type: wikipedia

text:
Il 29 aprile 2017 le autorità della Turchia hanno bloccato l'accesso online a tutte le versioni linguistiche dell'enciclopedia online Wikipedia nel territorio nazionale. Le restrizioni furono imposte dalla legge turca n. 5651, a causa della versione inglese dell'articolo sul terrorismo sponsorizzato dallo stato, in cui la Turchia veniva descritta come paese sponsor dell'ISIS e Al-Qaeda. I tribunali turchi hanno considerato queste affermazioni come una manipolazione pubblica ad opera dei mass media. Nonostante le molteplici richieste dell'Autorità turca per le tecnologie dell'informazione e della comunicazione, la comunità di Wikipedia ha rifiutato di modificare l'articolo per conformarsi alla legge turca sostenendo che le affermazioni contenute negli articoli contestati erano riferite a fonti attendibili.
 A gennaio 2018 Wikipedia era ancora vietata in Turchia e la direttrice esecutiva di Wikimedia Foundation, Katherine Maher, non sapeva ancora spiegare le ragioni di questo blocco. Il 5 marzo 2018, la pagina Facebook di Wikipedia ha dato il via alla campagna We Miss Turkey (in turco: Özledik) e ha sostituito la barra nera della censura sul logo di Wikipedia con una rossa. La campagna internazionale è stata condotta utilizzando anche un hashtag con lo stesso nome.
 Contesto
 Alcuni paesi hanno criticato la Turchia per aver finanziato gruppi ribelli islamici in Siria, tra cui l'affiliato di al-Qaeda in Siria, il fronte di al-Nusra. A ottobre 2014, il vicepresidente degli Stati Uniti, Joe Biden, ha affermato che la Turchia, l'Arabia Saudita e gli Emirati Arabi Uniti "hanno versato centinaia di milioni di dollari e decine di migliaia di tonnellate di armi a chiunque volesse combattere contro Al-Assad".
 Il blocco è avvenuto il 30 aprile 2017, due settimane dopo il referendum costituzionale turco, che si è tenuto il 16 aprile.
 Il 25 aprile, la Turchia ha condotto diversi raid aerei sulle strutture dell'Unità di Protezione Popolare (YPG), Unità di Protezione delle Donne (YPJ) e il Partito dei Lavoratori del Kurdistan (PKK) sia in Siria che in Iraq (Sinjar). 40 militanti, tra cui cinque soldati Peshmerga, sono stati uccisi sulle montagne del Sinjar in Iraq, e più di 20 combattenti YPG e YPJ sono stati uccisi sul Monte Karakoc in Siria. Le Forze democratiche siriane (SDF) hanno minacciato di ritirarsi dall'operazione in corso per catturare Raqqa se gli Stati Uniti non avessero adottato misure per fermare i raid aerei della Turchia contro il gruppo. In risposta, gli Stati Uniti iniziarono a pattugliare il confine insieme alle truppe della SDF per forzare un cessate il fuoco tra i suoi due alleati.
 Il 26 aprile, continuando le epurazioni turche del 2016-2017, 1.009 agenti di polizia sono stati arrestati in base alle accuse di essere segretamente coinvolti nella rete del movimento Gülen tra le forze di polizia turche e 9.100 ufficiali sono stati sospesi. Il 29 aprile, 3.974 nuovi dipendenti pubblici sono stati licenziati. I media e i giornalisti sono stati fortemente presi di mira; 190 organizzazioni giornalistiche sono state bandite e almeno 120 giornalisti sono stati imprigionati. Insieme al bando di Wikipedia, YouTube, Twitter, Facebook e dei programmi televisivi di appuntamenti, il New York Times ha descritto le mosse del governo come "una espansione della repressione del dissenso e della libera espressione".
 Contesto legale
 La legge n. 5651, nota come Internet Act (IA), è stata emanata il 4 maggio 2007. Lo scopo di questa legge è stato descritto dall'Ufficio per le Telecomunicazioni e la Comunicazione, , come segue: "Ci sono due ragioni per cui la legge deve essere introdotta. La prima ragione: determinare la responsabilità e la responsabilità dei fornitori di uso collettivo, fornitori di accesso, fornitori di localizzazione e fornitori di contenuti, che sono i principali attori di Internet; l'altro motivo è determinare le procedure e i fondamenti relativi ai reati specifici commessi su Internet e contrastarli attraverso i fornitori di contenuti, localizzazione e accesso ". Più di recente, la legge è stata utilizzata per censurare individui, giornalisti e media. Si stima che almeno 127.000 siti web siano stati bloccati in Turchia, insieme ad altre 95.000 singole pagine web.
 Il blocco
 La mattina del 29 aprile 2017, in seguito alle notizie di Turkey Blocks, tutte le versioni linguistiche di Wikipedia sono state bloccate in Turchia e diversi siti web hanno pubblicato articoli sull'evento. Le agenzie Reuters e BBC hanno riferito che le autorità turche avevano bloccato tutti gli accessi a Wikipedia nel paese a partire dalle 05:00 GMT. L'Autorità per le tecnologie dell'informazione e della comunicazione della Turchia ha dichiarato: "Dopo l'analisi tecnica e l'esame legale basato sulla legge n. 5651, è stata adottata una misura amministrativa per questo sito web". Gli utenti hanno riferito che potevano accedere a Wikipedia solo utilizzando strumenti come VPN privati..
 Motivazioni e sviluppi
 Voice of America ha riferito che i media turchi avevano spiegato che il blocco era il risultato di "contenuti legati al terrorismo". Facendo riferimento a una dichiarazione via email fatta dal Ministero dei trasporti, degli affari marittimi e delle comunicazioni, la fonte di notizie turca Anadolu ha riferito che il blocco era dovuto agli articoli di Wikipedia e ai commenti che descrivevano il presunto coinvolgimento della Turchia con gruppi terroristici. Il ministero ha detto: "Invece di coordinarsi contro il terrorismo, è diventato parte di una fonte di informazioni che sta conducendo una campagna diffamatoria contro la Turchia nell'arena internazionale".
 Dopo l'obiezione della corte da parte del professore dell'Università di Bilgi, Yaman Akdeniz, la 2a Corte Civile di Pace di Ankara ha dichiarato che le cause del blocco erano i seguenti articoli sulla Wikipedia in inglese:
 Terrorismo sponsorizzato dallo stato in Turchia.
 Coinvolgimento straniero nella guerra civile siriana.
 L'11 maggio 2017, il ministro turco dei Trasporti, Ahmet Arslan, ha citato Wikipedia come "contenuto che crea la percezione che la Turchia sostiene le organizzazioni terroristiche" come una delle ragioni per il blocco.
 Secondo un rapporto della BBC, il quotidiano Hürriyet ha detto che Ankara aveva chiesto a Wikipedia di rimuovere il contenuto offensivo, aggiungendo che il divieto di accesso sarebbe stato revocato se Wikipedia avesse soddisfatto le richieste della Turchia. Più tardi nel corso della giornata, la "misura amministrativa" provvisoria è stata sostituita da un'ordinanza del tribunale, emessa dalla Corte Penale di Pace di Ankara, che ha bloccato Wikipedia come "misura protettiva".
 Secondo un rapporto dell'Agenzia Anadolu, il paese "ha una storia in cui chiede che i siti web internazionali prendano provvedimenti come avere un ufficio di rappresentanza nel paese, rispettando i principi del diritto internazionale, applicando le sentenze dei tribunali e non facendo parte di alcuna campagna diffamatoria o operazione in Turchia".
 Il 3 maggio 2017, la Wikimedia Foundation ha presentato un appello contro il blocco alla 1a Corte penale di pace di Ankara che è stato respinto dal tribunale il 5 maggio. La sentenza affermava che il blocco nazionale continua poiché le pagine "offensive" non sono state rimosse. Il capo dell'Autorità turca per le tecnologie dell'informazione e della comunicazione, Omer Fatih Sayan, ha spiegato: "Non è possibile aprire l'accesso a Wikipedia fino a quando le richieste di rimozione non saranno implementate". Lo stesso giorno, l'Autorità per le tecnologie dell'informazione e della comunicazione (BTK) ha pubblicato la seguente dichiarazione ufficiale:
 Nonostante tutti gli sforzi, il contenuto che sostiene falsamente il supporto della Turchia alle organizzazioni terroristiche non è stato rimosso da Wikipedia. Questo contenuto non è stato autorizzato a essere modificato con informazioni accurate.
 Dal momento che le trasmissioni di Wikipedia nel protocollo HTTPS, è tecnicamente impossibile filtrare i singoli URL per bloccare solo il contenuto pertinente.
 Pertanto, l'intero contenuto di Wikipedia doveva essere filtrato.
 Gli editori di Wikipedia devono fare ciò che è necessario per questo e contenuti simili.
 Ritiro dell'invito a Jimmy Wales
 Il 2 maggio, la municipalità di Istanbul ha rimosso Jimmy Wales, il fondatore di Wikipedia, dalla lista degli invitati all'evento World Cities Expo sulle città intelligenti in programma nella città dal 15 al 18 maggio, facendo il seguente annuncio: "Il fondatore di Wikipedia Jimmy Wales è stato disinvitato dal World Cities Expo Event e la decisione è stata comunicata a lui, e rispettosamente annunciata al pubblico". Wales sperava di partecipare nonostante il blocco di Wikipedia, commentando: "Non vedo l'ora che arrivi la visita, Istanbul è una delle mie città preferite".
 Reazioni
 I parlamentari del Partito Popolare Repubblicano (CHP) hanno criticato il blocco, con Eren Erdem che ha affermato che il divieto mette "la Turchia in linea con la Corea del Nord" e Barış Yarkadaş l'ha definita "censura e violazione del diritto di accesso alle informazioni". In un tweet fatto il primo giorno del blocco, il co-fondatore di Wikipedia Jimmy Wales ha espresso il suo sostegno a coloro che criticano la decisione come una censura, affermando che "l'accesso all'informazione è un diritto umano fondamentale". Wikimedia Foundation, che supporta Wikipedia, afferma che è impegnata a mantenere il sito disponibile in Turchia e a insistere per una "revisione giudiziaria" della decisione.
