text:
 15.12.2020
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 423/23
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/2084
 z dne 14. decembra 2020
 o spremembi in popravku Izvedbene uredbe (EU) 2018/2067 o preverjanju podatkov in o akreditaciji preveriteljev v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta
 (Besedilo velja za EGP)
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (1) ter zlasti člena 10a(2) in tretjega pododstavka člena 15 Direktive,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Za zagotovitev skladnosti med preverjanjem letnih poročil o emisijah v skladu s členom 15 Direktive 2003/87/ES in preverjanjem podatkov o ravni dejavnosti, zbranih v skladu z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/1842 (2), ter za uporabo sinergij je primerno, da se v pravni okvir, določen z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2018/2067 (3), vključijo pravila za preverjanje letnih poročil o ravni dejavnosti, ki se zahtevajo v skladu s členom 3 Izvedbene uredbe (EU) 2019/1842.
 (2)
 Harmonizirani standardi, kot je harmonizirani standard, ki določa zahteve za organe za potrjevanje in preverjanje toplogrednih plinov in se uporablja pri akreditaciji ali drugih oblikah priznavanja, se redno pregledujejo. Potrebne so številne spremembe Izvedbene uredbe (EU) 2018/2067, da bi jo uskladili z revizijami veljavnih standardov ter okrepili zahteve za postopke preveriteljev in delovanje sistema upravljanja preveritelja.
 (3)
 Pomembno je pojasniti, da preveritelj z domnevo o skladnosti iz člena 4 Izvedbene uredbe (EU) 2018/2067 ni izvzet iz uporabe posebnih zahtev za program iz navedene izvedbene uredbe in da se navedena domneva o skladnosti ne uporablja za nekatere določbe Izvedbene uredbe (EU) 2018/2067, kadar je pomembno ohraniti cilje in načela iz Priloge V k Direktivi 2003/87/ES.
 (4)
 V skladu z Delegirano uredbo Komisije (EU) 2019/331 (4) in Izvedbeno uredbo (EU) 2019/1842 mora upravljavec naprave, ki zaprosi za brezplačno dodelitev v skladu s členom 10a Direktive 2003/87/ES, v načrt metodologije spremljanja vključiti ustrezne določbe o spremljanju. Zato preverjanje elementov, pomembnih za tako brezplačno dodelitev, ni več primerno v okviru preverjanja načrta za spremljanje v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) 2018/2067.
 (5)
 Da se zagotovi učinkovito in pravočasno ocenjevanje preverjanja, bi bilo treba spremeniti pravila o dostopu pristojnega organa do notranje dokumentacije o preverjanju.
 (6)
 Za nadaljnje spodbujanje harmonizacije v Uniji in izboljšanje učinkovitosti akreditacijskega sistema je pomembno pojasniti upravičenost preveriteljev, ki zaprosijo za akreditacijo v skladu z Izvedbeno uredbo (EU) 2018/2067.
 (7)
 Po objavi Izvedbene uredbe (EU) 2018/2067 so bile ugotovljene različne vrste napak, ki jih je treba odpraviti. Zlasti je bila v celotnem besedilu izpuščena številka Delegirane uredbe (EU) 2019/331, ki jo je treba vstaviti.
 (8)
 Okoliščine višje sile, na katere upravljavec ali operater zrakoplova ne more vplivati, lahko preveritelju preprečijo izvedbo fizičnih obiskov na lokaciji v skladu s členom 21 Izvedbene uredbe (EU) 2018/2067. V takih primerih je ustrezno, da se preveriteljem omogoči izvajanje virtualnih obiskov na lokaciji, če so izpolnjeni določeni pogoji.
 (9)
 Izvedbeno uredbo (EU) 2018/2067 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti in popraviti.
 (10)
 Primerno je, da se spremembe Izvedbene uredbe (EU) 2018/2067 uporabljajo za preverjanje emisij toplogrednih plinov, podatkov o tonskih kilometrih in podatkov o dodelitvi, ki se nanašajo na četrto obdobje trgovanja. Uporabo ustreznih določb te uredbe bi bilo zato treba odložiti na 1. januar 2021.
 (11)
 Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za podnebne spremembe –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 Spremembe Izvedbene uredbe (EU) 2018/2067
 Izvedbena uredba (EU) 2018/2067 se spremeni:
 (1)
 člen 2 se nadomesti z naslednjim:
 „Člen 2
 Področje uporabe
 Ta uredba se uporablja za preverjanje podatkov o emisijah toplogrednih plinov in tonskih kilometrih, nastalih po 1. januarju 2019 in sporočenih v skladu s členom 14 Direktive 2003/87/ES, ter za preverjanje podatkov, ki so pomembni za posodobitev predhodnih referenčnih vrednosti in za določitev brezplačne dodelitve za naprave v skladu s členom 10a navedene direktive.“;
 (2)
 člen 3 se spremeni:
 (a)
 točka 3 se nadomesti z naslednjim:
 „(3)
 ‚preveritelj‘ pomeni pravno osebo, ki opravlja dejavnosti preverjanja v skladu s to uredbo ter jo je akreditiral nacionalni akreditacijski organ na podlagi Uredbe (ES) št. 765/2008 in te uredbe, ali drugače pooblaščeno fizično osebo, ne glede na člen 5(2) navedene uredbe, v času izdaje poročila o preverjanju;“;
 (b)
 vstavi se naslednja točka 6a:
 „(6a)
 ‚letno poročilo o ravni dejavnosti‘ pomeni poročilo, ki ga predloži upravljavec v skladu s členom 3(3) Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2019/1842 (*1);
 (*1) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/1842 z dne 31. oktobra 2019 o določitvi pravil za uporabo Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z nadaljnjimi ureditvami za prilagoditve brezplačne dodelitve pravic do emisije zaradi sprememb ravni dejavnosti (UL L 282, 4.11.2019, str. 20).“;"
 (c)
 točka 7 se nadomesti z naslednjim:
 „(7)
 ‚poročilo upravljavca ali operaterja zrakoplova‘ pomeni letno poročilo o emisijah, ki ga mora predložiti upravljavec ali operater zrakoplova v skladu s členom 14(3) Direktive 2003/87/ES, poročilo o tonskih kilometrih, ki ga mora predložiti operater zrakoplova, kadar vloži zahtevek za dodelitev pravic do emisije v skladu s členom 3e in členom 3f navedene direktive, poročilo o izhodiščnih podatkih, ki ga predloži upravljavec v skladu s členom 4(2) Delegirane uredbe (EU) 2019/331, poročilo o podatkih o novih udeležencih, ki ga predloži upravljavec v skladu s členom 5(2) navedene uredbe, ali letno poročilo o ravni dejavnosti;“;
 (d)
 v točki 13 se točka (c) nadomesti z naslednjim:
 „(c)
 za namene preverjanja poročila o izhodiščnih podatkih, ki ga predloži upravljavec v skladu s členom 4(2)(a) Delegirane uredbe (EU) 2019/331, poročila o podatkih o novih udeležencih, ki ga predloži upravljavec v skladu s členom 5(2) navedene uredbe, ali letnega poročila o ravni dejavnosti vsako dejanje ali opustitev dejanja upravljavca, ki je v nasprotju z zahtevami iz načrta metodologije spremljanja;“;
 (e)
 doda se naslednja točka 30:
 „(30)
 ‚obdobje poročanja o ravni dejavnosti‘ pomeni veljavno obdobje pred predložitvijo letnega poročila o ravni dejavnosti v skladu s členom 3(1) Izvedbene uredbe (EU) 2019/1842.“;
 (3)
 člen 4 se nadomesti z naslednjim:
 „Člen 4
 Domneva o skladnosti
 Če preveritelj dokaže skladnost z merili iz zadevnih harmoniziranih standardov, kot so opredeljeni v členu 2(9) Uredbe (ES) št. 765/2008, ali deli zadevnih standardov, pri čemer so sklicevanja nanje objavljena v Uradnem listu Evropske unije, domnevno izpolnjuje zahteve iz poglavij II in III te uredbe, z izjemo členov 7(1), 7(4), 22, 27(1), 28, 31 in 32 te uredbe, če veljavni harmonizirani standardi zajemajo te zahteve.“;
 (4)
 v členu 6 se prvi odstavek nadomesti z naslednjim:
 „Preverjeno poročilo o emisijah, poročilo o tonskih kilometrih, poročilo o izhodiščnih podatkih, poročilo o podatkih o novih udeležencih ali letno poročilo o ravni dejavnosti je za uporabnike zanesljivo. Poročilo zanesljivo predstavlja tisto, kar naj bi predstavljalo ali je mogoče razumno pričakovati, da predstavlja.“;
 (5)
 člen 7 se spremeni:
 (a)
 odstavek 4 se spremeni:
 (i)
 točka (a) se nadomesti z naslednjim:
 „(a)
 je poročilo upravljavca ali operaterja zrakoplova popolno in izpolnjuje zahteve iz Priloge X k Izvedbeni uredbi (EU) 2018/2066, Priloge IV k Delegirani uredbi (EU) 2019/331 ali člena 3(2) Izvedbene uredbe (EU) 2019/1842, kot je ustrezno;“;
 (ii)
 točka (c) se nadomesti z naslednjim:
 „(c)
 je upravljavec deloval v skladu z zahtevami iz načrta metodologije spremljanja v skladu s členom 8 Delegirane uredbe (EU) 2019/331, ki jih je odobril pristojni organ, če preverja poročilo upravljavca o izhodiščnih podatkih, poročilo o podatkih o novih udeležencih ali letno poročilo o ravni dejavnosti;“;
 (b)
 odstavek 5 se nadomesti z naslednjim:
 „5. Če preveritelj ugotovi, da upravljavec ali operater zrakoplova ne izpolnjuje zahtev iz Izvedbene uredbe (EU) 2018/2066 ali da upravljavec ne izpolnjuje zahtev iz Delegirane uredbe (EU) 2019/331 ali Izvedbene uredbe (EU) 2019/1842, navedeno nepravilnost vključi v poročilo o preverjanju, tudi če je zadevni načrt spremljanja ali načrt metodologije spremljanja, kot je ustrezno, odobril pristojni organ.“;
 (6)
 člen 10(1) se spremeni:
 (a)
 točka (h) se nadomesti z naslednjim:
 „(h)
 letno poročilo upravljavca ali operaterja zrakoplova o emisijah, poročilo o tonskih kilometrih, poročilo o izhodiščnih podatkih, poročilo o podatkih o novih udeležencih ali letno poročilo o ravni dejavnosti, kot je ustrezno;“;
 (b)
 vstavi se naslednja točka (ka):
 „(ka)
 če je bil načrt metodologije spremljanja spremenjen, evidenco vseh sprememb v skladu s členom 9 Delegirane uredbe (EU) 2019/331;“;
 (c)
 vstavi se naslednja točka (la):
 „(la)
 kjer je to ustrezno, informacije o tem, kako je upravljavec popravil neskladnosti ali obravnaval priporočila za izboljšave, ki so bila sporočena v poročilu o preverjanju v zvezi z letnim poročilom o ravni dejavnosti iz prejšnjega leta ali ustreznim poročilom o izhodiščnih podatkih;“;
 (d)
 točka (n) se nadomesti z naslednjim:
 „(n)
 vso ustrezno korespondenco s pristojnim organom, zlasti informacije v zvezi z obveščanjem o spremembah načrta spremljanja ali načrta metodologije spremljanja in popravke sporočenih podatkov, kot je ustrezno;“;
 (7)
 člen 11(4) se spremeni:
 (a)
 točka (b) se nadomesti z naslednjim:
 „(b)
