamintojams, atitinkantiems tame straipsnyje išdėstytus kriterijus, gali būti taikoma neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms taikoma muito norma, t. y. 5,3 %.B. NAUJŲJŲ EKSPORTUOJANČIŲ GAMINTOJŲ PRAŠYMAI4. Dvi bendrovės (toliau – pareiškėjai) paprašė joms suteikti naujojo eksportuojančio gamintojo statusą (toliau NEGS).5. Siekiant nustatyti, ar kiekvienas pareiškėjas atitinka NEGS kriterijus, kaip nustatyta Tarybos reglamento (ES) Nr. 1105/2010 4 straipsnyje, buvo atliktas tyrimas ir tikrinta, ar pareiškėjas:6. yra Kinijos Liaudies Respublikos nagrinėjamojo produkto gamintojas,7. tiriamuoju laikotarpiu, kuriuo remiantis nustatytos priemonės (2008 m. liepos 1 d. – 2009 m. birželio 30 d.), į Sąjungą neeksportavo nagrinėjamojo produkto,8. nėra susijęs su jokiu Kinijos Liaudies Respublikos eksportuotoju ar gamintoju, kuriam taikomos minėtu reglamentu nustatytos priemonės,9. faktiškai nagrinėjamąjį produktą į Sąjungą eksportavo po tiriamojo laikotarpio, kurio duomenimis remtasi nustatant priemones, arba turi neatšaukiamų sutartinių įsipareigojimų eksportuoti į Sąjungą didelį jo kiekį.10. Pareiškėjams išsiųsti klausimynai ir paprašyta pateikti įrodymų, kad jie atitinka minėtus kriterijus.11. Komisija surinko ir patikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga nustatyti, ar buvo įvykdyti Reglamento (ES) Nr. 1105/2010 4 straipsnyje nustatyti kriterijai. Tikrinamieji vizitai surengti dviejų pareiškėjų patalpose:12. Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd ,13. Amann Twisting Yancheng Co. Ltd .C. NUSTATYTIEJI FAKTAI14. Išnagrinėjus vieno pareiškėjo – Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd – pateiktą informaciją nustatyta, kad jis pateikė pakankamai įrodymų, jog atitinka Tarybos reglamento (ES) Nr. 1105/2010 4 straipsnyje nustatytus kriterijus. Todėl pagal Reglamento (ES) Nr. 1105/2010 4 straipsnį šiam pareiškėjui būtų galima nustatyti vidutinę svertinę muito normą, kuri taikoma neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms (t. y. 5,3 %), ir jis turėtų būti įtrauktas į to reglamento 1 straipsnio 2 dalyje pateiktą eksportuojančių gamintojų sąrašą.15. Išnagrinėjus kito pareiškėjo – Amann Twisting Yancheng Co. Ltd – pateiktą informaciją nustatyta, kad jis nepateikė pakankamai įrodymų, jog atitinka Tarybos reglamento (ES) Nr. 1105/2010 4 straipsnyje nustatytus kriterijus. Konkrečiai, atlikus tyrimą nustatyta, kad pareiškėjas negamina labai atsparių tempimui poliesterių siūlų, gamybos procese naudojamos pagrindinės žaliavos, bet perka juos iš nesusijusių tiekėjų. Siūlus pareiškėjas perdirba įvairiais gamybos etapais, įskaitant sukimą, ir galiausiai eksportuoja kaip nagrinėjamąjį produktą. Kadangi pareiškėjas ne gamino, o tik perdirbo nagrinėjamąjį produktą, prieita prie išvados, kad Amann Twisting Yancheng Co. Ltd negali būti laikomas nagrinėjamojo produkto gamintoju. Todėl šis pareiškėjas neatitinka NEGS reikalavimo, pagal kurį tokio statuso prašanti bendrovė turi gaminti nagrinėjamąjį produktą.16. Todėl jos prašymas suteikti NEGS buvo atmestas.D. BENDROVIŲ, KURIOMS TAIKOMOS INDIVIDUALIOS MUITO NORMOS, SĄRAŠO KEITIMAS17. Atsižvelgiant