 Il 9 gennaio 2018, il deputato del Partito popolare repubblicano Sezgin Tanrıkulu ha presentato una domanda parlamentare scritta sul blocco completo di Wikipedia in Turchia. Sezgin Tanrıkulu ha detto che il blocco di Wikipedia è contro la Costituzione turca e la Convenzione europea sui diritti umani. Ha anche detto nella domanda parlamentare che "il blocco dovrebbe essere parziale secondo le leggi turche". Il ministro dei trasporti, marittimo e della comunicazione Ahmet Arslan ha negato che Wikipedia fosse completamente bloccata e ha dichiarato che il blocco di Wikipedia è solo parziale a causa del 22o articolo della Costituzione turca e del decimo articolo della Convenzione europea sui diritti umani.
 NDTV ha detto che la mossa ha causato forti reazioni sui social media contro la decisione di negare l'accesso a "uno dei siti web più popolari al mondo".
 Sei mesi dopo, il direttore della comunicazione della Wikimedia Foundation, Juliet Barbara, ha pubblicato un articolo sugli sforzi per rimuovere il divieto di accesso.
 Un anno e un giorno dal blocco, il 30 aprile 2018, il partito İYİ, in un riferimento alle elezioni generali turche del 2018, ha promesso a "tutti i cittadini della Turchia" di attivarsi per la "riapertura di Wikipedia" il giorno dopo le elezioni anticipate del 24 giugno.
 Sviluppi
 Gli attivisti hanno creato una copia della Wikipedia turca sull'InterPlanetary File System (IPFS), un modo per indirizzare contenuti web che il governo turco non può bloccare a causa dell'uso della tecnologia decentralizzata open source. Il sito web "specchio" turco in lingua inglese TurkceWiki.org, non affiliato alla Wikimedia Foundation, è tra diversi mirror di Wikipedia disponibili per gli utenti turchi che non possono accedere a Wikipedia. Il sito mirror, tuttavia, ha omesso le sezioni considerate "offensive" che le autorità turche volevano rimuovere da Wikipedia.
 Per accedere alla versione mirror, gli utenti digitano uno "0" prima di "Wikipedia" nell'URL per accedere a tutti i contenuti di Wikipedia.
 Nel gennaio 2020, il blocco è stato rimosso a seguito della decisione da parte della Corte Costituzionale turca che ha definito il blocco di Wikipedia una violazione dei diritti umani.
 Note
 Voci correlate
 Blocco di Wikipedia in Russia
 Wikipedia in turco
 Censura di Wikipedia
 Censura in Turchia
 Recep Tayyip Erdoğan
 Altri progetti
 Collegamenti esterni
 Parere della Commissione di Venezia del Consiglio Europeo sulla legge n. 5651
 La Wikimedia Foundation esorta le autorità turche a ripristinare l'accesso a Wikipedia, La risposta della Wikimedia Foundation (WMF)
 Risposta al divieto del 2017 in Turchia, La comunità di Wikimedia sulla risposta WMF
 Progetto su Wikipedia in hindi in cui i contributi hanno mostrato solidarietà ai wikipediani turchi
 TurkceWikipedia.org|Un sito web "pirata" che rispecchia i contenuti in lingua turca e inglese di Wikipedia
 Wikipedia (enciclopedia)


text:
Звезда е небесно тяло, представляващо голямо кълбо газ (плазма в хидростатично равновесие), произвеждащо енергия чрез термоядрен синтез, основно превръщане на водород в хелий. Тази енергия се разпространява в пространството под формата на електромагнитно излъчване. Звездите в нощното небе блещукат (трептят) поради многобройните отражения и пречупвания на светлината при преминаването ѝ през земната атмосфера.
 Според астрономите, познатата вселена съдържа поне 70 секстилиона (7 x 1022) звезди. Най-близката до Земята звезда е Слънцето. Светлината от него достига до нас за 8 минути. Ако изключим Слънцето, най-близката звезда е Проксима Центавър, която е отдалечена на 40 трилиона километра. Нейната светлина стига до Земята за 4,3 години.
 Много звезди са гравитационно свързани с други звезди, оформяйки кратна звезда (двойни звезди или звезди с повече компоненти). Съществуват също и по-големи групи (с повече и по-раздалечени компоненти), наречени звездни купове. Звездите не са разпределени равномерно във вселената, а са групирани в галактики. Една типична галактика съдържа стотици милиарди звезди. Звездите от нашата галактика (Млечният път) са разположени във всички посоки спрямо наблюдател от Земята. Визуално те са групирани в области от небесната сфера, наречени съзвездия.
 История на наблюденията
 Звездите играят важна роля в историята на цивилизациите по целия свят – като елемент на религиозните практики или като средство за навигация и ориентация. Много от древните астрономи смятат, че звездите са твърдо прикрепени към небесна сфера и че са вечни и неизменни. За удобство астрономите започват да групират звездите в съзвездия и да следят чрез тях движенията на планетите и скритото положение на Слънцето. Движението на Слънцето, спрямо звездите и хоризонта е използвано за създаването на календари, които намират приложение в организацията на земеделието. Григорианският календар, използван днес почти навсякъде по света, е такъв слънчев календар, базиран на наклона на оста на въртене на Земята спрямо най-близката звезда, Слънцето.
 Най-старата известна днес и точно датирана звездна карта е създадена през 1534 година пр.н.е. в Древен Египет. Най-старият запазен звезден каталог е съставен във Вавилон в края на 2 хилядолетие пр.н.е.. В Древна Гърция първият звезден каталог е съставен от Аристил в началото на 3 век пр.н.е. Каталогът на Хипарх включва 1020 звезди и става основа на широко използвания по-късно каталог на Клавдий Птолемей. Хипарх е известен и с регистрирането на първата известна нова. Много от използваните днес наименования на звезди и съзвездия водят началото си от тези древногръцки каталози.
 Въпреки привидната неизменност на небето, древните астрономи в Китай знаят за възможността за поява на нови звезди. През 185 година там за пръв път е наблюдавана и описана свръхнова, днес известна като SN 185. Най-яркото звездно събитие в записаната история е свръхновата SN 1006, наблюдавана и описана през 1006 година от няколко китайски астрономи и египтянина Али ибн Ридуан. Свръхновата SN 1054, която довежда до образуването на Ракообразната мъглявина, също е наблюдавана от китайски и ислямски астрономи.
 Астрономите в Ислямския свят дават на много звезди арабски имена, които се използват и днес. Те създават множество астрономически уреди и основават първите големи обсерватории, най-вече за да съставят звездни каталози. Сред тях е „Книга на неподвижните звезди“, написана през 964 година от персийския астроном Ал-Суфи, който за пръв път описва множество нови звезди, звездни купове и галактики, сред които галактиката Андромеда. През 11 век хорезмийския учен Ал-Бируни описва галактиката Млечен път като множество фрагменти със свойствата на мъглявинни звезди и изброява ширините на много звезди по време на лунното затъмнение от 1019 година. Андалуският астроном Ибн Баджа предлага хипотезата, че Млечният път е съставен от множество звезди, които почте се докосват и изглеждат свързани, поради пречупваненето на светлината от подлунната материя. В защита на това предположение той сочи своите наблюдения на съединението на Юпитер и Марс през 1106/1107 година.
 Ранните европейски астрономи, като Тихо Брахе, откриват нови звезди в нощното небе, допускайки, че небесата не са неизменни. През 1584 година Джордано Бруно излага предположението, че звездите всъщност са други слънца и може би около тях обикалят други планети, дори подобни на Земята. До тази хипотеза са достигали по-рано Демокрит и Епикур в Древна Гърция, както и от ислямски космолози, като Фахр ад-Дин ар-Рази. През 17 век идеята, че звездите са отдалечени слънца, става общоприета сред европейските астрономи. За да обясни защо тези звезди не оказват гравитационно въздействие върху Слънчевата система, Исак Нютон издига хипотезата първоначално предложена от теолога Ричард Бентли, че те са равномерно разпределени във всички посоки и гравитационните им въздействия се уравновесяват.
 През 1667 година италианският астроном Джеминиано Монтанари описва наблюдение на промени в светимостта на звездата Алгол. Едмънд Халей измерва за пръв път собственото движение на двойка близки звезди, показвайки, че те са променили положението си от времето на Птолемей и Хипарх. Първото пряко измерване на разстоянието до звезда е направено през 1838 година от Фридрих Бесел. То и последвалите паралаксови измервания показват, че звездите са силно разделечени.
 Уилям Хершел става първият астроном, направил опит да оцени разпределението на звездите в небето. През 80-те години на 18 век той провежда множество преброявания на звездите в различни направления и стига до извода, че концентрацията им устойчиво нараства с приближаване към ядрото на Млечния път. Неговият син, Джон Хершел, повтаря тези изследвания в Южното полукълбо и установява същата зависимост. Друго откритие на Уилям Хершел е, че някои звезди не само изглеждат близки при наблюдение, но и в действителност се намират на малко разстояние една от друга, образувайки двойни звезди.
 В средата на 19 век възниква методът на звездната спектроскопия, основоположници на който са Йозеф фон Фраунхофер и Анджело Секи. Сравнявайки спектрите на звезди като Сириус с този на Слънцето, те откриват разлики в изявеността и броя на техните абсорбционни линии. През 1865 година Секи започва да класифицира звездите в спектрални типове.
 През 19 век наблюдението на двойните звезди започва да се смята за все по-важно. През 1834 година Фридрих Бесел наблюдава изменения в собственото движение на Сириус и установява, че звездата е част от двойна система. Едуард Пикъринг открива първата спектроскопична двойна звезда през 1899 година, докато наблюдава периодичното разделяне на спектралните линии на звездата Мицар. Подробните наблюдения на много двойни звезди са събрани от астрономи като Фридрих Георг Вилхелм фон Струве и Шербърн Уесли Бърнхем, което дава възможност за определяне на масите на звездите въз основа на техните орбитални елементи. Първото решение на задачата за определяне на орбитата на двойна звезда по наблюдения с телескоп е дадено от Феликс Савари още през 1827 година.