 ali je bil načrt spremljanja v poročevalnem obdobju kakor koli spremenjen;“;
 (b)
 vstavi se naslednja točka (ba):
 „(ba)
 ali je bil načrt metodologije spremljanja v izhodiščnem obdobju ali v obdobju poročanja o ravni dejavnosti, kot je ustrezno, kakor koli spremenjen;“;
 (c)
 točka (d) se nadomesti z naslednjim:
 „(d)
 kjer je to ustrezno, ali je bil pristojni organ o spremembah iz točke (ba) obveščen v skladu s členom 9(3) Delegirane uredbe (EU) 2019/331 oziroma jih je odobril v skladu s členom 9(4) navedene uredbe.“;
 (8)
 v členu 13(1) se točka (c) nadomesti z naslednjim:
 „(c)
 načrt za vzorčenje podatkov, ki določa obseg in metode vzorčenja podatkov v zvezi s podatkovnimi točkami, na katerih temeljijo skupne emisije v poročilu upravljavca ali operaterja zrakoplova o emisijah, podatki o skupnih tonskih kilometrih v poročilu operaterja zrakoplova o tonskih kilometrih ali zbirni podatki, pomembni za brezplačno dodelitev v poročilu upravljavca o izhodiščnih podatkih, poročilu o podatkih o novih udeležencih ali letnem poročilu o ravni dejavnosti.“;
 (9)
 člen 16(2) se spremeni:
 (a)
 točka (b) se nadomesti z naslednjim:
 „(b)
 omejitve naprave in njenih podnaprav za namene preverjanja poročila upravljavca o izhodiščnih podatkih, poročila o podatkih o novih udeležencih ali letnega poročila o ravni dejavnosti;“;
 (b)
 točka (c) se nadomesti z naslednjim:
 „(c)
 popolnost tokov vira in virov emisij, kot so opisani v načrtu spremljanja, ki ga je odobril pristojni organ, ali načrtu metodologije spremljanja, kot je ustrezno, za namene preverjanja poročila upravljavca o emisijah, poročila o izhodiščnih podatkih, poročila o podatkih o novih udeležencih ali letnega poročila o ravni dejavnosti;“;
 (c)
 vstavi se naslednja točka (fa):
 „(fa)
 točnost parametrov iz členov 16(5), 19, 20, 21 ali 22 Delegirane uredbe (EU) 2019/331 ter podatkov, ki se zahtevajo v skladu s členom 6(1), (2) in (4) Izvedbene uredbe (EU) 2019/1842, za namene preverjanja letnega poročila o ravni dejavnosti;“;
 (10)
 člen 17 se spremeni:
 (a)
 odstavek 3 se spremeni:
 (i)
 uvodni stavek se nadomesti z naslednjim:
 „Za namene preverjanja poročila upravljavca o izhodiščnih podatkih, poročila o podatkih o novih udeležencih ali letnega poročila o ravni dejavnosti preveritelj preveri, ali se metodologija za zbiranje in spremljanje podatkov, določena v načrtu metodologije spremljanja, uporablja pravilno, vključno z naslednjim:“;
 (ii)
 dodajo se naslednje točke (e) do (h):
 „(e)
 ali je bila poraba energije pravilno pripisana vsaki podnapravi, kjer je to ustrezno;
 (f)
 ali vrednost parametrov iz členov 16(5), 19, 20, 21 ali 22 Delegirane uredbe (EU) 2019/331 temelji na pravilni uporabi navedene uredbe;
 (g)
 datum začetka običajne dejavnosti iz člena 5(2) Delegirane uredbe (EU) 2019/331, za namene preverjanja letnega poročila o ravni dejavnosti in poročila o podatkih o novih udeležencih;
 (h)
 ali so bili parametri iz točk 2.3 do 2.7 Priloge IV k Delegirani uredbi (EU) 2019/331, kot je ustrezno za napravo, pravilno spremljani in sporočeni v skladu z načrtom metodologije spremljanja, za namene preverjanja letnega poročila o ravni dejavnosti.“;
 (b)
 odstavek 5 se črta;
 (11)
 v členu 18 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
 „3. Če se v poročilih o izhodiščnih podatkih, poročilih o podatkih o novih udeležencih ali letnih poročilih o ravni dejavnosti pojavijo podatkovne vrzeli, preveritelj preveri, ali so v načrtu metodologije spremljanja določene metode za odpravo podatkovnih vrzeli v skladu s členom 12 Delegirane uredbe (EU) 2019/331, ali so bile te metode primerne za zadevni primer in ali so bile pravilno uporabljene.
 Če v načrtu metodologije spremljanja ni določena metoda za odpravo podatkovnih vrzeli, preveritelj preveri, ali pristop, ki ga je upravljavec uporabil pri odpravi pomanjkljivosti, temelji na razumnih dokazih in zagotavlja, da podatki, ki jih zahteva Priloga IV k Delegirani uredbi (EU) 2019/331 ali člen 3(2) Izvedbene uredbe (EU) 2019/1842, niso podcenjeni ali precenjeni.“;
 (12)
 v členu 21 se odstavka 4 in 5 nadomestita z naslednjim:
 „4. Za namene preverjanja poročila upravljavca o izhodiščnih podatkih, poročila o podatkih o novih udeležencih in letnega poročila o ravni dejavnosti preveritelj opravi obisk na lokaciji tudi, da pregleda omejitve naprave in njenih podnaprav ter popolnost tokov vira, virov emisij in tehničnih povezav.
 5. Za namene preverjanja poročila upravljavca o emisijah, poročila o izhodiščnih podatkih, poročila o podatkih o novih udeležencih ali letnega poročila o ravni dejavnosti preveritelj na podlagi analize tveganja odloči, ali so potrebni obiski na dodatnih lokacijah, tudi če se nekatere pomembne dejavnosti pretoka podatkov in nadzorne dejavnosti opravljajo na drugih lokacijah, kot so sedež družbe in drugi ločeni prostori.“;
 (13)
 člen 22 se spremeni:
 (a)
 odstavek 1 se spremeni:
 (i)
 prvi pododstavek se nadomesti z naslednjim:
 „Če preveritelj med preverjanjem ugotovi napačne navedbe, neskladnosti ali neizpolnjevanje Izvedbene uredbe (EU) 2018/2066, Delegirane uredbe (EU) 2019/331 ali Izvedbene uredbe (EU) 2019/1842, kot je ustrezno, o tem pravočasno obvesti upravljavca ali operaterja zrakoplova in zahteva ustrezne popravke.“;
 (ii)
 tretji pododstavek se nadomesti z naslednjim:
 „Če je bilo ugotovljeno neizpolnjevanje Izvedbene uredbe (EU) 2018/2066, Delegirane uredbe (EU) 2019/331 ali Izvedbene uredbe (EU) 2019/1842, upravljavec ali operater zrakoplova o tem obvesti pristojni organ ter ustrezno in nemudoma odpravi neizpolnjevanje.“;
 (b)
 odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
 „2. Preveritelj dokumentira in v notranji dokumentaciji o preverjanju kot odpravljene označi vse napačne navedbe, neskladnosti ali neizpolnjevanje Izvedbene uredbe (EU) 2018/2066, Delegirane uredbe (EU) 2019/331 ali Izvedbene uredbe (EU) 2019/1842, ki jih je upravljavec ali operater zrakoplova odpravil med preverjanjem.“;
 (c)
 v odstavku 3 se četrti pododstavek nadomesti z naslednjim:
 Če upravljavec ali operater zrakoplova ne odpravi neizpolnjevanja Izvedbene uredbe (EU) 2018/2066, Delegirane uredbe (EU) 2019/331 ali Izvedbene uredbe (EU) 2019/1842 v skladu z odstavkom 1, preden preveritelj izda poročilo o preverjanju, preveritelj oceni, ali neodpravljeno neizpolnjevanje vpliva na sporočene podatke in ali to lahko povzroči bistveno napačno navedbo.“.
 (14)
 v členu 23(4) se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:
 „Za namene preverjanja poročil o izhodiščnih podatkih, poročil o podatkih o novih udeležencih ali letnih poročil o ravni dejavnosti je raven pomembnosti določena na 5 % skupne sporočene vrednosti naslednjega:“;
 (15)
 v členu 26 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
 „3. Preveritelj na zahtevo pristojnega organa omogoči dostop do notranje dokumentacije o preverjanju in drugih ustreznih informacij, da mu olajša oceno preverjanja. Pristojni organ lahko določi rok, v katerem mora preveritelj zagotoviti dostop do navedene dokumentacije.“;
 (16)
 člen 27 se spremeni:
 (a)
 v odstavku 1 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:
 „Preveritelj na podlagi informacij, zbranih med preverjanjem, upravljavcu ali operaterju zrakoplova za vsako preverjeno poročilo o emisijah, poročilo o tonskih kilometrih, poročilo o izhodiščnih podatkih, poročilo o podatkih o novih udeležencih ali letno poročilo o ravni dejavnosti izda poročilo o preverjanju.“;
 (b)
 odstavek 3 se spremeni:
 (i)
 vstavi se naslednja točka (ha):
 „(ha)
 če zadeva preverjanje letnega poročila o ravni dejavnosti, zbirne letne preverjene podatke za vsako leto v obdobju poročanja o ravni dejavnosti za vsako podnapravo za njeno letno raven dejavnosti;“;
 (ii)
 točka (i) se nadomesti z naslednjim:
 „(i)
 poročevalno obdobje, izhodiščno obdobje ali obdobje poročanja o ravni dejavnosti, v katerem se je preverjanje opravljalo;“;
 (iii)
 točka (o) se nadomesti z naslednjim:
 „(o)
 kakršno koli neizpolnjevanje Izvedbene uredbe (EU) 2018/2066, Delegirane uredbe (EU) 2019/331 ali Izvedbene uredbe (EU) 2019/1842, ki je bilo ugotovljeno med preverjanjem;“;
 (iv)
 točka (r) se črta;
 (v)
 vstavita se naslednji točki:
 „(ra)
 kadar preveritelj opazi ustrezne spremembe parametrov iz členov 16(5), 19, 20, 21 ali 22 Delegirane uredbe (EU) 2019/331 ali spremembe energijske učinkovitosti v skladu s členom 6(1), (2) in (3) Izvedbene uredbe (EU) 2019/1842, opis teh sprememb in povezane pripombe;
 (rb)
 po potrebi potrditev, da je bil preverjen datum začetka običajne dejavnosti iz člena 5(2) Delegirane uredbe (EU) 2019/331;“;
 (c)
 odstavek 4 se spremeni:
 (i)
 uvodni stavek se nadomesti z naslednjim:
 „Preveritelj v poročilu o preverjanju opiše napačne navedbe, neskladnosti in neizpolnjevanje Izvedbene uredbe (EU) 2018/2066, Delegirane uredbe (EU) 2019/331 ali Izvedbene uredbe (EU) 2019/1842 dovolj podrobno, da lahko upravljavec ali operater zrakoplova in pristojni organ razumeta:“;
 (ii)
 točka (a) se nadomesti z naslednjim:
 „(a)
 resnost in vrsto napačne navedbe, neskladnosti ali neizpolnjevanja Izvedbene uredbe (EU) 2018/2066, Delegirane uredbe (EU) 2019/331 ali Izvedbene uredbe (EU) 2019/1842;“;
 (iii)
 točka (d) se nadomesti z naslednjim:
 „(d)
 na kateri člen v Izvedbeni uredbi (EU) 2018/2066, Delegirani uredbi (EU) 2019/331 ali Izvedbeni uredbi (EU) 2019/1842 se nanaša neizpolnjevanje.“;
 (17)
 v členu 29 se vstavi naslednji odstavek 1a:
 „1a.
 Preveritelj za namene preverjanja letnega poročila o ravni dejavnosti oceni, ali je upravljavec popravil neskladnosti, navedene v poročilu o preverjanju v zvezi z ustreznim poročilom o izhodiščnih podatkih, poročilom o podatkih o novih udeležencih ali letnim poročilom o ravni dejavnosti iz prejšnjega obdobja poročanja o ravni dejavnosti.
 Če upravljavec ne odpravi navedenih neskladnosti, preveritelj prouči, ali ta opustitev povečuje oziroma bi lahko povečala tveganje napačnih navedb.