į atlikus tyrimą nustatytus faktus, nurodytus 8 konstatuojamojoje dalyje, daroma išvada, kad bendrovę Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd reikėtų įtraukti į Reglamento (ES) Nr. 1105/2010 1 straipsnio 2 dalyje konkrečiai nurodytų bendrovių sąrašą ir jai nustatyti 5,3 % muito normą.18. Pareiškėjams ir Sąjungos pramonei pranešta apie tyrimo nustatytuosius faktus ir suteikta galimybė pateikti pastabas.19. Visi suinteresuotųjų šalių pateikti argumentai ir pastabos buvo išnagrinėti ir į juos, prireikus, buvo tinkamai atsižvelgta,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisTarybos reglamento (ES) Nr. 1105/2010 1 straipsnio 2 dalyje minimas priedas pakeičiamas taip:PRIEDASNEATRINKTI BENDRADARBIAUJANTYS KINIJOS EKSPORTUOJANTYS GAMINTOJAIPapildomas TARIC kodas A977Bendrovės pavadinimas | Miestas |Heilongjiang Longdi Co. Ltd | Harbin |Jiangsu Hengli Chemical Fibre Co. Ltd | Wujiang |Hyosung Chemical Fiber (Jiaxing) Co. Ltd | Jiaxing |Shanghai Wenlong Chemical Fiber Co. Ltd | Shanghai |Shaoxing Haifu Chemistry Fibre Co. Ltd | Shaoxing |Sinopec Shanghai Petrochemical Company | Shanghai |Wuxi Taiji Industry Co. Ltd | Wuxi |2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.PriimtaTarybos varduPirmininkas [1] OL L 343, 2009 12 22, p. 51.[2] OL L 315, 2010 12 1, p. 1.


type: wikipedia

text:
Neymar da Silva Santos Júnior (Mogi das Cruzes, 5 ta' Frar 1992), komunement magħruf bħala Neymar, huwa plejer tal-futbol li jilgħab ma' Paris Saint-Germain mat-tim nazzjonali Brażiljan, prinċiparjament bħala attakkant. F'Mejju 2013, hu laħaq ftehim biex jissieħeb ma' FC Barcelona fuq kuntratt ta' ħames snin.
 Fl-età ta' 19, Neymar rebaħ l-unur tal-Plejer tas-Sena tal-Amerika t'Isfel fl-2011, wara li ġie t-tielet fl-2010. Huwa segwa dan billi rebaħ l-istess unur mill-ġdid fl-2012. Fl-2011 Neymar irċieva nominazzjonijiet għall-FIFA Ballon d'Or, fejn hu kien ġie l-għaxar post, u l-FIFA Puskás Award, li rebaħ. Huwa magħruf għall-aċċelerazzjoni tiegħu, veloċità, ħiliet u rfinar. Bl-istil ta' logħob tiegħu kiseb lilu nnifsu akklamazzjoni kritika, bil-partitarji, midja u eks plejers iqabbluh mal-attakkant Arġentin Lionel Messi u l-eks plejer Brażiljan Pelé, li sejjaħ lin-Neymar "plejer eċċellenti".
 Neymar issieħeb ma Santos fl-2003 u wara li żdied permezz tal-gradi, ġie promoss għall-ewwel skwadra tat-tim. Huwa għamel id-debutt tiegħu għal Santos fl-2009, u kien ivvotat l-aqwa l-iżgħar plejer tal-Campeonato Paulista 2009. B'aktar unuri segwiti, Neymar kien ivvotat l-aħjar plejer tal-Campeonato Paulista 2010, u kien ukoll l-aqwa skorer fil-Copa do Brasil 2010 bi 11-il gowl. Huwa spiċċa l-istaġun 2010 bi 42 gowls f'60 logħba kif ukoll il-klabb tiegħu kiseb id-Doppjetta. Neymar reġa' kien ivvotat l-aħjar plejer tas-sena 2011 kif it-tim tiegħu żam it-titolu tal-istat u Santos ukoll rebħu il-Copa Libertadores 2011 fejn Neymar skorja 6 gowls fi 13-il apparenza. Hu wkoll kellhu rwol ewlieni fl-iżgurar tad-Doppjetta Kontinentali għat-tim tiegħu.Huwa rċieva l-Ballun tal-Bronż fit-Tazza tad-Dinja tal-Futbol 2011, fejn Santos għamluha għall-finali u kienu megħluba minn Barcelona, 4–0.