 През 20 век изследванията на звездите отбелязват бърз напредък. Фотографията се превръща в широко използвано средство в астрономията, а Карл Шварцшилд открива, че цветът на звездите, а оттам и тяхната температура, може да бъде определен чрез сравнение на визуалната и фотографската яркост. Разработването на фотоелектричния фотометър дава възможност за много прецизно измерване на яркостта в множество честотни интервали. През 1921 година Албърт Майкелсън прави първото измерване на звезден диаметър, използвайки интерферометър.
 През първите десетилетия на 20 век е постигнат и значителен напредък в теоретичното обяснение на физиката на звездите. През 1913 година е съставена диаграмата на Херцшпрунг-Ръсел, създадени са успешни модели, обясняващи процесите във вътрешността на звездите и звездната еволюция. Спектрите на звездите също са успешно обяснени с развитието на квантовата физика, което дава възможност да бъде определен химичния състав на звездната атмосфера.
 Характеристики на звездите
 Почти всички характеристики на звездите се определят от тяхната начална маса, включително основни свойства, като светимост и размер, както и тяхната еволюция, продължителност на живота и крайно състояние.
 Много звезди са на възраст между 1 и 10 милиарда години. Някои дори се доближават до 13,7 милиарда години, което е приблизителната възраст на Вселената. Размерът им също варира: от малките неутронни звезди (които всъщност са мъртви звезди), не по-големи от град, до свръхгигантите като Полярната звезда и Бетелгейзе в съзвездието Орион, с диаметър около 1000 пъти по-голям от този на нашето Слънце (1,6 милиарда километра). Температурата във вътрешността на звездите достига милиони градуса Келвин, а на повърхността е по порядъка на няколко хиляди градуса.
 Единиците, които се използват за измерване на разстоянието до звездите са светлинна година и парсек.
 Образуване
 Голяма част от звездите са възникнали в ранния стадий на развитие на вселената преди 10 милиарда години. Днес също се създават звезди. Типичното образуване на една звезда протича по следния начин:
 Отговорен за създаването на звездата е газовият облак, съставен предимно от водород, и заради собствената си гравитация колабира. Това се случва, когато гравитацията на газа доминира и така се изпълнява законът за неустойчивостта на Джим. Тласък за това може да бъде ударната вълна от свръхнова или радиационният натиск на създаваща се нова звезда.
 След сгъстяване на облака газ се създават единични глобули (тъмни облаци от сгъстен прах и газ), от които впоследствие възникват звездите. За това звездите по-рядко възникват поединично и по-често в групи. Периодът на свиване продължава близо 10 до 15 милиона години.
 При продължаващото свиване на глобулите се увеличава плътността и температурата също се повишава (температурата се увеличава правопропорционално на кинетичната енергия на частиците). Освободилият се колапс достига до затишие, когато облаците достигнат така наречената Хайши линия, която обкръжава областта, в която изобщо могат да се създават стабилни звезди. Като следствие на Момента на импулс на глобулата се образува един кръг, заобикалящ младата звезда, от който тя привлича още маса (процесът се нарича Акреция). От този Акреционен диск може да се създаде както една планетна система с Екзопланети, така и една система на двойна звезда. Тази фаза от развитието на звездата все още не е достатъчно изследвана. От равнината на този диск се образува Еклиптиката.
 Звезди с по-малка маса се образуват по-често от такива с голяма маса. Това се обяснява с функцията за маса. Според масата се появяват различни сценарии за създаване на звезда.
 Звезди с голяма маса над 8 слънчеви маси и изключително висока температура се свиват сравнително бързо. След започване на термоядрената реакция силното ултравиолетово лъчение бързо изважда от действие околните глобули и те вече не акрецират маса. Точно за това те бързо достигат до върха на диаграмата на Херцшпрунг-Ръсел. Най-тежката открита звезда, 114 слънчеви маси, с наименование А1, е разположена в разсеяния звезден куп NGC 3603.
 Звезди с тегло между 3 и 8 слънчеви маси преминават през фаза, когато все още определено време акрецират енергия.
 Звезди с малка маса между 0,07 и 3 слънчеви маси след приключване на термоядрения синтез остават още определено време в глобулата и акрецират маса. По това време те са видими само в инфрачервения спектър.
 Обекти с тегло под 0,07 слънчеви маси, или под 75 планети Юпитер не достигат нужната температура, за да предизвикат Термоядрен синтез. Само кафявите джуджета, които са поместени между големите газови планети и звезди, могат за кратко време да присвоят малко количество енергия от термоядрената реакция на Деутерия преди да се охладят.
 От глобулата може да възникне една, две или няколко звезди в система. Когато звезди се образуват в групи, независими една от друга звезди чрез взаимно привличане по между си могат да създадат двойна или система с повече звезди. Изчислено е, че близо две трети от всички звезди са съставна част на двойна звезда или на система от такива.
 При създаването на вселената за възникването на звезди били налице само водород и хелий. Тези звезди са числени към така наречената популация III, имали огромна маса и затова – с кратък живот, така че днес вече не съществуват. Следващата генерация, наречена звездна популация II, съществува и днес. Среща се най-вече в халото на млечния път, но е доказана и в близост до Слънцето. Звезди, възникнали по-късно, съдържат едно голямо количество тежки елементи, произведено от миналите звездни популации при термоядрена реакция. Например при експлозия на свръхнова междузвездната материя се обогатява с тежки елементи. Повечето звезди в Млечния път са точно такива. Определяни са като звезди от популация I.
 Пример за регион с активно създаване на звезди е NGC 3603 в съзвездие Кил, отдалечен на 20 000 светлинни години от Земята. Процесът на създаване на звезди се наблюдава в инфрачервения и рентгеновия спектър, тъй като тези области на спектъра не са възпрепятствани от облаците прах. С цел наблюдение в космоса се изпращат сателити като например рентгеновата обсерватория Чандра.
 Класификация на звездите
 В зависимост от масата, количеството и вида на излъчваната от тях енергия, звездите се разделят на звездни класове. Относителната яркост на звездите се нарича звездна величина.
 Във всекидневния език звезда не винаги се употребява в астрономически смисъл – често се използва за видимите планети или дори метеори („падащи звезди“).
 Най-известните звезди
 Бележки
 Източници
 Звездна астрономия


text:
Geldolph Adriaan (Dolph) Kohnstamm (Amsterdam, 20 februari 1937) is een Nederlandse psycholoog en publicist. Hij was van 1973 tot 1998 hoogleraar ontwikkelingspsychologie aan de Universiteit Leiden.
 Levensloop
 Kohnstamm werd geboren als tweede kind van de chemicus Geldolph Adriaan Kohnstamm en Vita Beerens, die voor haar huwelijk Montessori-kleuterleidster was. Hij werd - evenals zijn vader - vernoemd naar de lievelingsbroer van zijn grootmoeder An Kessler, Dolph Kessler, de aanvoerder van de eerste twee officiële interlands die het Nederlands voetbalelftal speelde. Dolph Kohnstamm is de kleinzoon van pedagoog Philip Kohnstamm (1875-1951).
 Na de Montessori-basisschool doorliep hij het Montessori Lyceum Rotterdam. In de periode 1955 - 1963 studeerde hij psychologie aan de Universiteit van Amsterdam. Van 1963 tot 1970 werkte hij aan het Pedagogisch Instituut van de Universiteit Utrecht en promoveerde in 1967 op het proefschrift Teaching children a Piagetian problem of class inclusion. Van 1973 tot 1998 was hij hoogleraar ontwikkelingspsychologie aan de Universiteit Leiden. Hij deed onderzoek naar de mogelijkheid de ontwikkeling van kinderen van laag-geschoolde ouders te bevorderen, en onderzocht verschillen tussen kinderen in temperament en persoonlijkheid. Samen met E. Elphick en A. Slotboom publiceerde hij in 2002 een vragenlijst, de Blikvanger, waarmee ouders karaktereigenschappen van hun kinderen kunnen beschrijven.
 In Amsterdam leidde hij het project proefkreche ’70. Ook zette hij zich in bij het naar Nederland (en Vlaanderen) halen van Sesamstraat, een educatief televisieprogramma voor jonge kinderden.
 Van 1990 tot 2006 was Kohnstamm redacteur van het Cultureel Woordenboek, dat sinds 2009 wordt voortgezet als online encyclopedie. In 2002 publiceerde hij Ik ben ik; de ontdekking van het zelf over het plotseling doorbreken van zelfbesef bij kinderen. In 2021 bracht Oriental Press een Chinese vertaling uit van dit boek. De vertaler was Zhang Yuching, een Chinese oud-student van Kohnstamm uit diens Leidse jaren, die zich baseerde op de Engelstalige versie.
 Kohnstamm draagt regelmatig bij aan de Nederlandstalige editie van de online encyclopedie Wikipedia, onder de gebruikersnaam Dolph Kohnstamm en riep ook publiekelijk op om bijdragen aan Wikipedia te leveren.
 Na twee hersenbloedingen, in 2009 en in 2014, raakte hij geïnteresseerd in de biologie van het brein. Onder meer geïnspireerd door het boek My Stroke of Insight van de Amerikaanse neuroanatoom Jill Bolte Taylor verdiepte hij zich in de hersenen en schreef hij het boek De eigenander over het ‘ik-besef’, dat bij mensen ontstaat rond hun tiende levensjaar.
 Acties
 In 1972 voerde Kohnstamm actie voor het vereenvoudigen van de Nederlandse spelling. In de zaak rond het zusje van het 'meisje van Nulde' (2002-2003) nam Kohnstamm stelling tegen de opvattingen van zijn collega Wim Wolters over het al of niet getraumatiseerd zijn van het meisje en wat de consequenties daarvan moesten zijn.