 Preveritelj v poročilu o preverjanju navede, ali je upravljavec te neskladnosti odpravil.“;
 (18)
 v členu 30(1) se točka (e) nadomesti z naslednjim:
 „(e)
 spremljanje in sporočanje podatkov za poročila o izhodiščnih podatkih, poročila o podatkih o novih udeležencih in letna poročila o ravni dejavnosti.“;
 (19)
 člen 31 se spremeni:
 (a)
 odstavek 3 se spremeni:
 (i)
 točki (a) in (b) se nadomestita z naslednjim:
 „(a)
 če preveritelj prvič preverja poročilo upravljavca o emisijah ali letno poročilo o ravni dejavnosti;
 (b)
 če preveritelj ni opravil obiska na lokaciji v dveh poročevalnih obdobjih neposredno pred tekočim poročevalnim obdobjem, za namene preverjanja poročila upravljavca o emisijah;“;
 (ii)
 vstavi se naslednja točka (ba):
 „(ba)
 če preveritelj med preverjanjem letnega poročila o ravni dejavnosti ali poročila o izhodiščnih podatkih ni opravil obiska na lokaciji v dveh obdobjih poročanja o ravni dejavnosti tik pred trenutnim obdobjem poročanja o ravni dejavnosti, za namene preverjanja letnega poročila upravljavca o ravni dejavnosti;“;
 (iii)
 vstavi se naslednja točka (ca):
 „(ca)
 če je v obdobju poročanja o ravni dejavnosti prišlo do znatnih sprememb naprave ali njenih podnaprav, zaradi katerih so potrebne znatne spremembe načrta metodologije spremljanja, vključno s spremembami iz člena 9(5) Delegirane uredbe (EU) 2019/331;“;
 (b)
 odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
 „4. Točki (c) in (ca) odstavka 3 se ne uporabljata, če se je v poročevalnem obdobju spremenila samo privzeta vrednost iz člena 15(3)(h) Izvedbene uredbe (EU) 2018/2066 ali člena 9(5)(c) Delegirane uredbe (EU) 2019/331.“;
 (20)
 člen 32 se spremeni:
 (a)
 v točki 1 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:
 „preverjanje poročila upravljavca o emisijah zadeva napravo kategorije A iz člena 19(2)(a) Izvedbene uredbe (EU) 2018/2066 ali napravo kategorije B iz člena 19(2)(b) navedene izvedbene uredbe, pri čemer:“;
 (b)
 v točki 2 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:
 „preverjanje poročila upravljavca o emisijah zadeva napravo kategorije A iz člena 19(2)(a) Izvedbene uredbe (EU) 2018/2066 ali napravo kategorije B iz člena 19(2)(b) navedene izvedbene uredbe, pri čemer:“;
 (c)
 točka 3 se nadomesti z naslednjim:
 „(3) preverjanje poročila upravljavca o emisijah zadeva napravo z nizkimi emisijami iz člena 47(2) Izvedbene uredbe (EU) 2018/2066 in uporabljajo se odstavki (a) do (c)
 točke 2;“;
 (d)
 vstavijo se naslednje točke (3a), (3b) in (3c):
 „(3a)
 preverjanje letnega poročila upravljavca o ravni dejavnosti zadeva napravo iz točke 1, 2 ali 3, pri čemer:
 (a)
 navedena naprava nima druge podnaprave kot ene podnaprave, za katero se uporablja referenčna vrednost za proizvod v skladu s členom 10(2) Delegirane uredbe (EU) 2019/331; in
 (b)
 so bili podatki o proizvodnji, pomembni za referenčno vrednost za proizvod, ocenjeni v okviru revizije za namene finančnega računovodstva, upravljavec pa o tem predloži dokaze;
 (3b)
 preverjanje letnega poročila upravljavca o ravni dejavnosti zadeva napravo iz točke 1, 2 ali 3, pri čemer:
 (a)
 ima naprava največ dve podnapravi;
 (b)
 druga podnaprava prispeva manj kot 5 % k skupni končni dodelitvi pravic napravi; in
 (c)
 preveritelj ima na voljo dovolj podatkov za oceno razdelitve podnaprav, če je to ustrezno;
 (3c)
 preverjanje letnega poročila upravljavca o ravni dejavnosti zadeva napravo iz točke 1, 2 ali 3, pri čemer:
 (a)
 ima naprava samo podnaprave z referenčno vrednostjo za toploto ali podnaprave za daljinsko ogrevanje; in
 (b)
 ima preveritelj na voljo dovolj podatkov za oceno razdelitve podnaprav, če je to ustrezno;“;
 (e)
 točka 4 se spremeni:
 (a)
 uvodni stavek se nadomesti z naslednjim:
 „preverjanje poročila upravljavca o emisijah ali letnega poročila o ravni dejavnosti zadeva napravo, ki se nahaja na lokaciji brez posadke, pri čemer:“;
 (b)
 točka (c) se nadomesti z naslednjim:
 „(c)
 je merilnike na lokaciji že pregledal upravljavec ali laboratorij v skladu s členom 60 Izvedbene uredbe (EU) 2018/2066 ali člena 11 Delegirane uredbe (EU) 2019/331 ter je iz podpisanega dokumenta ali fotografskih dokazov z odtisnjenim datumom, ki jih je predložil upravljavec, razvidno, da od navedenega pregleda ni bilo sprememb meritev ali delovanja pri napravi;“;
 (f)
 točka 5 se spremeni:
 (a)
 prvi odstavek se spremeni:
 (i)
 uvodni stavek se nadomesti z naslednjim:
 „preverjanje poročila upravljavca o emisijah ali letnega poročila o ravni dejavnosti zadeva napravo, ki se nahaja na oddaljeni ali nedostopni lokaciji, zlasti plavajočo napravo, pri čemer:“;
 (ii)
 točka (b) se nadomesti z naslednjim:
 „(b)
 je merilnike na lokaciji že pregledal upravljavec ali laboratorij v skladu s členom 60 Izvedbene uredbe (EU) 2018/2066 ali členom 11 Delegirane uredbe (EU) 2019/331 ter je iz podpisanega dokumenta ali fotografskih dokazov z odtisnjenim datumom, ki jih je predložil upravljavec, razvidno, da od navedenega pregleda ni bilo sprememb meritev ali delovanja pri napravi.“;
 (b)
 doda se naslednji odstavek:
 „Točka (3a)(b) se mora uporabiti, če je podnaprava, ki k skupni končni dodelitvi pravic iz točke (3b)(b) prispeva 95 % ali več, podnaprava, za katero se uporablja referenčna vrednost za proizvod v skladu s členom 10(2) Delegirane uredbe (EU) 2019/331.“;
 (21)
 vstavi se naslednji člen:
 „Člen 34a
 Virtualni obiski na lokaciji
 1. Z odstopanjem od člena 21(1) se lahko preveritelj, kadar mu resne, izredne in nepredvidljive okoliščine, na katere upravljavec ali operater zrakoplova ne more vplivati, preprečijo izvedbo fizičnega obiska na lokaciji in kadar teh okoliščin po vseh razumnih prizadevanjih ni mogoče odpraviti, odloči, da opravi virtualni obisk na lokaciji, če je to odobril pristojni organ v skladu z odstavkom 3 tega člena.
 Preveritelj sprejme ukrepe za zmanjšanje tveganja pri preverjanju na sprejemljivo raven ter tako zagotovi zadostno zanesljivost, da poročilo upravljavca ali operaterja zrakoplova ne vsebuje bistveno napačnih navedb. Fizični obisk na lokaciji naprave ali pri operaterju zrakoplova se opravi brez nepotrebnega odlašanja.
 Odločitev o izvedbi virtualnega obiska na lokaciji temelji na rezultatu analize tveganja in se sprejme po zagotovitvi, da so pogoji za izvedbo virtualnega obiska na lokaciji izpolnjeni. Preveritelj obvesti upravljavca ali operaterja zrakoplova o tej odločitvi brez nepotrebnega odlašanja.
 2. Upravljavec ali operater zrakoplova pristojnemu organu predloži vlogo za odobritev preveriteljeve odločitve o izvedbi virtualnega obiska na lokaciji. Vloga zajema naslednje elemente:
 (a)
 dokazila, da fizičnega obiska na lokaciji ni mogoče opraviti zaradi resnih, izrednih in nepredvidljivih okoliščin, na katere upravljavec ali operater zrakoplova ne more vplivati;
 (b)
 informacije o tem, kako bo virtualni obisk na lokaciji opravljen;
 (c)
 informacije o rezultatih analize tveganja, ki jo opravi preveritelj;
 (d)
 dokazila o ukrepih, ki jih je preveritelj sprejel z namenom zmanjšanja tveganja pri preverjanju na sprejemljivo raven ter tako zagotovil zadostno zanesljivost, da poročilo upravljavca ali operaterja zrakoplova ne vsebuje bistveno napačnih navedb.
 3. Pristojni organ se na podlagi vloge, ki jo predloži zadevni upravljavec ali operater zrakoplova, odloči, ali bo odobril odločitev preveritelja, da opravi virtualni obisk na lokaciji, pri čemer upošteva elemente iz odstavka 2.
 4. Z odstopanjem od odstavka 3 lahko pristojni organ, kadar na veliko število naprav ali operaterjev zrakoplovov vplivajo podobne resne, izredne in nepredvidljive okoliščine, na katere upravljavec ali operater zrakoplova ne more vplivati, in je potrebno takojšnje ukrepanje zaradi zakonsko določenih nacionalnih zdravstvenih razlogov, pooblasti preveritelje za izvedbo virtualnih obiskov na lokaciji brez potrebe po posamični odobritvi iz odstavka 3, če:
 (a)
 je pristojni organ ugotovil, da obstajajo resne izredne in nepredvidljive okoliščine, na katere upravljavec ali operator zrakoplova ne more vplivati, zato je potrebno takojšnje ukrepanje zaradi zakonsko določenih nacionalnih zdravstvenih razlogov;
 (b)
 upravljavec ali operater zrakoplova obvesti pristojni organ o odločitvi preveritelja, da opravi virtualni obisk na lokaciji in v to obvestilo vključi tudi elemente iz odstavka 2.