 Neymar huwa Brażiljan internazzjonali, huwa lagħab f'erba' timijiet differenti tal-Brażil, U17, U20, U23 u mat-tim tal-kbar. Fl-10 ta' Awwissu 2010, fl-età ta' 18, huwa għamel id-debutt tiegħu għas-Seleção f'logħba ta' ħbiberija kontra l-Istati Uniti; huwa skorja b'daqqa ta' ras fit-28 minuta, li kkontribwixxa għar-rebħa ta' 2–0 għall-Brażil. Hu kien l-aqwa skorer tal-Kampjonat Sud Amerikan taż-żagħżagħ 2011 b'disa gowls, inklużi tnejn fil-finali, f'rebħa ta' 6–0 kontra l-Urugwaj, hu għen lil Brażil biex jirbħu l-11-il titolu tagħhom f'din il-kompetizzjoni.
 Bijografija
 Neymar da Silva Santos, Júnior twieled ġewwa Mogi das Cruzes, São Paulo, minn Neymar da Silva, Sr. u Nadine Santos. Huwa wiret ismu minn missieru, li huwa futboler preċedenti u sar konsulent tat-talenti bħal ibnu Neymar li beda jikber. Il-kummenti ta' Neymar fuq l-irwol ta' missieru "Missieri kien maġenbi minn meta kont żgħir. Hu kien jati kas tal-affarijiet, il-finanzi tiegħi u l-familja tiegħi." Meta kiber, Neymar ikkombina l-imħabba tiegħu mal-futsal u l-futbol tat-triq.
 Fl-1992, Neymar mexxa mal-familja tiegħu lejn São Vicente, fejn hu beda jilgħab mal-klabb taż-żgħażagħ Portuguesa Santista. Imbgħad, fl-2003, hu mar fil-muniċipalità São Paulo, Santos, hemm hekk Neymar issieħeb ma' Santos FC. Bis-suċċess tal-karriera żgħażugħa tiegħu u żieda fid-dħul, il-familja xtrat l-ewwel proprjetà tagħha, dar ħdejn il-Vila Belmiro. Il-kwalità tal-ħajja tal-familja tjiebet, fl-età ta' 15, Neymar kien jaqla 10,000 reais kull xahar u ta' 16-il sena, 25,000 reais kull xahar. Meta kellu 17, huwa ffirma kuntratt biex isir plejer professjonali, hu kien tjieb ħafna u kiseb post fl-ewwel tim ta' Santos u kif ukoll irċieva sponsorizzazzjonijiet.
 Statistika
 Klabb
 Mid-19 ta' Mejju 2013
 1Tinkludi l-Copa Sudamericana, Recopa Sudamericana.
 Internazzjonali
 Mid-19 ta' Ġunju 2013.
 Gowls internazzjonali
 Referenzi
 Ħoloq esterni
 Sit Uffiċjali
 Profil fuq is-sit ta' Santos FC
 Profil fuq Transfermarkt
 Profil fuq ESPN
 Twieldu fl-1992
 Nies ħajjin
 Futbolers Brażiljani
 Plejers ta' Campeonato Brasileiro Série A
 Plejers ta' Santos Futebol Clube
 Plejers ta' FC Barcelona


text:
Mažieji Grįžulo Ratai (Ursa Minor, UMi) – 56-as iš 88-ių pagal dydį Šiaurinio pusrutulio žvaigždynas. Plotas – 256 kv. laipsniai. Lotyniškas pavadinimas reiškia Mažasis Lokys. Šiame žvaigždyne yra Šiaurinis dangaus polius (šalia Šiaurinės, rečiau vadinamos Poliarinės žvaigždės). Lietuvoje žvaigždynas matomas ištisus metus.
 Žvaigždyne yra karščiausia žinoma (2021 m) baltoji nykštukė (H1504+65), kurios paviršiaus temperatūra siekia 200 000°K. Jos atmosfera susideda iš anglies ir deguonies su nemažai neono ir magnio. Tos žvaigždės egzistavimas vadinamas „visiškai nepaaiškinamu“. Žvaigždyne taip pat yra meteorų srauto kvadrantas (Ursidai), daugiausia krentantys gruodžio 18 – 25 dienomis.
 Istorija ir mitai
 Senovės Graikijoje septynios žvaigždyno žvaigždės buvo siejamos su hesperidėmis, Atlanto dukterimis. Vėliau – su mitu apie Kalistą, Mažuoju Lokiu buvo paverstas Kalistos sūnus Arkas (žr. Didieji Grįžulo Ratai).
 Ryškiausios žvaigždės
 Šiaurinė – alpha UMi,
 Kochabas – beta UMi,
 Ferkadas – gamma UMi.
 Išnašos
 Žvaigždynai