 Van 2002-2007 voerde Kohnstamm actie tegen de gewoonte elkaar bij een begroeting of gelukwensen driemaal te zoenen (in het Engels 'Social kissing' genaamd). Hij wilde dat mensen bewust kiezen voor het aantal zoenen dat je iemand geeft bij een ontmoeting. In Nederland is sinds 1980 (in delen van Noord-Brabant eerder) de gewoonte ontstaan om elkaar drie keer te zoenen of te laten zoenen. Misschien is twee keer of één keer zoenen net zo gemeend, of zelfs maar het geven van alleen een hand. Via een website (zoenbutton.nl) konden buttons en posters worden verkregen.
 Controverse
 Eind maart 2000 hield hij in Amsterdam de eerste 'Kohnstamm-lezing', vernoemd naar zijn grootvader, onder de titel Hulp speciaal aan leerlingen met goede werklust. Diezelfde dag verscheen in de Volkskrant een interview met Kohnstamm. Zoals de titel van zijn lezing al aangaf, stelde Kohnstamm voor niet de hoogbegaafden maar de hardwerkende leerlingen beter te begeleiden. Ook kwam de mogelijkheid van aangeboren persoonskenmerken van groepen uit de wereldbevolking aan de orde. Volgens Kohntamm in zijn lezing een onderwerp waarover men beter kon zwijgen.
 Kohnstamms stellingname in het nature nurture-debat leidde tot commotie: Elsbeth Etty benoemde het denken van Kohnstamm in aangeboren groepskenmerken als racisme. Tegelijk schreef Etty dat Kohnstamm volgens haar veel heeft betekend voor gelijke kansen in het onderwijs. Cultureel antropoloog Henri Gooren van de Nederlandse Organisatie voor Wetenschappelijk Onderzoek (NWO) liet in de Volkskrant weten zich te schamen voor een collega die dit soort denkbeelden uitdraagt, en hoogleraar tekstwetenschap Teun van Dijk van de UvA schreef het beangstigend te vinden dat toekomstige leraren straks in hun multiculturele klas Dolph Kohnstamms onfrisse ideeën zouden kunnen toepassen. Anil Ramdas opperde in een column om zwarte vrouwen massaal te laten bevruchten door Kohnstamm, die volgens Ramdas had bewezen over een 'prestatiegen' te beschikken.
 Kohnstamm kreeg ook bijval: volgens wetenschapsjournalist en sociobioloog Marcel Roele zouden de meeste experts intelligentieverschillen tussen etnische groepen verklaren door verschillen in erfelijke aanleg.
 Privé
 Dolph is getrouwd met psycholoog Rita Kohnstamm-Beeuwkes. Zij trouwden op vrijdag de dertiende van het jaar 1958, nadat zij elkaar een jaar daarvoor tijdens hun studie aan de Universiteit van Amsterdam hadden leren kennen.
 Bibliografie
 Ik hoop dat de spelling veranderd-t wordt-t (1972)
 Het bijzondere van het gewone: de kinderboekjes van Dick Bruna 176, derde geheel herziene druk, 1978 . vert. The extra in the ordinary; the children's books by Dick Bruna. Mercis Publishing,1991;Japanse vertaling 1976
 Het oog wil oog zien; gedachten bij de kinderboekjes van Dick Bruna (1974) vert. The eye demands an eye; Refections on the children's books by Dick Bruna. Mercis Publishing,1991
 Kuijer Mooi en lelijk Dolf Kohnstamm (Red.);naar aanleiding van Guus Kuijer's Het Geminachte Kind, Swets & Zeitlinger, Lisse 1981
 Het cultureel woordenboek: encyclopedie van de algemene ontwikkeling (1992)
 Hulp speciaal aan leerlingen met goede werklust (2000), Amsterdam University Press
 Nog is er geen oorlog; briefwisseling tussen Max en Philip Kohnstamm 1938-1939 (2001), Amsterdam University Press
 Ik ben ik; de ontdekking van het zelf (2002), De Bezige Bij, daarna Amsterdam University Press en, sinds 2015, bravenewbooks.nl en, als ebook, bij uitgeverij FosFor/Querido.Japanse vertaling vanuit de Duitstalige versie 2015. Chinese vertaling vanuit de Engelstalige versie: Oriental Press, Hongkong/Beijing 2021
 Nieuw Cultureel Woordenboek; encyclopedie van de algemene ontwikkeling (2003); onder redactie van Dolph Kohnstamm en Elly Cassee), Ambo/Anthos, vanaf 2005 voortgezet als website
 Nederlandse vertaling en bewerking van Vasili Morozov: De onbekende Tolstoj; herinneringen van een oud-leerling (2011), Uitgeverij Eburon.
 Artikel over Wikipedia in De Groene Amsterdammer van 18 november 2015 n.a.v. de uitreiking van de Erasmusprijs aan Wikipedia.org.
 De Eigenander; een ik in mij (2016) Arnhem Nieuwe Druk.
 Dolph Kohnstamm en Sander Daselaar: 'Over ons default mode hersennetwerk'. In: De Psycholoog, juni 2017, pp 48–52
 Plotseling zelfbesef Eburon, 2020. In 2021 verschenen in het Engels als First moments of Self-awareness in Childhood; a phenomenological approach, Routledge Psychology
 Piaget's analysis of class inclusion: right or wrong? PHD dissertation Utrecht University (1967) Mouton The Hague. Heruitgave:Jean Piaget: Children and the class inclusion problem, Revised Eition Routledge Psychology, New York, Brunswick.N.Y 2015 Daarna Routledge Psychology 2016. Opnieuw uitgebracht als Classic Edition Jean Piaget Children and the inclusion problem revised edition. Routledge 2021
 Tussen Kunst en Kuur, essay in de Groene Amsterdammer, 15 december 2001. Halverwege de vorige eeuw werden de Duits-expressionistische schilder Ernst Kirchner en de dirigent en componist Otto Klemperer opgenomen in het sanatorium van de zenuwarts Oskar Kohnstamm.
 Zie ook
 Kohnstamm (familie)
 Externe links
 Eigen website
 Bibliografie op de website van de Koninklijke Bibliotheek
 Profiel bij DBNL
 Hoogleraar aan de Universiteit Leiden
 Nederlands psycholoog
 Nederlands encyclopedist
 20e-eeuws schrijver
 21e-eeuws schrijver
 "Tussen kunst en kuur


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 EIROPAS KOMISIJA
 Briselē, 11.2.2019
 COM(2019) 74 final
 2019/0036(NLE)
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMS
 par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem ES un Ukrainas Asociācijas padomē attiecībā uz XXVII pielikuma grozīšanu Asociācijas nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses
 PASKAIDROJUMA RAKSTS
 1.Priekšlikuma priekšmets
 Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko nosaka nostāju, kura Savienības vārdā jāieņem ES un Ukrainas Asociācijas padomē saistībā ar paredzēto lēmuma pieņemšanu attiecībā uz ES un Ukrainas Asociācijas nolīguma XXVII pielikuma (Enerģētikas sadarbība, tostarp kodoljautājumi) grozīšanu.
 2.Priekšlikuma konteksts
 2.1.ES un Ukrainas Asociācijas nolīguma īstenošana
 Asociācijas nolīguma starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses (“nolīgums”), mērķis ir sniegt satvaru pakāpeniskai politiskās saiknes panākšanai un ekonomiskai integrācijai starp Ukrainu un ES. Tajā ir noteiktas saistības Ukrainas ekonomikas nozaru reformēšanai saskaņā ar ES acquis, tostarp mērķis palielināt tirgus integrāciju un regulējuma tuvināšanu ES acquis galvenajiem elementiem enerģētikas nozarē, pamatojoties uz ES acquis enerģētikas jomā. Enerģētikas nozares saistības ir uzskaitītas nolīguma V sadaļas (Ekonomiskā un nozaru sadarbība) 1. nodaļā (Enerģijas sadarbība, tostarp kodoljautājumi). Dažas no šīm saistībām, piemēram, tranzīta un transportēšanas noteikumi, kas attiecas uz enerģētikas nozares tirdzniecības aspektiem, ir minētas arī IV sadaļas (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi) 11. nodaļā (Enerģētika saistībā ar tirdzniecību). Nolīgums stājās spēkā 2017. gada 1. septembrī.
 2.2.ES un Ukrainas Asociācijas padome
 ES un Ukrainas Asociācijas padome ir viena no kopīgajām ar nolīgumu izveidotajām struktūrām. Saskaņā ar nolīguma 461. pantu tā uzrauga un novēro nolīguma piemērošanu un īstenošanu un periodiski pārskata tā darbību, ņemot vērā tā mērķus. Asociācijas padome regulāri, vismaz reizi gadā un vajadzības gadījumā tiekas ministru līmenī visās nepieciešamajās konfigurācijās, kurās pārstāvēti Eiropas Savienības Padomes locekļi, Eiropas Komisijas locekļi un Ukrainas valdības locekļi. Tai ir pilnvaras pieņemt lēmumus nolīguma piemērošanas jomā, kuri ir saistoši nolīguma pusēm, tostarp lēmumus par nolīguma pielikumu atjaunināšanu vai grozīšanu. Tā var arī pieņemt ieteikumus. Šādus lēmumus vai ieteikumus pieņem, pusēm vienojoties, pēc attiecīgu iekšējo procedūru pabeigšanas.
 2.3.Paredzētais ES un Ukrainas Asociācijas padomes akts
 ES un Ukrainas Asociācijas padome plāno pieņemt lēmumu par XXVII pielikuma grozīšanu Asociācijas nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses (“paredzētais akts”).
 Paredzētā akta mērķis ir atjaunināt XXVII pielikumā (Enerģētikas sadarbība, tostarp kodoljautājumi) uzskaitīto ES tiesību aktu sarakstu, lai atspoguļotu ES acquis enerģētikas jomā būtisko attīstību, kas ES notikusi pēc tam, kad tika pabeigtas sarunas par nolīgumu.