 Pristojni organ med ocenjevanjem poročila upravljavca ali operaterja zrakoplova pregleda informacije, ki jih zagotovi upravljavec ali operater zrakoplova v skladu s točko (b), in nacionalni akreditacijski organ obvesti o rezultatu ocene.“;
 (22)
 v členu 37(5) se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
 „Če preveritelj opravlja preverjanje poročil o izhodiščnih podatkih, poročil o podatkih o novih udeležencih ali letnih poročil o ravni dejavnosti, je v skupini za preverjanje vsaj ena dodatna oseba, ki je tehnično usposobljena in ima znanje, potrebno za ocenjevanje specifičnih tehničnih vidikov zbiranja, spremljanja in sporočanja podatkov, pomembnih za brezplačno dodelitev.“;
 (23)
 v členu 38(1) se točka (a) nadomesti z naslednjim:
 „(a
 pozna vsaj Direktivo 2003/87/ES, Izvedbeno uredbo (EU) 2018/2066, Delegirano uredbo (EU) 2019/331 in Izvedbeno uredbo (EU) 2019/1842 v primeru preverjanja poročila o izhodiščnih podatkih, poročila o podatkih o novih udeležencih ali letnega poročila o ravni dejavnosti, to uredbo, ustrezne standarde in drugo zadevno zakonodajo, veljavne smernice ter ustrezne smernice in zakonodajo države članice, v kateri preveritelj opravlja preverjanje;“;
 (24)
 člen 41 se spremeni:
 (a)
 v odstavku 1 se drugi stavek nadomesti z naslednjim:
 „Pri uvajanju in izvajanju teh postopkov in procesov preveritelj opravlja dejavnosti iz Priloge II k tej uredbi v skladu s harmoniziranim standardom iz navedene priloge.“;
 (b)
 odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
 „2. Preveritelj oblikuje, dokumentira, izvaja in vzdržuje sistem upravljanja v skladu s harmoniziranim standardom iz Priloge II, da zagotovi stalni razvoj, izvajanje, izboljševanje ter pregledovanje postopkov in procesov iz odstavka 1. Sistem upravljanja vsebuje najmanj:
 (a)
 politike in odgovornosti;
 (b)
 pregled upravljanja;
 (c)
 notranje revizije;
 (d)
 popravljalne ukrepe;
 (e)
 ukrepe za obravnavanje tveganj in priložnosti ter sprejemanje preventivnih ukrepov;
 (f)
 nadzor nad dokumentiranimi informacijami.“;
 (25)
 v členu 42 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
 „1. Preveritelj vzdržuje in upravlja evidenco, vključno z evidenco o usposobljenosti in nepristranskosti osebja, s čimer dokaže izpolnjevanje te uredbe.“;
 (26)
 člen 43 se spremeni:
 (a)
 v odstavku 2 se drugi stavek nadomesti z naslednjim:
 „Za namene te uredbe se uporabljajo ustrezne zahteve v zvezi s strukturo in organizacijo preveritelja iz harmoniziranega standarda iz Priloge II.“;
 (b)
 v prvem pododstavku odstavka 3 se doda naslednji stavek:
 „V ta namen preveritelj spremlja tveganja za nepristranskost in sprejme ustrezne ukrepe za odpravo teh tveganj.“;
 (c)
 odstavek 5 se spremeni:
 (a)
 v prvem pododstavku se prvi stavek nadomesti z naslednjim:
 „Preveritelj pri sklenitvi dogovora med upravljavcem ali operaterjem zrakoplova in preveriteljem, pri neodvisnem pregledu ali izdaji poročila o preverjanju ne uporablja zunanjih izvajalcev.“;
 (b)
 drugi pododstavek se nadomesti z naslednjim:
 „Vendar sklepanje pogodb s posamezniki za opravljanje dejavnosti preverjanja ne pomeni oddaje v zunanje izvajanje za namene prvega pododstavka, če preveritelj pri sklepanju pogodb s takšnimi osebami prevzame polno odgovornost za dejavnosti preverjanja, ki jih opravi pogodbeno osebje. Pri sklepanju pogodb s posamezniki za opravljanje dejavnosti preverjanja preveritelj od teh posameznikov zahteva, da podpišejo pisno soglasje, da delujejo skladno s postopki preveritelja in da pri izvajanju teh dejavnosti preverjanja ni navzkrižja interesov.“;
 (d)
 vstavi se naslednji odstavek 6a:
 „6a. Pri preverjanju istega upravljavca ali operaterja zrakoplova kot v predhodnem letu preveritelj upošteva tveganje za nepristranskost in sprejme ukrepe za zmanjšanje tveganja za nepristranskost.“;
 (e)
 doda se naslednji odstavek 8:
 „8. Če EU ETS vodilni presojevalec za določeno napravo opravi letna preverjanja v obdobju petih zaporednih let, potem v naslednjih treh zaporednih letih za to isto napravo ne opravlja storitev preverjanja. Navedeno največ petletno obdobje vključuje preverjanja emisij ali podatkov o dodelitvi v okviru EU ETS, ki se v zvezi s to napravo izvedejo po 1. januarju 2021.“;
 (27)
 v členu 44 se drugi pododstavek nadomesti z naslednjim:
 „Za namene preverjanja poročil o izhodiščnih podatkih, poročil o podatkih o novih udeležencih ali letnih poročil o ravni dejavnosti je preveritelj, ki izda poročilo o preverjanju upravljavcu, poleg tega akreditiran za skupino dejavnosti št. 98 iz Priloge I.“;
 (28)
 v členu 46(1) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
 „Vsaka pravna oseba, ustanovljena v skladu z nacionalnim pravom države članice, lahko zaprosi za akreditacijo v skladu s členom 5(1) Uredbe (ES) št. 765/2008 in določbami tega poglavja.“;
 (29)
 v členu 59(1) se točka (b) nadomesti z naslednjim:
 „(b)
 pozna Direktivo 2003/87/ES, Izvedbeno uredbo (EU) 2018/2066, Delegirano uredbo (EU) 2019/331 in Izvedbeno uredbo (EU) 2019/1842, če ocenjevalec ocenjuje usposobljenost in učinkovitost preveritelja za področje uporabe št. 98 iz Priloge I k tej uredbi, to uredbo, ustrezne standarde in drugo ustrezno zakonodajo ter veljavne smernice;“;
 (30)
 v členu 60(2) se točka (a) nadomesti z naslednjim:
 „(a)
 pozna Direktivo 2003/87/ES, Izvedbeno uredbo (EU) 2018/2066, Delegirano uredbo (EU) 2019/331 in Izvedbeno uredbo (EU) 2019/1842, če tehnični strokovnjak ocenjuje usposobljenost in učinkovitost preveritelja za področje uporabe št. 98 iz Priloge I k tej uredbi, to uredbo, ustrezne standarde in drugo ustrezno zakonodajo ter veljavne smernice;“;
 (31)
 v členu 77(1) se točka (b) nadomesti z naslednjim:
 „(b)
 naslov in kontaktne podatke upravljavcev ali operaterjev zrakoplovov, katerih poročila o emisijah, poročila o tonskih kilometrih, poročila o izhodiščnih podatkih, poročila o podatkih o novih udeležencih ali letna poročila o ravni dejavnosti se preverjajo;“;
 (32)
 Priloga II se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.
 Člen 2
 Popravki Izvedbene uredbe (EU) 2018/2067
 Izvedbena uredba (EU) 2018/2067 se popravi:
 (1)
 člen 3 se popravi:
 (a)
 v točki 11 se „.../...“ nadomesti z „2019/331“;
 (b)
 v točki 28 se „.../...“ nadomesti z „2019/331“;
 (c)
 v točki 29 se „.../...“ nadomesti z „2019/331“;
 (2)
 drugi pododstavek člena 7(4) se spremeni:
 (a)
 v prvem stavku se „.../...“ nadomesti z „2019/331“;
 (b)
 v drugem stavku se „.../...“ nadomesti z „2019/331“;
 (3)
 v drugem pododstavku člena 7(6) se „.../...“ nadomesti z „2019/331“;
 (4)
 člen 10(1) se popravi:
 (a)
 v točki (e) se „.../...“ nadomesti z „2019/331“;
 (b)
 v točki (f) se „.../...“ nadomesti z „2019/331“;
 (c)
 točka l se nadomesti z naslednjim:
 „(l)
 po potrebi poročila iz člena 69(1) in (4) Izvedbene uredbe (EU) 2018/2066;“;
 (5)
 člen 17(3) se popravi:
 (a)
 v točki (a) se „.../...“ nadomesti z „2019/331“;
 (b)
 v točki (c) se „.../...“ nadomesti z „2019/331“;
 (6)
 v členu 17(4) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
 „4. Če se preneseni CO2 odšteje v skladu s členom 49 Izvedbene uredbe (EU) 2018/2066 ali se preneseni N2O ne šteje kot sproščen v ozračje v skladu s členom 50 navedene uredbe ter preneseni CO2 ali N2O merita tako prenosna kot sprejemna naprava, preveritelj preveri, ali je razlike med izmerjenimi vrednostmi obeh naprav mogoče pojasniti na podlagi negotovosti merilnih sistemov in ali je bila v poročilu o emisijah obeh naprav uporabljena pravilna aritmetična sredina.“;
 (7)
 v členu 19(3) se „.../...“ nadomesti z „2019/331“;
 (8)
 v členu 27(1) se v točki (e) „.../...“ nadomesti z „2019/331“;
 (9)
 člen 27(3) se popravi:
 (a)
 v točki (f) se „.../...“ nadomesti z „2019/331“;
 (b)
 v točki (q) se „.../...“ nadomesti z „2019/331“;
 (10)
 v členu 28 se v točki (e) „.../...“ nadomesti z „2019/331“;
 (11)
 v členu 30(1) se v točki (c) „.../...“ nadomesti z „2019/331“;
 (12)
 v členu 58(2) se v tretjem pododstavku „.../...“ nadomesti z „2019/331“;
 (13)
 v členu 69(1) se „.../...“ nadomesti z „2019/331“.
 Člen 3
 Začetek veljavnosti in uporaba
 Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
 Uporablja se od 1. januarja 2021.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 14. decembra 2020
 Za Komisijo
 Predsednica
 Ursula VON DER LEYEN
 (1) UL L 275, 25.10.2003, str. 32.
 (2) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/1842 z dne 31. oktobra 2019 o določitvi pravil za uporabo Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z nadaljnjimi ureditvami za prilagoditve brezplačne dodelitve pravic do emisije zaradi sprememb ravni dejavnosti (UL L 282, 4.11.2019, str. 20).
 (3) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/2067 z dne 19. decembra 2018 o preverjanju podatkov in o akreditaciji preveriteljev v skladu z Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 334, 31.12.2018, str. 94).
 (4) Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/331 z dne 19. decembra 2018 o določitvi prehodnih pravil za usklajeno brezplačno dodelitev pravic do emisije na ravni Unije v skladu s členom 10a Direktive 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 59, 27.2.2019, str. 8).
 PRILOGA
 V Prilogi II se dodata naslednji točki (g) in (h):
 „(g)
 postopek ali proces za zagotovitev, da preveritelj prevzema polno odgovornost za dejavnosti preverjanja, ki jih opravi pogodbeno osebje;
 (h)
 procesi, ki zagotavljajo ustrezno delovanje sistema upravljanja iz člena 41(2), vključno s:
 i.
 procesi za pregled sistema upravljanja najmanj enkrat na leto, pri čemer med pregledi upravljanja ne sme preteči več kot 15 mesecev;
 ii.
 procesi za izvajanje notranjih revizij najmanj enkrat na leto, pri čemer med notranjimi revizijami ne sme preteči več kot 15 mesecev;
 iii.
 procesi za ugotavljanje in obravnavo neskladnosti v dejavnostih preveritelja ter sprejemanje popravljalnih ukrepov za odpravo navedenih neskladnosti;
 iv.
 procesi za ugotavljanje tveganj in priložnosti v dejavnostih preveritelja ter sprejemanje preventivnih ukrepov za blaženje navedenih tveganj;
 v.
 procesi za nadzor nad dokumentiranimi informacijami.“.


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 6.12.2011
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 L 323/33
 Endast FN/ECE-texterna i original har bindande folkrättslig verkan. Denna förordnings status och dagen för dess ikraftträdande bör kontrolleras i den senaste versionen av FN/ECE:s statusdokument TRANS/WP.29/343 som finns på
 http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html
 Föreskrifter nr 28 från Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europa (FN/ECE) – Enhetliga bestämmelser om typgodkännande av ljudsignalanordningar och av motorfordon med avseende på deras ljudsignaler
 Inbegripet all giltig text fram till och med
 supplement 3 till föreskrifterna i ursprunglig lydelse – dag för ikraftträdande: 28 december 2000
 INNEHÅLL
 FÖRESKRIFTER
 1.
 Tillämpningsområde
 I. LJUDSIGNALANORDNINGAR
 2.
 Definitioner
 3.
 Ansökan om typgodkännande
 4.
 Märkningar
 5.
 Typgodkännande
 6.
 Krav
 7.
 Ändring av ljudsignalanordningstyp och utökat typgodkännande
 8.
 Produktionsöverensstämmelse
 9.
 Påföljder vid bristande produktionsöverensstämmelse
 10.
 Produktionens upphörande
 II. LJUDSIGNALER FÖR MOTORFORDON
 11.
 Definitioner
 12.
 Ansökan om typgodkännande
 13.
 Typgodkännande
 14.
 Krav
 15.
 Ändring av fordonstyp och utökat typgodkännande
 16.
 Produktionsöverensstämmelse
 17.
 Påföljder vid bristande produktionsöverensstämmelse
 18.
 Namn och adress till de tekniska organ som genomför typgodkännandeprov och till administrativa myndigheter
 BILAGOR
 Bilaga 1 —
 Meddelande om beviljat typgodkännande (eller avslag på ansökan om typgodkännande eller återkallat typgodkännande eller produktionens slutgiltiga upphörande eller utökat typgodkännande) för en ljudsignalanordningstyp för motorfordon enligt föreskrifter nr 28
 Bilaga 2 —
 Meddelande om beviljat typgodkännande (eller avslag på ansökan om typgodkännande eller återkallat typgodkännande eller produktionens slutgiltiga upphörande eller utökat typgodkännande) för en motorfordonstyp med avseende på dess ljudsignaler enligt föreskrifter nr 28
 Bilaga 3 —
 I.