 Ar paredzēto aktu tiks noteikti arī papildu noteikumi nolīguma XXVII pielikumā par enerģētikas nozares tuvināšanas procesa uzraudzību Ukrainā. To mērķis ir stiprināt enerģētikas nozares reformas juridisko aspektu koordināciju un pārraudzību un palīdzēt Ukrainā pienācīgi un efektīvi īstenot vietējos tiesību aktus, kas balstīti uz ES acquis enerģētikas jomā.
 Paredzētais akts pusēm kļūs saistošs saskaņā ar nolīguma 463. pantu, kas paredz, ka: “Lai sasniegtu šā nolīguma mērķus, Asociācijas padome ir pilnvarota pieņemt lēmumus šā nolīguma darbības jomā un tajā paredzētajos gadījumos. Šādi lēmumi ir saistoši Pusēm, kuras veic atbilstīgus pasākumus, tostarp nepieciešamības gadījumā arī pasākumus īpašās saskaņā ar šo nolīgumu izveidotās struktūrās, lai lēmumus izpildītu. Asociācijas padome var sniegt arī ieteikumus. Lēmumus un ieteikumus pieņem, Pusēm vienojoties, pēc attiecīgu iekšēju procedūru pabeigšanas.”
 3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā
 Paredzētais akts ir nolīguma XXVII pielikumā sniegtā ES acquis saraksta atjauninājums, kuram Ukraina apņēmās tuvināt savus iekšējos tiesību aktus, un papildu noteikumu kopums, kura mērķis ir atbalstīt Ukrainu tās tiesību aktu tuvināšanā ES acquis enerģētikas jomā.
 Attiecībā uz ES acquis sarakstu pielikumu nepieciesams atjaunināt, lai atspoguļotu ES enerģētikas acquis būtisko attīstību, kas ES notikusi pēc tam, kad tika pabeigtas sarunas par nolīgumu. Attiecīgi vairāki sākotnējā nolīguma pielikumā uzskaitītie ES tiesību akti vairs nav spēkā, tie ir atcelti vai grozīti, un Eiropas Savienība ir pieņēmusi jaunus tiesību aktus. Šo izmaiņu dēļ ir jāatjaunina nolīguma XXVII pielikums, lai nodrošinātu Ukrainas tuvināšanās centienu atbilstību ES acquis pašreizējam statusam. Tādējādi šīs Ukrainas saistības tuvināt enerģētikas nozares tiesību aktus ES acquis enerģētikas jomā nemaina ES noteikumus vai to darbības jomu. Turklāt Ukrainas saistības enerģētikas nozarē ir pieaugušas gan tādēļ, ka Ukraina ir Enerģētikas kopienas dalībvalsts kopš 2011. gada, gan XXVII pielikumā minētā ES acquis īstenošanas dēļ. Turklāt ES un Ukrainas sadarbība enerģētikas nozarē tika vēl vairāk stiprināta 2016. gadā, parakstot ES un Ukrainas Saprašanās memorandu par stratēģisku partnerību enerģētikas jomā. Memorands atbalsta apņemšanos panākt ekonomisko integrāciju un politisko saikni, un tā mērķis ir panākt pilnīgu enerģijas tirgu integrāciju, pamatojoties uz ES Enerģētikas savienības piecām dimensijām. No iepriekšminētās dinamikas izriet prasība atjaunināt nolīguma XXVII pielikumā iekļauto ES acquis sarakstu.
 Turklāt paredzētais akts arī paredz nolīguma XXVII pielikumā iekļaut papildu noteikumus par enerģētikas nozares tuvināšanas procesa uzraudzību Ukrainā, tostarp noteikumus par ES acquis enerģētikas jomā efektīvu īstenošanu, apspriešanos par tiesību aktu projektu priekšlikumiem minētajā nozarē un ziņošanu Asociācijas padomei. To mērķis ir stiprināt enerģētikas nozares reformas juridisko aspektu koordināciju un pārraudzību un palīdzēt Ukrainā pienācīgi un efektīvi īstenot vietējos tiesību aktus, kas balstīti uz ES acquis enerģētikas jomā. Pēdējo četru gadu pieredze liecina par progresu, ko Ukraina guvusi vairākos enerģētikas nozares reformas aspektos, bet norāda arī uz nepieciešamību sniegt papildu atbalsta pasākumus, lai nodrošinātu, ka veiktajām reformām ir neatgriezenisks un ilgstošs raksturs. Tādēļ papildu noteikumu mērķis ir veicināt Ukrainas tuvināto tiesību aktu pareizu tuvināšanu un īstenošanu, pamatojoties uz ES acquis enerģētikas jomā.
 Šis priekšlikums pilnībā atbilst ES Austrumu partnerības politikai kopumā un jo īpaši uz Ukrainu vērstajai politikai, jo tas atbalsta Asociācijas nolīguma īstenošanu un palīdz sasniegt tā mērķus. Tas atbilst arī ES enerģētikas politikai, kuras pamatā ir piecas Enerģētikas savienības dimensijas, tostarp tās energoapgādes drošības dimensija un Ukrainas kā stratēģiskas gāzes tranzītvalsts nozīme. Tas atspoguļo ES acquis enerģētikas jomā un veicina tā pieņemšanu ES asociētajās partnervalstīs, tādējādi veicinot ES energoapgādes drošības mērķu sasniegšanu. Visbeidzot, tas atbilst ES ārējai enerģētikas politikai kopumā un jo īpaši attiecībā uz Enerģētikas kopienu, atbalstot kopienu enerģētikas tirgu integrācijas mērķa sasniegšanā starp tās dalībvalstīm, tostarp Ukrainā.
 Visbeidzot, priekšlikums ir saskaņā ar pārskatīto ES kaimiņattiecību politiku un ar to saistīto sadarbību ar Ukrainu un citām kaimiņvalstīm. Tas jo īpaši veicina efektīvu un ilgtspējīgu enerģētikas nozares reformu Ukrainā, kas ir daļa no ES un Ukrainas politiskās saiknes un ekonomiskās integrācijas. Šie centieni savukārt palīdz sasniegt mērķi veidot stabilu un pārtikušu kaimiņreģionu. Ņemot vērā to, ka enerģētikas nozares reforma, pamatojoties uz ES acquis enerģētikas jomā, palīdzēs īstenot ilgtspējīgāku Ukrainas klimata politiku, priekšlikums nodrošina arī saskaņotību ar ES klimata politikas mērķiem. Visbeidzot, ar priekšlikumu tiek atbalstīta turpmāka divpusējās tirdzniecības ar energoproduktiem un pakalpojumiem attīstība, kā arī ieguldījumi, ņemot vērā to, ka enerģētikas nozares reformas mērķis ir novērst pašreizējos regulatīvos šķēršļus enerģijas tirdzniecībai.
 Sagaidāms, ka paredzētais priekšlikums sniegs papildu atbalstu pašlaik īstenojamajai enerģētikas nozares reformai Ukrainā, lai panāktu ES un Ukrainas Asociācijas nolīgumā paredzēto enerģētikas nozares saistību pilnīgu īstenošanu.
 4.Juridiskais pamats
 4.1.Procesuālais juridiskais pamats
 4.1.1.Principi
 Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir paredzēti lēmumi, kas nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.
 Jēdziens “akti ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī aktus, kas nav saistoši saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
 1
 .
 4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā
 ES un Ukrainas Asociācijas padome ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu, proti, ar ES un Ukrainas Asociācijas nolīgumu.
 Akts, ko ES un Ukrainas Asociācijas padome tiek aicināta pieņemt, ir lēmums ar juridiskām sekām. Paredzētais akts atbilstoši starptautiskajām tiesībām būs pusēm saistošs saskaņā ar ES un Ukrainas Asociācijas nolīguma 463. punktu. Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.
 Tādēļ ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.
 4.2.Materiālais juridiskais pamats
 4.2.1.Principi
 Saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu pieņemamā lēmuma materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā paredzētā akta mērķa un satura, attiecībā uz kuru ieņem nostāju Savienības vārdā. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens ir atzīstams par galveno, bet otrs nav būtisks, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz vienu materiālo juridisko pamatu, proti, to, ko prasa galvenais vai dominējošais mērķis vai komponents.
 4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā
 Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz enerģētikas, tostarp kodoljautājumu jomu. Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 194. pants.
 4.3.Secinājums
 Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 194. pantam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.
 5.Paredzētā akta publicēšana
 ES un Ukrainas Asociācijas padomes akts grozīs ES un Ukrainas Asociācijas nolīguma XXVII pielikumu, tāpēc ir lietderīgi aktu pēc tā pieņemšanas publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
 2019/0036 (NLE)
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMS
 par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem ES un Ukrainas Asociācijas padomē attiecībā uz XXVII pielikuma grozīšanu Asociācijas nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses
 EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
 ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 194. pantu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,
 ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
 tā kā:
 (1)Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses, (“nolīgums”) Savienība noslēdza ar Padomes Lēmumu 2017/1248
 2
 , un tas stājās spēkā 2017. gada 21. septembrī.
 (2)Saskaņā ar nolīguma 273. pantu Puses pielāgo savus tiesību aktus, kā minēts nolīguma XXVII pielikumā, lai nodrošinātu, ka visi elektroenerģijas un gāzes transportēšanas nosacījumi ir objektīvi, saprātīgi, pārredzami un nediskriminējoši.
 (3)Turklāt, lai gūtu panākumus virzībā uz tirgus integrāciju, nolīguma 337. pantā ir paredzēts, ka Puses turpina un pastiprina sadarbību enerģētikas jautājumos, tostarp pakāpeniski tuvinot tiesību aktus enerģētikas nozarē.
 (4)Nolīguma 341. pantā noteikts, ka pakāpeniska tuvināšana enerģētikas nozarē notiek saskaņā ar grafiku, kas noteikts nolīguma XXVII pielikumā.
 (5)Nolīguma 474. pantā ir paredzēts, ka Ukrainai ir pienākums pakāpeniski tuvināt savus tiesību aktus Savienības tiesību aktiem, tostarp enerģētikas nozarē.
 (6)ES acquis enerģētikas nozarē ir būtiski mainījušies kopš nolīguma sarunu pabeigšanas.
 (7)Saskaņā ar nolīguma 463. panta 1. punktu un 463. panta 3. punktu ES un Ukrainas Asociācijas padome (“Asociācijas padome”) var pieņemt lēmumus šā nolīguma mērķu sasniegšanai. Konkrēti, tā var atjaunināt vai grozīt nolīguma pielikumus, ņemot vērā ES tiesību aktu attīstību un piemērojamos standartus, kas izklāstīti starptautiskajos instrumentos, kurus puses uzskata par atbilstīgiem.
 (8)Tādēļ Asociācijas padomei ir nepieciešams grozīt XXVII pielikumu Asociācijas nolīgumam starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses, lai atspoguļotu Savienības acquis attīstību.
 (9)Nolīguma 475. pantā vispārīgi ir definēts, kā uzraudzīt progresu, kas panākts, tuvinot Ukrainas tiesību aktus ES tiesību aktiem, tostarp īstenošanas un izpildes aspekti. Tajā paredzēts, ka ziņošanas un novērtēšanas procesā tiks ņemta vērā īpašā kārtība, kas noteikta nolīgumā vai saskaņā ar šo nolīgumu izveidoto iestāžu struktūru lēmumos.
 (10)Lai nodrošinātu reformu efektīvāku īstenošanu, ir nepieciešams stiprināt enerģētikas nozares reformas uzraudzības mehānismu.
 (11)Tādēļ Asociācijas padomei ir nepieciešams grozīt nolīguma XXVII pielikums, lai paredzētu sīkāk izstrādātus noteikumus par to, kā uzraudzīt Ukrainas tiesību aktu tuvināšanu ES tiesību aktiem enerģētikas nozarē.
 (12)Tādēļ attiecībā uz Asociācijas padomes lēmumu grozīt nolīguma XXVII pielikumu ir nepieciešams noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem ES un Ukrainas Asociācijas padomē,
 IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
 1. pants
 Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem ES un Ukrainas Asociācijas padomē, pamatojas uz ES un Ukrainas Asociācijas padomes akta projektu, kurš pievienots šim lēmumam.
 2. pants
 Šis lēmums ir adresēts Komisijai.
 Briselē,
 Padomes vārdā –
 priekšsēdētājs
 (1)
 Eiropas Savienības Tiesas 2014. gada 7. oktobra spriedums, Vācija pret Padomi, Lieta C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61. līdz 64. punkts.
 (2)
 OV L 181, 2017. gada 12. jūlijs, 4.–5. lpp.
 ---documentbreak---
 EIROPAS KOMISIJA
 Briselē, 11.2.2019
 COM(2019) 74 final
 PIELIKUMS
 dokumentam
 Priekšlikums Padomes lēmumam
 par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem ES un Ukrainas Asociācijas padomē attiecībā uz XXVII pielikuma grozīšanu Asociācijas nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses
 Projekts
 ES un Ukrainas Asociācijas padomes Lēmums Nr. .../2019
 (2019. gada ...),
 ar ko groza Asociācijas nolīguma starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses, XXVII pielikumu
 ES un Ukrainas Asociācijas padome,
 ņemot vērā Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses, un jo īpaši tā 463. pantu,
 tā kā:
 (1)
 Asociācijas nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses (“nolīgums”), tika parakstīts 2014. gada 21. martā un 27. jūnijā un stājās spēkā 2017. gada 1. septembrī.
 (2)
 Nolīguma preambulā ir atzīts, ka Pusēm ir vēlme turpināt reformu un tuvināšanās procesu Ukrainā, tādējādi veicinot pakāpenisku ekonomisko integrāciju un politiskās saiknes padziļināšanu, kā arī panākot ekonomisko integrāciju, izmantojot tiesību aktu plašu tuvināšanu. Preambulā ir atsauce arī uz Pušu apņemšanos uzlabot energoapgādes drošību, cita starpā palielinot tirgus integrāciju un regulējuma tuvināšanu ES acquis galvenajiem elementiem.
 (3)
 Turklāt ES un Ukrainas Saprašanās memorandā par stratēģisko partnerību enerģētikas jomā (2016. gada 24. novembris) ir atzīts, ka ciešākas sadarbības enerģētikas jomā un enerģētikas nozares reformas mērķis ir ES un Ukrainas enerģijas tirgu pilnīga integrācija.
 (4)
 Nolīguma 1. pants attiecas uz mērķi atbalstīt Ukrainas centienus pabeigt pāreju uz funkcionējošu tirgus ekonomiku, inter alia pakāpeniski tuvinot tās tiesību aktus Savienības tiesību aktiem.
 (5)
 Saskaņā ar nolīguma 273. pantu Puses pielāgo savus tiesību aktus, kā minēts nolīguma XXVII pielikumā, lai nodrošinātu, ka visi elektroenerģijas un gāzes transportēšanas nosacījumi ir objektīvi, saprātīgi, pārredzami un nediskriminējoši.
 (6)
 Turklāt, lai gūtu panākumus virzībā uz tirgus integrāciju, nolīguma 337. pantā ir paredzēts, ka Puses turpina un pastiprina sadarbību enerģētikas jautājumos, tostarp pakāpeniski tuvinot tiesību aktus enerģētikas nozarē.
 (7)
 Nolīguma 341. pantā noteikts, ka pakāpeniska tuvināšana enerģētikas nozarē notiek saskaņā ar grafiku, kas noteikts nolīguma XXVII pielikumā.
 (8)
 Nolīguma 474. pantā atkārtoti uzsvērtas Ukrainas saistības pakāpeniski tuvināt savus tiesību aktus Savienības tiesību aktiem, tostarp enerģētikas nozarē.
 (9)
 Kopš nolīguma apspriešanas pabeigšanas ir būtiski mainījies gan ES acquis enerģētikas nozarē, gan arī Ukrainas saistības, kas izriet no nolīguma īstenošanas un tās dalības Enerģētikas kopienas līgumā. Šī attīstība ir jāatspoguļo nolīguma XXVII pielikumā, kas tādēļ būtu jāatjaunina.
 (10)
 Nolīguma 475. pantā vispārīgi ir definēts, kā uzraudzīt progresu, kas panākts, tuvinot Ukrainas tiesību aktus ES tiesību aktiem, tostarp īstenošanas un izpildes aspekti. Tajā paredzēts, ka ziņošanas un novērtēšanas procesā tiks ņemta vērā īpašā kārtība, kas noteikta nolīgumā vai saskaņā ar šo nolīgumu izveidoto iestāžu struktūru lēmumos.
 (11)
 Lai nodrošinātu, ka Ukraina efektīvāk īsteno reformas, ir nepieciešams stiprināt enerģētikas nozares reformas uzraudzības mehānismu, kas garantētu, ka veiktās reformas būtu neatgriezeniskas un tādējādi ilgtspējīgi veicinātu enerģētikas nozares modernizāciju.
 (12)
 Saskaņā ar nolīguma 463. panta 1. punktu un 3. punktu ES un Ukrainas Asociācijas padome (“Asociācijas padome”) var pieņemt lēmumus šā nolīguma mērķu sasniegšanai. Konkrēti, tā var atjaunināt vai grozīt nolīguma pielikumus, ņemot vērā ES tiesību aktu attīstību un piemērojamos standartus, kas izklāstīti starptautiskajos instrumentos, kurus puses uzskata par atbilstīgiem.
 (13)
 Tādēļ Asociācijas padomei nepieciešams grozīt nolīguma XXVII pielikumu, lai paredzētu sīkāk izstrādātus noteikumus par to, kā uzraudzīt Ukrainas tiesību aktu tuvināšanu ES tiesību aktiem enerģētikas nozarē. Šim nolūkam nolīguma XXVII pielikumā būtu jāiekļauj attiecīgi noteikumi par uzraudzības procesa stiprināšanu,
 ir pieņēmusi šo lēmumu.
 1. pants
 Nolīguma XXVII pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikumu.
 2. pants
 Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
 ...,
 Asociācijas padomes vārdā –
 priekšsēdētājs
 Pielikums
 “1. nodaļas XXVII pielikums
 Sadarbība enerģētikas, tostarp kodoljautājumu jomā
 XXVII-1. pielikums
 Tiesību aktu tuvināšanas enerģētikas nozarē uzraudzība
 Lai stiprinātu uzraudzību pār Ukrainas tiesību aktu tuvināšanu ES enerģētikas nozares acquis un panāktu Ukrainas enerģētikas nozares ilgtspējīgu modernizāciju, Puses piemēro šādus papildu pasākumus saskaņā ar nolīguma 475. panta 2. punktu. Šie pasākumi neietekmē nevienas Puses tiesības un saistības, kas izriet no to dalības Enerģētikas kopienas līgumā.
 ES acquis efektīva īstenošana
 1.Eiropas Komisija nekavējoties informē Ukrainu par visiem Eiropas Komisijas priekšlikumiem pieņemt vai grozīt tiesību aktus un par visiem ES tiesību aktiem, ar kuriem groza šajā pielikumā minēto ES acquis.
 2.Ukraina nodrošina to, ka tiek efektīvi īstenoti tuvinātie valsts tiesību akti, un veic visas darbības, kas vajadzīgas, lai savos tiesību aktos enerģētikas jomā atspoguļotu to Savienības tiesību aktu izmaiņas, kas uzskaitīti XXVII-2. pielikumā. Konkrēti, ja tiesību akts atbilst:
 a.ES regulai vai lēmumam, tas būtu jāiekļauj Ukrainas iekšējā tiesību sistēmā;
 b.ES direktīvai — Ukrainas iestādēm būtu jāļauj izvēlēties tā īstenošanas veidu un metodi;
 c.Komisijas regulai par tīkla kodeksu elektroenerģijas vai gāzes nozarēs — tas būtu jāiekļauj Ukrainas iekšējās tiesību sistēmā, nemainot minētās regulas struktūru un tekstu (izņemot tās tulkošanu), ja vien Eiropas Komisija nav atzinusi šādas izmaiņas par vajadzīgām.