 Utformning av typgodkännandemärke för ljudsignalanordningar
 II.
 Utformning av typgodkännandemärke för fordon med avseende på ljudsignaler
 1. TILLÄMPNINGSOMRÅDE
 Dessa föreskrifter är tillämpliga på
 1.1
 ljudsignalanordningar (1), försörjda med lik- eller växelström eller med tryckluft, som är avsedda att monteras på motorfordon av kategorierna L3–5, M och N, med undantag för mopeder (kategorierna L1 och L2) (2),
 1.2
 ljudsignaler från sådana motorfordon (3) som förtecknas i punkt 1.1.
 I. LJUDSIGNALANORDNINGAR
 2. DEFINITIONER
 I dessa föreskrifter avses med ljudsignalanordningar av olika typer anordningar som väsentligen skiljer sig åt sinsemellan med avseende på
 2.1
 handelsbeteckning eller varumärke,
 2.2
 arbetsprinciper,
 2.3
 typ av strömförsörjning (lik- eller växelström),
 2.4
 ytterhöljets form,
 2.5
 form och dimensioner på membranet/membranen,
 2.6
 ljudutsläppsmynningens(arnas) form eller typ,
 2.7
 beräknad(e) ljudfrekvens(er),
 2.8
 märkspänning,
 2.9
 för anordningar med direkt tillförsel av tryckluft från en yttre källa, det beräknade arbetstrycket.
 2.10
 Ljudsignalanordningen är i första hand avsedd för:
 2.10.1
 motorcyklar som utvecklar en effekt av högst 7 kW (klass I),
 2.10.2
 fordon i kategorierna M och N samt motorcyklar som utvecklar en effekt av mer än 7 kW (klass II).
 3. ANSÖKAN OM TYPGODKÄNNANDE
 3.1 Ansökan om typgodkännande för en ljudsignalanordningstyp ska inlämnas av firmanamns- eller varumärkesinnehavaren eller av dennes vederbörligen befullmäktigade ombud.
 3.2 Den ska åtföljas av följande handlingar i tre exemplar med följande uppgifter:
 3.2.1
 En beskrivning av ljudsignalanordningstypen med särskild uppmärksamhet fäst vid de punkter som omnämns i punkt 2.
 3.2.2
 En ritning som bl.a. visar signalanordningen i tvärsnitt.
 3.2.3
 En förteckning över de vederbörligen identifierade beståndsdelar som använts vid tillverkningen samt uppgifter om de material som använts.
 3.2.4
 Detaljerade ritningar av alla de beståndsdelar som använts vid tillverkningen. Ritningarna ska visa den placering som avses för typgodkännandenumret i förhållande till cirkeln i typgodkännandemärket.
 3.3 Ansökan om typgodkännande ska dessutom åtföljas av två provexemplar på signalanordningen.
 3.4 Den behöriga myndigheten ska kontrollera att tillfredsställande åtgärder vidtagits för att säkerställa effektiv kontroll av produktionsöverensstämmelsen innan typgodkännandet beviljas.
 4. MÄRKNINGAR
 4.1 Provexemplaren på ljudsignalanordningen som lämnas in för godkännande ska vara märkta med tillverkarens handelsnamn eller varumärke. Detta märke ska vara tydligt läsbart och outplånligt.
 4.2 Varje provexemplar ska ha ett tillräckligt stort utrymme för typgodkännandemärket, och detta utrymme ska anges på ritningarna som nämns i punkt 3.2.2.
 5. TYPGODKÄNNANDE
 5.1 Om de provexemplar som inlämnats för typgodkännande uppfyller bestämmelserna i punkterna 6 och 7 ska typgodkännande beviljas för denna typ av signalanordning.
 5.2 Ett godkännandenummer ska tilldelas varje godkänd typ. Dess båda första siffror (för närvarande 00 för föreskrifterna i deras ursprungliga form) ska ange den ändringsserie som omfattar de senaste mer omfattande tekniska ändringar som gjorts i föreskrifterna vid tiden för utfärdandet av typgodkännandet. Samma avtalsslutande part får inte tilldela en annan ljudsignalanordningstyp detta nummer.
 5.3 Samma typgodkännandenummer kan tilldelas de signalanordningstyper som avviker endast när det gäller märkspänning, beräknad(e) frekvens(er) eller, när det gäller de anordningar som omnämns i punkt 2.8, beräknat arbetstryck.
 5.4 Uppgifter om beviljat typgodkännande eller avslag på ansökan om typgodkännande, utökat eller återkallat typgodkännande eller produktionens slutgiltiga upphörande för en signalanordningstyp enligt dessa föreskrifter ska meddelas de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter med hjälp av en blankett som överensstämmer med förlagan i bilaga 1 till dessa föreskrifter, tillsammans med ritningar av ljudsignalanordningen (som ska tillhandahållas av den som ansöker om typgodkännande) i ett största format av A4 (210 × 297 mm) eller vikt till detta format och i skala 1:1.
 5.5 På varje ljudsignalanordning som överensstämmer med en typ som typgodkänts enligt dessa föreskrifter, ska på ett väl synligt och lättåtkomligt ställe, som anges på typgodkännandeintyget, anbringas ett internationellt typgodkännandemärke som innehåller:
 5.5.1
 en cirkel som omger bokstaven ”E” åtföljd av det särskilda landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet (4),
 5.5.2
 ett typgodkännandenummer,
 5.5.3
 en tilläggssymbol i form av ett tal i romerska siffror som visar den klass som ljudsignalanordningen tillhör.
 5.6 Typgodkännandemärket och tilläggssymbolen ska vara lätt läsbara och outplånliga.
 5.7 I del 1 i bilaga 3 till dessa föreskrifter ges ett exempel på typgodkännandemärkets utformning.
 6. KRAV
 6.1 Allmänna krav
 6.1.1
 Ljudsignalanordningen ska avge ett kontinuerligt och likformigt ljud, och dess ljudspektrum får inte variera väsentligt under drift.
 När det gäller signalanordningar som försörjs med växelström ska detta krav endast gälla vid konstant generatorvarvtal inom det intervall som anges i punkt 6.2.3.2.
 6.1.2
 Signalanordningen ska uppvisa sådana ljudegenskaper (spektralfördelning av ljudenergi, ljudtrycksnivå) och mekaniska egenskaper att den i angiven ordning klarar följande provningar.
 6.2 Mätning av ljudegenskaper
 6.2.1
 Ljudsignalanordningen ska företrädesvis provas i en ekofri omgivning.
 Den kan även provas i en halvekofri kammare eller på en öppen yta (5). I detta fall ska åtgärder vidtas för att undvika ljudreflexer från marken inom mätområdet (t.ex. genom att ett antal absorberande skärmar sätts upp). Den sfäriska divergensen ska kontrolleras så att den inte är större än 1 dB inom ett halvklot med en radie av minst 5 m upp till den maximala frekvens som ska mätas, i synnerhet i mätriktningen och vid anordningens och mikrofonens höjdnivå.
 De omgivande ljudnivåerna ska vara minst 10 dB lägre än den ljudtrycksnivå som ska mätas.
 Den anordning som ska provas och mikrofonen ska placeras på samma höjdnivå. Denna höjd ska vara 1,15–1,25 m. Axeln för mikrofonens största känslighet ska sammanfalla med riktningen för anordningens maximala ljudnivå.
 Mikrofonen ska placeras så att dess membran befinner sig på ett avstånd av 2 ± 0,01 m från planet för anordningens ljudutsläpp. För anordningar med flera utsläpp ska avståndet bestämmas i förhållande till det utsläpp som är närmast mikrofonen.
 6.2.2
 Mätningarna av ljudtrycksnivån ska göras med en ljudnivåmätare i precisionsklass 1 som uppfyller kraven i Internationella elektrotekniska kommissionens (IEC) publikation nr 651, första utgåvan (1979). Alla mätningar ska göras med användning av tidkonstanten ”F”. Alla ljudtrycksnivåer ska mätas med användande av vägningskurvan A. Fouriertransformen av ljudsignalen ska användas för att mäta detta ljudfrekvensspektrum. Alternativt kan de tredjedels oktavfilter som uppfyller kraven i IEC:s publikation nr 225, första utgåvan (1966), användas.
 I detta fall ska ljudtrycksnivån för mittfrekvensen 2 500 Hz bestämmas genom addition av ljudtryckens kvadratiska medelvärden till de tredjedels oktavbanden i mittfrekvenserna 2 000, 2 500 och 3 150 Hz.
 I samtliga fall ska Fouriertransformmetoden betraktas som en referensmetod.
 6.2.3
 Ljudsignalanordningen ska om så är lämpligt försörjas med en ström vid en av följande provningsspänningar:
 6.2.3.1
 För ljudsignalanordningar som försörjs med likström: en spänning som vid den elektriska källans anslutningskontakt uppmäts som 13/12 av märkspänningen.
 6.2.3.2
 För ljudsignalanordningar som försörjs med växelström ska strömmen tillföras från en elektrisk generator av den typ som normalt används för denna ljudsignalanordningstyp. Ljudsignalanordningens akustiska egenskaper ska registreras vid generatorvarvtal som motsvarar 50 %, 75 % och 100 % av det högsta varvtal som generatortillverkaren angett för kontinuerlig drift. Under denna provning får den elektriska generatorn inte utsättas för någon annan elektrisk belastning. Den uthållighetsprovning som beskrivs i punkt 6.3 ska utföras vid ett varvtal som utrustningstillverkaren angett och ska väljas bland ovan angivna varvtal.
 6.2.4
 Om en källa för likriktad ström används för provning av en ljudsignalanordning som försörjs med likström, får den spänningskomponent av växelström som uppmäts från topp till topp vid dess anslutningskontakt inte medan ljudsignalanordningarna är i funktion överstiga 0,1 volt.
 6.2.5
 För ljudsignalanordningar som försörjs med likström ska anslutningsledarnas motstånd, inbegripet kontaktmotstånd, uttryckt i ohm, ligga så nära som möjligt (0,10/12) × märkspänningsvärdet, uttryckt i volt.
 6.2.6
 Signalanordningen ska sättas fast stelt, med hjälp av utrustning som tillverkaren anger, på ett stöd vars massa är minst tio gånger större än massan för den signalanordning som provningen avser och minst 30 kg. Dessutom ska åtgärder vidtas för att se till att reflektion mot stödets sidor och dess egna vibrationer inte får någon märkbar inverkan på mätresultaten.
 6.2.7
 Under ovannämnda villkor får ljudtrycket, vägt i enlighet med A-kurvan, inte överstiga följande värden:
 a)
 115 dB(A) för ljudsignalanordningar som huvudsakligen är avsedda för motorcyklar som utvecklar en effekt av högst 7 kW,
 b)
 118 dB(A) för ljudsignalanordningar som huvudsakligen är avsedda för fordon i kategorierna M och N samt motorcyklar som utvecklar en effekt av mer än 7 kW.
 6.2.7.1
 Ljudtrycksnivån inom frekvensbandet 1 800–3 550 Hz ska dessutom vara högre än varje frekvenskomponent över 3 550 Hz och i samtliga fall vara lika med eller högre än
 a)
 95 dB(A) för ljudsignalanordningar som huvudsakligen är avsedda för motorcyklar som utvecklar en effekt av högst 7 kW,
 b)
 105 dB(A) för ljudsignalanordningar som huvudsakligen är avsedda för fordon i kategorierna M och N samt motorcyklar som utvecklar en effekt av mer än 7 kW.
 6.2.7.2
 Ljudsignalanordningar som har de ljudegenskaper som omnämns i b får användas på de fordon som omnämns i a.