 3.Ukraina atturas no jebkādām darbībām, kas varētu kaitēt mērķim vai rezultātam, kas jāsasniedz tās tiesību aktu tuvināšanā XXVII-2 pielikumā minētajam ES acquis enerģētikas nozarē. ???
 4.Ukraina atceļ savas valsts tiesību normas vai pārtrauc tādu iekšzemes praksi, kas nav saderīga ar Savienības tiesību aktiem vai tās valsts tiesību aktiem, kas tuvināti XXVII-2. pielikumā uzskaitītajiem Savienības tiesību aktiem enerģētikas nozarē.
 Apspriešanās
 5.Pirms spēkā stājas ikviens tiesību aktu priekšlikums jomās, kuras jātuvina ES tiesību aktiem, kas uzskaitīti XXVII-2. pielikumā, Ukraina apspriežas ar Eiropas Komisiju par tā saderību ar ES acquis. Apspriešanās pienākums attiecas arī uz priekšlikumiem par grozījumiem jau tuvinātā valsts tiesību aktā neatkarīgi no priekšlikuma juridiskās formas.
 6.Ukrainas valdība var apspriesties ar Eiropas Komisiju par to, kā ES acquis atbilst jebkura tāda tiesību akta priekšlikums, ar kuru īsteno tādus tiesību aktus enerģētikas nozarē, kas ir tuvināti vai ir jātuvina XXVII-2. pielikumā minētajam ES acquis. ??? Ja Ukrainas valdība nolemj apspriesties ar Eiropas Komisiju par šādu tiesību aktu, piemēro 7. punktu.
 7.Ukraina atturas īstenot 5. un 6. punktā minētos tiesību aktus, kas iesniegti apspriešanai, pirms Eiropas Komisija ir novērtējusi ierosinātā tiesību akta saderību ar attiecīgo ES acquis, kā arī ja Eiropas Komisija ir secinājusi, ka ierosinātais tiesību akts nav saderīgs ar minēto ES acquis.
 8.Eiropas Komisijas veiktajā atbilstības novērtējumā var iekļaut ieteikumus attiecībā uz ierosināto tiesību aktu vai tā daļām, ko Eiropas Komisija uzskata par nesaderīgām ar ES acquis. Novērtēšanas nolūkā Eiropas Komisija var apspriesties ar Enerģētikas kopienas sekretariātu vai organizēt ekspertu misijas, ja tā to uzskata par lietderīgu. Atbilstības novērtējumu pabeidz trīs mēnešu laikā no ierosinātā tiesību akta angļu valodas versijas saņemšanas dienas vai ilgākā laikposmā, par ko vienojušās Eiropas Komisija un Ukraina. Ja šajā laikposmā netiek saņemta Eiropas Komisijas atbilde, Ukraina var īstenot ierosināto tiesību aktu. Ja atbilde minētajā laikposmā netiek saņemta, tas nenozīmē, ka Eiropas Komisija uzskata, ka ierosinātais tiesību akts ir saderīgs ar ES acquis.
 9.Ukraina paziņo Eiropas Komisijai katra tāda tiesību akta galīgo versiju jomās, kuras jātuvina XXVII-2. pielikumā minētajam ES acquis, vai tāda tiesību akta galīgo versiju, kurš groza tuvinātos iekšējos tiesību aktus tajās pašās jomās.
 10.Ukrainas valdība var vērst Eiropas Komisijas uzmanību uz jebkuru citu tiesību aktu vai priekšlikumu enerģētikas jautājumos, uz ko attiecas šis nolīgums, lai pieprasītu nesaistošu atzinumu par šā tiesību akta atbilstību XXVII-2. pielikumā minētajam ES acquis.
 11.Puses ar Asociācijas komitejas sekretāru starpniecību apmainās ar informāciju, kā noteikts šajā pielikumā.
 Ziņošana Asociācijas padomei
 12.Eiropas Komisija pirms ikgadējās sanāksmes informē Asociācijas padomi par visiem atzinumiem, ko pieprasa Ukraina un kas tai sniegti saskaņā ar šo pielikumu attiecībā uz Ukrainas tiesību aktu atbilstību ES acquis.
 13.Trīs mēnešus pirms ikgadējās sanāksmes Ukraina Asociācijas padomei sniedz rakstisku ziņojumu par enerģētikas nozares reformas īstenošanā panākto progresu, pamatojoties uz XXVII-2. pielikumā minēto ES acquis. Šajā ziņojumā sīki apraksta, kā Ukraina ņēmusi vērā atzinumus un ieteikumus, ko Eiropas Komisija sniegusi savos pieņemtajos tiesību aktos, kā arī sniedz informāciju par pieņemto tiesību aktu efektīvu piemērošanu.
 14.Uzraudzības pasākumu rezultātus iesniedz apspriešanai visās attiecīgajās struktūrās, kas izveidotas saskaņā ar šo nolīgumu, tostarp nolīguma 475. panta 4. punktā minēto ieteikumu vajadzībām.
 XXVII-2. pielikums
 Ukrainas saistību tuvināšana enerģētikas nozarē
 Ukraina apņemas pakāpeniski tuvināt savus tiesību aktus šādiem ES tiesību aktiem, ievērojot noteiktos termiņus.
 1. ES acquis, ko Ukraina ir apņēmusies īstenot Enerģētikas kopienas līguma ietvaros. Šim pielikumam piemēro tajā noteiktos termiņus.
 Elektroenerģija
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/72/EK (2009. gada 13. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/54/EK atcelšanu
 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 714/2009 (2009. gada 13. jūlijs) par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā un par Regulas (EK) Nr. 1228/2003 atcelšanu
 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1227/2011 (2011. gada 25. oktobris) par enerģijas vairumtirgus integritāti un pārredzamību
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/89/EK (2006. gada 18. janvāris) par pasākumiem, lai nodrošinātu elektroapgādes drošumu un ieguldījumus infrastruktūrā
 Komisijas Regula (ES) Nr. 838/2010 (2010. gada 23. septembris), ar ko nosaka pamatnostādnes par pārvades sistēmu operatoru savstarpējo kompensāciju mehānismu un kopējo regulatīvo pieeju pārvades maksu noteikšanai
 Komisijas Regula (ES) Nr. 543/2013 (2013. gada 14. jūnijs) par datu iesniegšanu un publicēšanu elektroenerģijas tirgos un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 714/2009 I pielikuma grozīšanu
 Komisijas Regula (ES) 2016/1388 (2016. gada 17. augusts), ar ko izveido tīkla kodeksu par pieprasījuma pieslēgumu
 Komisijas Regula (ES) 2016/631 (2016. gada 14. aprīlis), ar ko izveido tīkla kodeksu par ģeneratoriem piemērojamajām tīkla pieslēguma prasībām
 Komisijas Regula (ES) 2016/1447 (2016. gada 26. augusts), ar ko izveido tīkla kodeksu par tīkla pieslēguma prasībām, kuras piemērojamas augstsprieguma līdzstrāvas sistēmām un līdzstrāvas sistēmai pieslēgtiem elektroenerģijas parka moduļiem
 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1952 (2016. gada 26. oktobris) par Eiropas statistiku attiecībā uz dabasgāzes un elektroenerģijas cenām un ar ko atceļ Direktīvu 2008/92/EK
 Gāze
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/73/EK (2009. gada 13. jūlijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu un par Direktīvas 2003/55/EK atcelšanu
 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 715/2009 (2009. gada 13. jūlijs) par nosacījumiem attiecībā uz piekļuvi dabasgāzes pārvades tīkliem un par Regulas (EK) Nr. 1775/2005 atcelšanu
 Padomes Direktīva 2004/67/EK (2004. gada 26. aprīlis) par pasākumiem, lai nodrošinātu dabasgāzes piegādes drošību
 Komisijas Regula (ES) 2015/703 (2015. gada 30. aprīlis), ar ko izveido tīkla kodeksu par sadarbspējas un datu apmaiņas noteikumiem
 Komisijas Regula (ES) 2017/459 (2017. gada 16. marts), ar ko izveido gāzes pārvades sistēmu jaudas piešķiršanas mehānismu tīkla kodeksu un atceļ Regulu (ES) Nr. 984/2013
 Komisijas Regula (ES) 2017/460 (2017. gada 16. marts), ar ko izveido tīkla kodeksu par harmonizētām gāzes pārvades tarifu struktūrām
 Atjaunojamā enerģija
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/28/EK (2009. gada 23. aprīlis) par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu un ar ko groza un sekojoši atceļ Direktīvas 2001/77/EK un 2003/30/EK
 Nafta
 Padomes Direktīva 2009/119/EK (2009. gada 14. septembris), ar ko dalībvalstīm uzliek pienākumu uzturēt jēlnaftas un / vai naftas produktu obligātas rezerves
 Enerģētikas infrastruktūra
 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 347/2013 (2013. gada 17. aprīlis), ar ko nosaka Eiropas energoinfrastruktūras pamatnostādnes un atceļ Lēmumu Nr. 1364/2006/EK, groza Regulu (EK) Nr. 713/2009, Regulu (EK) Nr. 714/2009 un Regulu (EK) Nr. 715/2009
 Energoefektivitāte
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/27/ES (2012. gada 25. oktobris) par energoefektivitāti, ar ko groza Direktīvas 2009/125/EK un 2010/30/ES un atceļ Direktīvas 2004/8/EK un 2006/32/EK
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/31/ES (2010. gada 19. maijs) par ēku energoefektivitāti
 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1369 (2017. gada 4. jūlijs), ar ko izveido energomarķējuma satvaru un atceļ Direktīvu 2010/30/ES
 Īstenošanas regulas:
 -Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 518/2014 (2014. gada 5. marts), ar ko groza Deleģētās regulas (ES) Nr. 1059/2010, (ES) Nr. 1060/2010, (ES) Nr. 1061/2010, (ES) Nr. 1062/2010, (ES) Nr. 626/2011, (ES) Nr. 392/2012, (ES) Nr. 874/2012, (ES) Nr. 665/2013, (ES) Nr. 811/2013 un (ES) Nr. 812/2013 par energopatēriņu ietekmējošu ražojumu marķējumu internetā
 -Komisijas Deleģētā regula (ES) 2017/254 (2016. gada 30. novembris), ar ko Deleģēto regulu (ES) Nr. 1059/2010, (ES) Nr. 1060/2010, (ES) Nr. 1061/2010, (ES) Nr. 1062/2010, (ES) Nr. 626/2011, (ES) Nr. 392/2012, (ES) Nr. 874/2012, (ES) Nr. 665/2013, (ES) Nr. 811/2013, (ES) Nr. 812/2013, (ES) Nr. 65/2014, (ES) Nr. 1254/2014, (ES) 2015/1094, (ES) 2015/1186 un (ES) 2015/1187 groza attiecībā uz pielaižu izmantošanu verifikācijas procedūrās
 -Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1060/2010 (2010. gada 28. septembris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/30/ES attiecībā uz mājsaimniecībā lietojamo aukstumiekārtu energomarķējumu