 6.2.8
 De krav som anges ovan ska också uppfyllas av en anordning som genomgår den uthållighetsprovning som avses i punkt 6.3, där inspänningen varierar mellan 115 % och 95 % av dess märkspänning för ljudsignalanordningar som försörjs med likström, eller för ljudsignalanordningar som försörjs med växelström vid 50 %–100 % av det högsta generatorvarvtal som tillverkaren angett för kontinuerlig drift.
 6.2.9
 Tiden mellan anordningens aktivering och den tidpunkt då ljudet når det minimivärde som föreskrivs i punkt 6.2.7 får inte överstiga 0,2 sekunder uppmätt vid en omgivningstemperatur av 20 ± 5 °C. Denna bestämmelse gäller bland annat samtliga pneumatiska eller elektropneumatiska signalanordningar.
 6.2.10
 Pneumatiska eller elektropneumatiska signalanordningar ska, när de är i drift med kraftförsörjning enligt tillverkarens anvisningar för anordningarna, uppfylla samma akustiska krav som för elektriskt drivna ljudsignalanordningar.
 6.2.11
 För anordningar med flera toner i vilka varje ljudavgivande enhet kan fungera oberoende, skall det minimivärde som avses ovan uppnås när varje enhet fungerar separat. Maximivärdet för allmän ljudnivå skall inte överskridas när alla enheter fungerar samtidigt.
 6.3 Uthållighetsprovning
 6.3.1
 Ljudsignalanordningen ska försörjas med ström vid märkspänningen och de anslutningsledarmotstånd som anges i punkterna 6.2.3–6.2.5 och aktiveras enligt följande:
 —
 10 000 gånger för ljudsignalanordningar som huvudsakligen är avsedda för motorcyklar som utvecklar en effekt av högst 7 kW,
 —
 50 000 gånger för ljudsignalanordningar som huvudsakligen är avsedda för fordon av kategorierna M och N och för motorcyklar som utvecklar en effekt av mer än 7 kW, varje gång under en sekund följd av en paus av fyra sekunder. Under provningen ska ljudsignalanordningen ventileras med en luftström som håller en hastighet av ca 10 m/s.
 6.3.2
 Om provningen utförs i en ekofri kammare ska denna vara tillräckligt stor för att säkerställa normal avledning av den värme som alstras av signalanordningen under provningen.
 6.3.3
 Omgivningstemperaturen i provningsrummet ska ligga mellan + 15 och + 30 °C.
 6.3.4
 Om ljudnivåegenskaperna, efter det att ljudsignalanordningen aktiverats under halva det antal gånger som föreskrivits, inte längre är desamma som före provningen får ljudsignalanordningen justeras. Efter att ha aktiverats det föreskrivna antalet gånger och efter ytterligare justering, om så krävs, måste ljudsignalanordningen genomgå den provning som beskrivs i punkt 6.2.
 6.3.5
 För elektropneumatiska signalanordningar får anordningen efter var 10 000:e aktivering smörjas med den olja som rekommenderats av tillverkaren.
 7. ÄNDRING AV LJUDSIGNALANORDNINGSTYP OCH UTÖKAT TYPGODKÄNNANDE
 7.1 Varje ändring av ljudsignalanordningstypen ska meddelas den myndighet som beviljat typgodkännande av ljudsignalanordningstypen. Denna myndighet kan därefter
 7.1.1
 antingen göra bedömningen att de gjorda ändringarna sannolikt inte kommer att få någon märkbar negativ effekt,
 7.1.2
 eller begära en ny rapport från den tekniska tjänst som ansvarar för provningarna.
 7.2 Uppgifter om bekräftelse på typgodkännande med angivande av ändringarna eller om avslag på ansökan om typgodkännande ska meddelas de övriga parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter, enligt det förfarande som anges i punkt 5.4.
 7.3 Den behöriga myndighet som utfärdar ett utökat typgodkännande ska tilldela varje meddelande om en sådan utökning ett serienummer.
 8. PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE
 Förfarandena för produktionsöverensstämmelse ska överensstämma med dem som fastställs i tillägg 2 till överenskommelsen (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) och innehålla följande krav:
 8.1
 Ljudsignalanordningar som typgodkänts enligt dessa föreskrifter ska tillverkas så att de överensstämmer med den godkända typen genom att uppfylla kraven i punkt 6.
 8.2
 Den myndighet som beviljat typgodkännande får när som helst granska de metoder för kontroll av produktionsöverensstämmelse som tillämpas på varje produktionsenhet. Normalt intervall för dessa kontroller ska vara en gång vartannat år.
 9. PÅFÖLJDER VID BRISTANDE PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE
 9.1 Det typgodkännande som beviljats en ljudsignalanordningstyp enligt dessa föreskrifter kan återkallas om villkoren i punkt 8.1 inte uppfylls eller om ljudsignalanordningen inte klarar de kontroller som avses i punkt 8.2.
 9.2 Om en part i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett typgodkännande, som den tidigare beviljat, ska den genast meddela de övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter detta med hjälp av en kopia av typgodkännandeintyget där det vid slutet finns en undertecknad och daterad uppgift i stora bokstäver lydande: ”TYPGODKÄNNANDE ÅTERKALLAT”.
 10. PRODUKTIONENS UPPHÖRANDE
 Om innehavaren av ett typgodkännande enligt dessa föreskrifter upphör med produktionen av den ljudsignalanordningstyp som typgodkänts ska denne meddela den myndighet som beviljade typgodkännandet detta. Efter att ha mottagit meddelandet ska denna myndighet upplysa de övriga parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter om detta med hjälp av en kopia av typgodkännandeintyget där det vid slutet finns en undertecknad och daterad uppgift i stora bokstäver lydande: ”PRODUKTIONEN HAR UPPHÖRT”.
 II. LJUDSIGNALER FÖR MOTORFORDON
 11. DEFINITIONER
 I dessa föreskrifter avses med
 11.1 typgodkännande av motorfordon: typgodkännande av en fordonstyp med avseende på dess ljudsignal.
 11.2 fordonstyp: fordon som inte sinsemellan uppvisar väsentliga skillnader när det gäller sådant som:
 11.2.1
 antal och typ(er) av de signalanordningar som är anbringade på fordonet,
 11.2.2
 de monteringssätt som använts för att anbringa signalanordningar på fordonet,
 11.2.3
 placeringen av signalanordningarna på fordonet,
 11.2.4
 styvheten i de konstruktionsdelar på vilka signalanordningen(arna) är monterade,
 11.2.5
 den utformning och de material i fordonsfrontens karosseri som skulle kunna påverka nivån på det ljud som avges av signalanordningen(arna) och få en döljande effekt.
 12. ANSÖKAN OM TYPGODKÄNNANDE
 12.1 Ansökan om typgodkännande för en fordonstyp när det gäller dess ljudsignaler ska inlämnas av fordonstillverkaren eller dennes vederbörligen befullmäktigade ombud.
 12.2 Den ska åtföljas av följande handlingar i tre exemplar med följande uppgifter:
 12.2.1
 en beskrivning av fordonstypen med avseende på de punkter som omnämns i punkt 11.2,
 12.2.2
 en förteckning över de beståndsdelar som krävs för att identifiera den (de) signalanordning(ar) som kan monteras på fordonet,
 12.2.3
 ritningar som visar signalanordningens(arnas) läge och dess (deras) monteringssätt på fordonet,
 12.3 Ett fordon som är representativt för den fordonstyp som ska godkännas ska överlämnas till den tekniska tjänst som har ansvaret för typgodkännandeprovningarna.
 13. TYPGODKÄNNANDE
 13.1 Om den fordonstyp som inlämnats för typgodkännande enligt dessa föreskrifter uppfyller kraven i punkterna 14 och 15 ska typgodkännande för denna fordonstyp beviljas.
 13.2 Ett godkännandenummer ska tilldelas varje godkänd typ. Dess båda första siffror (för närvarande 00 för föreskrifterna i deras ursprungliga form) ska ange den ändringsserie som omfattar de senaste mer omfattande tekniska ändringar som gjorts i föreskrifterna vid tiden för utfärdandet av typgodkännandet. Samma avtalsslutande part får inte tilldela en annan fordonstyp detta nummer.
 13.3 Uppgifter om beviljat typgodkännande eller avslag på ansökan om typgodkännande, utökat eller återkallat typgodkännande eller produktionens slutgiltiga upphörande för en fordonstyp enligt dessa föreskrifter ska meddelas de avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter med hjälp av en blankett som överensstämmer med förlagan i bilaga 2 till dessa föreskrifter, tillsammans med ritningar (som ska tillhandahållas av den som ansöker om typgodkännande) i ett största format av A4 (210 × 297 mm) eller sammanvikt till detta format och i en lämplig skala.
 13.4 På varje fordon som överensstämmer med en fordonstyp som typgodkänts enligt dessa föreskrifter, ska på ett väl synligt och lättåtkomligt ställe, som anges på typgodkännandeintyget, anbringas ett internationellt typgodkännandemärke bestående av:
 13.4.1
 en cirkel som omger bokstaven ”E” åtföljd av det särskilda landsnumret för det land som beviljat typgodkännandet,
 13.4.2
 numret på dessa föreskrifter placerat till höger om den cirkel som avses i punkt 13.4.1.
 13.5 Den symbol som avses i punkt 13.4 behöver inte upprepas om fordonet överensstämmer med en fordonstyp som enligt andra föreskrifter bifogade till överenskommelsen har godkänts i samma land som har beviljat typgodkännande enligt de här föreskrifterna. I sådana fall ska ytterligare nummer och symboler för samtliga föreskrifter enligt vilka typgodkännande har beviljats i det land som har beviljat godkännande enligt de här föreskrifterna anges i vertikala kolumner till höger om den symbol som avses i punkt 13.4.
 13.6 Godkännandemärket ska vara lätt läsbart och outplånligt.
 13.7 Typgodkännandemärket ska placeras nära den skylt som innehåller fordonsegenskaperna och kan också anbringas på denna skylt.
 13.8 I avsnitt II i bilaga 3 till dessa föreskrifter ges ett exempel på typgodkännandemärkets utformning.
 13.9 Den behöriga myndigheten ska kontrollera att tillfredsställande åtgärder vidtagits för att säkerställa effektiv kontroll av produktionsöverensstämmelsen innan typgodkännandet beviljas.
 14. KRAV
 Fordonet ska uppfylla följande krav:
 14.1
 Den (de) ljudsignalanordning(ar) (eller system) som anbringas på fordonet ska vara av en typ som godkänts enligt dessa föreskrifter.
 Ljudsignalanordningar av klass II som godkänts enligt dessa föreskrifter i deras ursprungliga lydelse och därför inte har symbolen II i sitt typgodkännandemärke får även i fortsättningen anbringas på fordonstyper som inlämnats för typgodkännande enligt dessa föreskrifter.
 14.2
 Provningsspänningen ska vara sådan som anges i punkt 6.2.3 i dessa föreskrifter.
 14.3
 Ljudtrycksmätningarna ska göras enligt de villkor som anges i punkt 6.2.2 i dessa föreskrifter.
 14.4
 Den A-vägda nivån för ljudtrycket som avges av den anordning som anbringats på fordonet ska uppmätas på ett avstånd av 7 m framför fordonet, placerat på en fri yta på ett så jämnt underlag som möjligt och, när det gäller anordningar försörjda av likström, med motorn avstängd.
 14.5
 Mätinstrumentets mikrofon ska placeras ungefär i fordonets längsgående mittplan.
 14.6
 Bakgrundsbrusets och vindbrusets ljudtrycksnivå måste ligga minst 10 dB (A) under det ljud som ska mätas.
 14.7
 Den högsta ljudtrycksnivån ska sökas inom ett intervall av 0,5–1,5 m över markytan.
 14.8
 Om den uppmätts enligt de villkor som anges i punkterna 14.2–14.7 ska den högsta ljudtrycksnivån (14.7) hos den ljudsignal som provats vara minst:
 a)
 lika med 83 dB(A) och inte mer än 112 dB(A) för signaler från motorcyklar som utvecklar en effekt av högst 7 kW,
 b)
 lika med 93 dB(A) och högst 112 dB(A) för signaler från fordon i kategorierna M och N och motorcyklar som utvecklar en effekt av mer än 7 kW.
 15. ÄNDRING AV FORDONSTYP OCH UTÖKAT TYPGODKÄNNANDE
 15.1 Varje ändring av fordonstypen ska meddelas den myndighet som beviljat typgodkännande av fordonstypen. Denna myndighet kan därefter
 15.1.1
 antingen göra bedömningen att de gjorda ändringarna sannolikt inte kommer att få någon märkbar negativ effekt och att fordonet i alla händelser fortfarande uppfyller kraven, eller
 15.1.2
 begära en ny rapport från den tekniska tjänst som ansvarar för provningarna.
 15.2 Uppgift om bekräftelse på typgodkännande med angivande av ändringarna eller om avslag på ansökan om typgodkännande ska meddelas de övriga parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter, enligt det förfarande som anges i punkt 13.3.
 15.3 Den behöriga myndighet som utfärdar ett utökat typgodkännande ska tilldela varje meddelande om en sådan utökning ett serienummer.
 16. PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE
 Förfarandena för produktionsöverensstämmelse ska överensstämma med dem som fastställs i tillägg 2 till överenskommelsen (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) och innehålla följande krav:
 16.1
 Ett fordon som är typgodkänt enligt dessa föreskrifter ska tillverkas så att det överensstämmer med den godkända typen genom att uppfylla de krav som anges i punkt 14.
 16.2
 Den myndighet som beviljat typgodkännande får när som helst granska de metoder för kontroll av överensstämmelse som tillämpas på varje tillverkningsanläggning. Dessa granskningar ska normalt äga rum en gång vartannat år.
 17. PÅFÖLJDER VID BRISTANDE PRODUKTIONSÖVERENSSTÄMMELSE
 17.1 Det typgodkännande som beviljats en fordonstyp enligt dessa föreskrifter kan återkallas om villkoren i punkt 16.1 inte uppfylls eller om fordonet inte klarar de kontroller som avses i punkt 16.2.
 17.2 Om en part i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter återkallar ett typgodkännande, som den tidigare beviljat, ska den genast meddela de övriga avtalsslutande parter som tillämpar dessa föreskrifter detta med hjälp av en kopia av typgodkännandeintyget där det vid slutet finns en undertecknad och daterad uppgift i stora bokstäver lydande: ”TYPGODKÄNNANDE ÅTERKALLAT”.
 18. NAMN OCH ADRESS TILL DE TEKNISKA ORGAN SOM GENOMFÖR TYPGODKÄNNANDEPROV OCH TILL ADMINISTRATIVA MYNDIGHETER
 De parter i överenskommelsen som tillämpar dessa föreskrifter ska meddela Förenta nationernas sekretariat namn- och adressuppgifter gällande de tekniska tjänster som ansvarar för typgodkännandeprovningarna samt de myndigheter som beviljar typgodkännande och till vilka de intyg om beviljat typgodkännande, avslag på ansökan om typgodkännande eller återkallande av typgodkännande som utfärdats i andra länder, ska sändas.
 (1) En ljudsignalanordning som har flera ljudutsläppsmynningar som aktiveras av en enda kraftenhet ska betraktas som en ljudsignalanordning.
 (2) Enligt definitionen i den konsoliderade resolutionen (R.E.3).
 (3) En ljudsignalanordning, som består av flera enheter som var och en avger en ljudsignal och samtidigt styrs genom aktivering av ett enda manöverorgan, ska betraktas som ett ljudsignalssystem.
 (4) 1 för Tyskland, 2 för Frankrike, 3 för Italien, 4 för Nederländerna, 5 för Sverige, 6 för Belgien, 7 för Ungern, 8 för Tjeckien, 9 för Spanien, 10 för Jugoslavien, 11 för Förenade kungariket, 12 för Österrike, 13 för Luxemburg, 14 för Schweiz, 15 (vakant), 16 för Norge, 17 för Finland, 18 för Danmark, 19 för Rumänien, 20 för Polen, 21 för Portugal, 22 för Ryssland, 23 för Grekland, 24 för Irland, 25 för Kroatien, 26 för Slovenien, 27 för Slovakien, 28 för Vitryssland, 29 för Estland, 30 (vakant), 31 för Bosnien och Hercegovina, 32 för Lettland, 33 (vakant), 34 för Bulgarien, 35och 36 (vakanta), 37 för Turkiet, 38 och 39 (vakanta), 40 för f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, 41 (vakant), 42 för Europeiska gemenskapen (typgodkännanden beviljas av dess medlemsstater med användning av respektive ECE-symbol), 43 för Japan, 44 (vakant), 45 för Australien, 46 för Ukraina och 47 för Sydafrika. Efterföljande nummer ska tilldelas andra länder i den kronologiska ordning de ratificerar eller tillträder överenskommelsen om antagande av enhetliga regler för godkännande av utrustning och delar till motorfordon samt för ömsesidigt erkännande av sådant godkännande, och Förenta nationernas generalsekretariat ska meddela överenskommelsens parter de sålunda tilldelade numren.
 (5) Provningsområdet kan ha formen av t.ex. en fri yta med en radie av 50 m, vars centrala del måste vara praktiskt taget horisontell på en radie av minst 20 m, och vars yta ska bestå av betong, asfalt eller liknande material och inte får vara täckt av nysnö, högt gräs, lös jord eller aska. Mätningarna ska utföras i klart väder. Ingen annan än instrumentavläsaren får befinna sig i närheten av ljudsignalanordningen eller mikrofonen, då närvaron av åskådare intill ljudsignalanordningen eller mikrofonen i hög grad kan påverka instrumentavläsningen. Varje registrering av en toppnivå som inte förefaller ha något samband med den allmänna ljudnivån ska förbises.
 BILAGA 1
 MEDDELANDE
 (Maximiformat: A4 (210 × 297 mm))
 BILAGA 2
 MEDDELANDE
 (Maximiformat: A4 (210 × 297 mm))
 BILAGA 3
 I. UTFORMNING AV TYPGODKÄNNANDEMÄRKE FÖR LJUDSIGNALANORDNINGAR
 (se punkt 5.5 i dessa föreskrifter)
 Ovanstående typgodkännandemärke, anbringat på en ljudsignalanordning, visar att denna ljudsignalanordning av klass I typgodkänts i Nederländerna (E 4) med typgodkännandenummer 002439. De två första siffrorna i typgodkännandenumret anger att typgodkännandet beviljats i överensstämmelse med kraven i föreskrifter nr 28 i deras ursprungliga lydelse.
 Anmärkning:
 Typgodkännandemärket måste placeras nära cirkeln och måste vara i ett läge antingen ovanför eller under bokstaven ”E” eller till vänster eller till höger om denna bokstav. Typgodkännandenumrets siffror måste vara på samma sida av bokstaven ”E” och vara vända i samma riktning. Användning av romerska siffror för typgodkännandenummer bör undvikas för att förhindra förväxling med andra symboler.
 II. UTFORMNING AV TYPGODKÄNNANDEMÄRKE FÖR FORDON MED AVSEENDE PÅ LJUDSIGNALER
 (se punkt 13.4 i dessa föreskrifter)
 FÖRLAGA A
 Ovanstående typgodkännandemärke, anbringat på ett fordon, anger att denna fordonstyp har typgodkänts med avseende på dess ljudsignaler i Nederländerna (E 4) enligt föreskrifter nr 28.
 FÖRLAGA B
 Ovanstående typgodkännandemärke, anbringat på ett fordon, anger att denna fordonstyp har typgodkänts i Nederländerna (E 4) med avseende på dess ljudsignaler och utsläpp av föroreningar från dieselmotorn enligt föreskrifter nr 28 och nr 24. Med avseende på de sistnämnda föreskrifterna är absorbtionsfaktorns korrigerade värde 1,30 m–1.


type: wikipedia

text:
Jolanta Dukure (dzimusi Valmierā) ir bijusī latviešu vieglatlēte, soļotāja. Viņas personīgais rekords 20 kilometru soļojumā ir 1:31,02, kas ir arī valsts rekords, to viņa sasniedza 2006. gada Eiropas čempionātā, kur ierindojās augstajā 9. vietā. Viņa piedalījās arī 2007. gada Pasaules čempionātā, kurā nefinišēja, un 2008. gada Pekinas Olimpiskajās spēlēs.
 Atsauces
 Ārējās saites
 Pekina 2008 profils
 1979. gadā dzimušie
 Valmierā dzimušie
 Latvijas vieglatlētes
 2000. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki
 2008. gada vasaras olimpisko spēļu dalībnieki


type: other

text:
I. A bíróság a bírósági meghagyás kibocsátása során a felperes által felszámítottnál alacsonyabb összegben állapítja meg a perköltséget, ha a felperes a per tárgyának értékét tévesen határozta meg, illetve a perköltség összegét nyilvánvalóan jogszabálysértően számította fel.
 II. A bíróságnak a bírósági meghagyás indokolásában az eltérés okára ki kell térnie.
 A Pp. 181. § (1) bekezdése szerint a bíróság a bírósági meghagyást a közölt kereseti kérelemnek megfelelően bocsátja ki. A per tárgyát a kereseti kérelem, valamint annak a jogalapja és a ténybeli alapja adja meg együttesen. A perköltség ebből eredően nem a kereset része. A Pp. 82. § (1) bekezdése alapján ennek megfelelően a bíróság a felszámított perköltség viseléséről hivatalból köteles dönteni. Köteles továbbá a bíróság hivatalból vizsgálni a pertárgy értékét és ennek megfelelően a fizetendő perköltség mértékét is. Így abban az esetben, ha a fél által meghatározott pertárgyérték nem felel meg a jogszabályoknak, a Pp. 176. § (2) bekezdés f) pontja alapján hiánypótlásnak van helye, és ha a fél a bíróság által eltérően meghatározott pertárgyértékhez képest a hiányzó illetéket nem fizeti meg, úgy a keresetlevelet vissza kell utasítani.
 Az előzőekből következik, hogy olyan eset nem merülhet fel, hogy a bírósági meghagyás kibocsátásakor a felszámítottnál magasabb összegben kellene, vagy lehetne a perköltséget megállapítani; a fel nem számított költséget pedig – a Pp. 82. § (3) bekezdése alapján – egyébként sem lehet figyelembe venni.
 Előfordulhat azonban, hogy a bíróságnak a perköltséget a fél által megállapítottnál alacsonyabb összegben kell meghatároznia. Tekintettel arra, hogy a perköltség nem része a keresetnek, valamint e tekintetben a bíróságnak hivatalból kell eljárnia, alappal vonható le az a következtetés, hogy nincs akadálya annak, hogy a bíróság a bírósági meghagyás kibocsátása során a perköltséget a felszámítottnál alacsonyabb összegben, a jogszabályoknak megfelelően állapítsa meg.
 Nem támogatható ugyanis az az álláspont, amely szerint akkor, ha a fél a pertárgyértéket – tévesen – magasabb összegben határozta meg, vagy jogszabálysértő módon számított fel költséget, akkor pusztán ez okból, az ellenérdekű fél magasabb összegű perköltség megfizetésére legyen kötelezhető. Alátámasztja mindezt az is, hogy a Pp. 182. § (1) bekezdése a felperes részére is jogorvoslati lehetőséget biztosít, hiszen ha a bírósági meghagyásnak meg kellene felelnie a kereseti kérelemben foglaltaknak, akkor csak a bíróság esetleges tévedésének a lehetősége lehetne az oka annak, hogy a kérelmet előterjesztő fél is ellentmondással élhet a bírósági meghagyással szemben. Ki kell emelni e körben a Pp. 182. § (1) bekezdés harmadik fordulatát, amely kifejezetten a perköltség tekintetében ad a főszabályhoz képest egy elbírálási könnyítést.
 A bírósági meghagyás kibocsátásakor ezért lehetőség van arra, hogy a bíróság a perköltség összegét a fél által tévesen felszámítottnál alacsonyabb összegben állapítsa meg. Ennek esetei azonban – figyelemmel arra, hogy a bírósági meghagyással a bíróság a keresetet nem bírálja el, csak a mulasztást szankcionálja – az ítéleti döntéshez képest korlátozottak. Eltérésre csak akkor van lehetőség, ha a fél a pertárgy értékét tévesen határozta meg, valamint akkor, ha a perköltség összegét a jogszabályoktól eltérően, azaz jogszabálysértően számította fel. Nincs mód így arra, hogy a bíróság mérlegelje a költségigény megalapozottságát vagy összegszerűségét, következésképpen eltérésnek csak jogszabálysértő költségszámítás esetében van helye (értve ez alatt azt az esetet is, ha a felperes nem csatolja a felszámításban szereplő adatok alátámasztására szolgáló okiratokat). Az eltérés okára a bíróságnak a bírósági meghagyás indokolásában ki kell térnie.
 [Pp. 82. § (1) és (3) bek., 181. § (1) bek., 182. § (1) bek.]
 A házassági bontóperben, a szülői felügyelet gyakorlásának rendezése és a gyermek harmadik személynél történő elhelyezése iránti perekben, ha a felperes gyermektartásdíj megfizetésére is kéri kötelezni az alperest, bírósági meghagyás a kereset tartásdíjra irányuló részére sem bocsátható ki.
 A Pp. XXXI. Fejezete az egyes személyi állapottal kapcsolatos perek részletes szabályai előtt meghatározza a személyi állapotot érintő perek gyűjtőfogalmát és azokat a közös eljárási szabályokat, amelyek valamennyi személyi állapottal kapcsolatos per esetében eltérést jelentenek a törvény általános részében foglalt szabályoktól.
 A személyi állapotot érintő perek közé tartoznak – többek között – a házassági perek és a szülői felügyelettel kapcsolatos perek (Pp. 429. §). A házassági bontóper házassági pernek minősül [Pp. 453. § (1) bek.]. A szülői felügyelettel kapcsolatos pereken a szülői felügyelet gyakorlásának rendezése, a gyermek harmadik személynél történő elhelyezése, valamint a szülői felügyelet megszüntetése és a visszaállítása iránt indított pert kell érteni (Pp. 472. §).
 A Pp. 455. §-a meghatározza a házasság felbontása iránti keresettel összekapcsolható – többek között – a házastársak gyermekének tartására, a gyermeket érintő szülői felügyelet gyakorlásának rendezésére, a gyermek harmadik személynél történő elhelyezésére vonatkozó kereseteket. A Pp. 476. §-a alapján a szülői felügyelet gyakorlásának rendezése, a Pp. 480. §-a szerint a gyermek harmadik személynél történő elhelyezése, míg a Pp. 483. §-a értelmében a szülői felügyelet megszüntetése iránti keresettel kapcsolható össze a gyermek tartása iránti kereset.
 Az elsőfokú eljárás általános szabályai szerint a bírósági meghagyás kibocsátása az írásbeli ellenkérelem elmulasztásának következménye. A jogalkotó e jogintézmény alkalmazását a személyi állapottal kapcsolatos perek céljára és a személyi állapottal kapcsolatos jogviszonyok rendezéséhez fűződő társadalmi érdekre tekintettel nem tartotta indokoltnak. A személyi állapotot érintő perekben ezért nincs helye bírósági meghagyás kibocsátásának [Pp. 432. § (1) bek. d) pont].
 A törvényi szabályozásból következően ezekben a perekben az alperes írásbeli ellenkérelme hiányában sincs helye az érvényesített gyermektartásdíj követelésre nézve bírósági meghagyás kibocsátásának.
 [Pp. 429. §, 432. § (1) bek. d) pont, 453. § (1) bek., 455. §, 472. §, 476. §, 480. §, 483. §]
 A perindítást megelőzően, illetve a polgári per folyamán kötött egyezséget jóváhagyó végzés ellen felülvizsgálatnak nincs helye.
 A felek a perindítást megelőzően (Pp. 167 - 168. §§), illetve a polgári per bármely szakaszában (Pp. 238 - 239. §§) egyezséget köthetnek egymással. A bíróság által jóváhagyott egyezségnek ugyanaz a hatálya, mint az ítéletnek [Pp. 239. § (3) bekezdés].
 A Pp. 406. § (1) bekezdése a jogerős ítélet, az ügy érdemében hozott jogerős végzés, valamint egyéb, a Pp. 406. § (2) bekezdésében nevesített végzések ellen biztosítja a felülvizsgálat lehetőségét.
 A törvény rendszertani értelmezése alapján megállapítható, hogy a Pp. – az ítélet mellett – az ítélet hatályával rendelkező határozatok ellen nem kívánja lehetővé tenni a felülvizsgálati kérelem előterjesztését. A rendkívüli perorvoslatok közül ugyanis a perújítás esetében a perújítással támadható határozatok körében a jogerős ítélet mellett kifejezetten megjelöli az ítélet hatályával rendelkező határozatokat is (Pp. 393. §), a felülvizsgálat szabályai között azonban az ítélet hatályú határozatokat nem említi. Ez arra utal, hogy a Pp. a perújítási kérelem előterjesztését az ítélet és az ítélet hatályú határozatok ellen egyaránt lehetővé kívánja tenni, a felülvizsgálat lehetőségét viszont az ítélet hatályával rendelkező határozatok ellen nem kívánja biztosítani. Abból tehát, hogy a jóváhagyott egyezség hatálya azonos az ítéletével, az egyezséget jóváhagyó végzés elleni felülvizsgálat lehetősége nem következik.
 Ezen túlmenően hangsúlyozandó, hogy a Pp. különbséget tesz az érdemi és az ügy érdemében hozott végzések között. Ez utóbbiak az ügy tárgyát képező kérdést érdemben végleges jelleggel lezáró végzéseket jelentik. A polgári perben a bíróság a per érdemében a Pp. 340. § b) pontja szerint mindig ítélettel dönt, végzéssel a 340. § c) pontja értelmében az egyéb kérdésekről rendelkezik. A bíróság az egyezséget jóváhagyó végzéssel nem dönti el érdemben a felek jogvitáját, az érdemi anyagi jogi kérdésekről ugyanis a felek maguk rendelkeznek az egyezségükben. A bíróság a jóváhagyás során csupán az egyezség jogszabályoknak való megfelelőségét vizsgálja, ennek megfelelően a jóváhagyás az egyezség tudomásul vételét jelenti és a jogerőhatást keletkezteti. Következésképpen az egyezséget jóváhagyó végzés nem tartozik az ügy érdemében hozott végzések körébe sem. Az ügy érdemében hozott végzés alatt a Pp. fogalomrendszerében is a régi Pp. alkalmazásában kialakított egységes jogértelmezésnek megfelelően a nemperes eljárásokban hozott, a nemperes eljárás tárgyát képező kérdést a bíróság által érdemben végleges jelleggel lezáró határozatokat kell érteni.
 Mindamellett az egyezséget jóváhagyó végzés a Pp. 406. § (2) bekezdésének taxatív felsorolásában sem szerepel.
 A perindítást megelőzően, illetve a polgári per során kötött egyezséget jóváhagyó végzés ellen ezért felülvizsgálatnak nincs helye.
 [Pp. 340. § b-c) pont, 406. § (1)-(2) bek.]
 Az elsőfokú ítélet elleni fellebbezés folytán indult másodfokú eljárásban meghozott egyezséget jóváhagyó vagy megtagadó végzés ellen fellebbezésnek van helye.
 A Pp. 364. §-a értelmében – a fellebbezésre vonatkozó XXVII. Fejezet eltérő rendelkezése hiányában – a másodfokú eljárásban az elsőfokú eljárásra vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. Ennek következtében lehetőség van arra, hogy a másodfokú bíróság amennyiben a felek – másodfokú eljárás során kötött – egyezsége megfelel a jogszabályoknak, azt a Pp. 239. § (1) bekezdése alapján végzéssel jóváhagyja, ellenkező esetben a jóváhagyást megtagadja és az eljárást folytassa. A Pp. 239. § (2) bekezdése szerint az egyezséget jóváhagyó vagy azt megtagadó végzés ellen külön fellebbezésnek van helye.
 A Pp. 365. § (2) bekezdés c) pontja szerint fellebbezésnek van helye a másodfokú bíróság olyan végzése ellen, amellyel szemben az elsőfokú eljárás szabályai szerint külön fellebbezésnek lenne helye.
 A hivatkozott jogszabályhelyek egybevetéséből az következik, hogy ha a másodfokú eljárás során kötik meg a peres felek az egyezséget, annak jogszabályi feltételeit az elsőfokú bíróság még nem vizsgálhatta, mert az az elsőfokú eljárásban nem merült fel, így a másodfokú bíróság az egyezséget jóváhagyó/megtagadó végzését nyilvánvalóan az elsőfokú eljárás szabályai szerint hozza meg. A másodfokú eljárásban kötött egyezség jóváhagyása során fel sem merülhet, hogy a másodfokú bíróság a döntésével az elsőfokú bíróság határozatát bírálná felül.
 Ezért a másodfokú eljárás során megkötött egyezséget jóváhagyó vagy azt megtagadó végzések fellebbezéssel támadhatók.
 Ezt a megállapítást nem rontja le a Pp. 385. § (1) bekezdése sem, ugyanis az egyezséget jóváhagyó végzésnek csupán jogkövetkezménye az a másodfokú bíróság részéről tett megállapítás, hogy az elsőfokú bíróság ítélete – abban a részében, amelyre az egyezség vonatkozik – hatályát veszti.
 [Pp. 239. § (1)-(2) bek., 364. §, 365. § (2) bek. c) pont, Pp. 385. § (1) bek.]
 A keresetlevél közlése után az alperes írásban előterjesztett, a bíróság illetékességének hiányával kapcsolatos hivatkozása (eljárási kifogása) alaki védekezésnek (írásbeli ellenkérelemnek) minősül, ami akkor is kizárja a bírósági meghagyás kibocsátását, ha megalapozatlan.
 A Pp. 179. § (1) bekezdése alapján a bíróság a perfelvételre alkalmas keresetlevél kézbesítésével egyidejűleg felhívja az alperest az írásbeli ellenkérelem előterjesztésére. A perfelvételi iratnak minősülő írásbeli ellenkérelem előterjesztése minden ügyben kötelező. Az írásbeli ellenkérelem részletes tartalmi elemeit a Pp. 199. § tartalmazza. A régi Pp. 139. §-nak megfelelően ellenkérelemnek kell(ett) tekinteni az eljárás megszüntetésére irányuló alaki védekezést és a keresettel szembeni érdemi védekezést. Érdemben ezen a Pp. sem változtat, azonban az ellenkérelem érdemi részét két részre bontja, az alaki és érdemi védekezésre.
 Alaki védekezés esetén az írásbeli ellenkérelem érdemi részében fel kell tüntetni az eljárás megszüntetésére alapot adó okot, az azt megalapozó jogszabályhelyet és tényeket, továbbá a bizonyítékok körét [Pp. 199. § (2) bekezdés a) pont].
 A törvényi szabályozásból következően a keresetlevél közlése után az alperes írásban előterjesztett, a bíróság illetékességének hiányával kapcsolatos hivatkozása alaki védekezésnek (írásbeli ellenkérelemnek) minősül.
 Ha az alperes a Pp. 199. § (2) bekezdés a) pont aa) alpontja alapján illetékességi kifogást terjeszt elő, egyszersmind az eljárás megszüntetését is kérnie kell. Ha az alperes hivatkozása a Pp. 240. § (1) bekezdés e) pontjában foglalt feltételeknek megfelel – vagyis az ügy más bíróság kizárólagos illetékességébe tartozik, a jogszabályi kivételektől eltekintve –, a bíróság az eljárás megszüntetésével egyidejűleg elrendeli az ügy iratainak a kizárólagosan illetékes bírósághoz való áttételét. Bírósági meghagyás kibocsátásának akkor sincs helye, ha az alaki védekezés nem alapos.
 [Pp. 179. § (1) bek., 181. § (1) bek., 199. §, 240. §]
 Darabszám: 82 | Megjelenítés: 31 - 35