 -Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 65/2014 (2013. gada 1. oktobris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/30/ES papildina attiecībā uz sadzīves cepeškrāšņu un tvaika nosūcēju energomarķējumu
 -Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 626/2011 (2011. gada 4. maijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/30/ES attiecībā uz gaisa kondicionētāju energomarķējumu
 -Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 874/2012 (2012. gada 12. jūlijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/30/ES attiecībā uz elektrisko lampu un gaismekļu energomarķējumu
 -Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1059/2010 (2010. gada 28. septembris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/30/ES attiecībā uz sadzīves trauku mazgāšanas mašīnu energomarķējumu
 -Komisijas Direktīva 96/60/EK (1996. gada 19. septembris), ar kuru Padomes Direktīvu 92/75/EEK īsteno attiecībā uz enerģijas etiķetēm mājsaimniecības kombinētajām veļas mazgājamām un žāvējamām mašīnām
 -Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 392/2012 (2012. gada 1. marts), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/30/ES attiecībā uz mājsaimniecības veļas žāvētāju energomarķējumu
 -Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1061/2010 (2010. gada 28. septembris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/30/ES attiecībā uz sadzīves veļas mazgāšanas mašīnu energomarķējumu
 -Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 665/2013 (2013. gada 3. maijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/30/ES papildina attiecībā uz putekļsūcēju energomarķējumu
 -Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 812/2013 (2013. gada 18. februāris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/30/ES papildina attiecībā uz ūdenssildītāju, karstā ūdens tvertņu un ūdenssildītāja un saules enerģijas iekārtas komplektu energomarķējumu
 -Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 811/2013 (2013. gada 18. februāris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/30/ES papildina attiecībā uz telpu sildītāju, kombinēto sildītāju, telpu sildītāja, temperatūras regulatora un saules enerģijas iekārtas komplektu un kombinētā sildītāja, temperatūras regulatora un saules enerģijas iekārtas komplektu energomarķējumu
 -Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1062/2010 (2010. gada 28. septembris), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/30/ES attiecībā uz televizoru energomarķējumu
 -Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1254/2014 (2014. gada 11. jūlijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/30/ES attiecībā uz dzīvojamo ēku ventilācijas iekārtu energomarķējumu
 -Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/1094 (2015. gada 5. maijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/30/ES papildina attiecībā uz profesionālo aukstumiekārtu energomarķējumu
 -Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/1186 (2015. gada 24. aprīlis), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/30/ES papildina attiecībā uz lokālo telpu sildītāju energomarķējumu
 -Komisijas Deleģētā regula (ES) 2015/1187 (2015. gada 27. aprīlis), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/30/ES papildina attiecībā uz cietā kurināmā katlu un cietā kurināmā katla, papildu sildītāju, temperatūras regulatoru un saules enerģijas iekārtu komplektu energomarķējumu
 2. ES acquis, kas jāīsteno Ukrainai papildus Enerģētikas kopienas līgumā paredzētajām Ukrainas saistībām
 Ogļūdeņražu meklēšana un izpēte
 Direktīva 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei
 Grafiks: direktīvas noteikumus īsteno trīs gadu laikā no šā nolīguma stāšanās spēkā, ņemot vērā IV sadaļas (Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistīti jautājumi) 11. nodaļas (Enerģētika saistībā ar tirdzniecību) (12. un 13.) pantu par enerģētikas noteikumiem saistībā ar tirdzniecību.
 Energoefektivitāte un ēku energoefektivitāte
 Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 244/2012 (2012. gada 16. janvāris), ar kuru papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti, nosakot salīdzinošās metodoloģijas sistēmu izmaksu ziņā optimālu minimālo energoefektivitātes prasību līmeņu aprēķināšanai ēkām un būves elementiem
 Grafiks: regulas noteikumus īsteno līdz 2019. gada 30. jūnijam.
 Energoefektivitāte – ekodizains
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/125/EK (2009. gada 21. oktobris), ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem
 Grafiks: Direktīvas 2009/125/EK noteikumus īsteno trīs gadu laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā.
 Īstenošanas regulas:
 -Komisijas Regula (ES) 2016/2282 (2016. gada 30. novembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1275/2008, (EK) Nr. 107/2009, (EK) Nr. 278/2009, (EK) Nr. 640/2009, (EK) Nr. 641/2009, (EK) Nr. 642/2009, (EK) Nr. 643/2009, (ES) Nr. 1015/2010, (ES) Nr. 1016/2010, (ES) Nr. 327/2011, (ES) Nr. 206/2012, (ES) Nr. 547/2012, (ES) Nr. 932/2012, (ES) Nr. 617/2013, (ES) Nr. 666/2013, (ES) Nr. 813/2013, (ES) Nr. 814/2013, (ES) Nr. 66/2014, (ES) Nr. 548/2014, (ES) Nr. 1253/2014, (ES) 2015/1095, (ES) 2015/1185, (ES) 2015/1188, (ES) 2015/1189 un (ES) 2016/2281 attiecībā uz pielaižu izmantošanu verifikācijas procedūrās
 Grafiks: regulas noteikumu īstenošanas grafiku nosaka līdz 2021. gada 31. decembrim.
 -Komisijas Regula (ES) 2016/2281 (2016. gada 30. novembris), ar kuru Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK, ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem, īsteno attiecībā uz gaisa sildīšanas iekārtām, dzesēšanas iekārtām, augsttemperatūras procesdzesinātājiem un ventilatorkonvektoriem
 Grafiks: regulas noteikumu īstenošanas grafiku nosaka līdz 2021. gada 31. decembrim.
 -Komisijas Regula (ES) 2015/1189 (2015. gada 28. aprīlis), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām cietā kurināmā katliem
 Grafiks: regulas noteikumu īstenošanas grafiku nosaka līdz 2021. gada 31. decembrim.
 -Komisijas Regula (ES) 2015/1188 (2015. gada 28. aprīlis), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām lokālajiem telpu sildītājiem
 Grafiks: regulas noteikumu īstenošanas grafiku nosaka līdz 2021. gada 31. decembrim.
 -Komisijas Regula (ES) 2015/1185 (2015. gada 24. aprīlis), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām cietā kurināmā lokālajiem telpu sildītājiem
 Grafiks: regulas noteikumu īstenošanas grafiku nosaka līdz 2021. gada 31. decembrim.
 -Komisijas Regula (ES) 2015/1095 (2015. gada 5. maijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām profesionālām aukstumiekārtām, ātrās atdzesēšanas un ātrās sasaldēšanas skapjiem, kondensācijas iekārtām un procesa dzesinātājiem
 -Komisijas Regula (ES) Nr. 1253/2014 (2014. gada 7. jūlijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām ventilācijas iekārtām
 Grafiks: regulas noteikumu īstenošanas grafiku nosaka līdz 2021. gada 31. decembrim.
 -Komisijas Regula (ES) Nr. 548/2014 (2014. gada 21. maijs), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK attiecībā uz maziem, vidējiem un lieliem spēka transformatoriem
 Grafiks: regulas noteikumu īstenošanas grafiku nosaka līdz 2021. gada 31. decembrim.
 -Komisijas Regula (ES) Nr. 66/2014 (2014. gada 14. janvāris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām sadzīves cepeškrāsnīm, plītsvirsmām un tvaika nosūcējiem
 Grafiks: regulas noteikumu īstenošanas grafiku nosaka līdz 2021. gada 31. decembrim.
 -Komisijas Regula (ES) Nr. 813/2013 (2013. gada 2. augusts), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām telpu sildītājiem un kombinētajiem sildītājiem
 Grafiks: regulas noteikumu īstenošanas grafiku nosaka līdz 2021. gada 31. decembrim.
 -Komisijas Regula (ES) Nr. 814/2013 (2013. gada 2. augusts) par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/125/EK īstenošanu attiecībā uz ekodizaina prasībām ūdenssildītājiem un karstā ūdens tvertnēm
 Grafiks: regulas noteikumu īstenošanas grafiku nosaka līdz 2021. gada 31. decembrim.
 -Komisijas Regula (ES) Nr. 666/2013 (2013. gada 8. jūlijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām putekļsūcējiem
 Grafiks: regulas noteikumu īstenošanas grafiku nosaka līdz 2021. gada 31. decembrim.
 -Komisijas Regula (ES) Nr. 617/2013 (2013. gada 26. jūnijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām datoriem un datoru serveriem
 Grafiks: regulas noteikumu īstenošanas grafiku nosaka līdz 2021. gada 31. decembrim.
 -Rezultāta saglabāšana Komisijas Regula (ES) Nr. 932/2012 (2012. gada 3. oktobris), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK attiecībā uz ekodizaina prasībām mājsaimniecības veļas žāvētājiem
 Grafiks: regulas noteikumu īstenošanas grafiku nosaka līdz 2021. gada 31. decembrim.
 -Komisijas Regula (ES) Nr. 622/2012 (2012. gada 11. jūlijs), ar ko Komisijas Regulu (EK) Nr. 641/2009 groza attiecībā uz ekodizaina prasībām autonomiem hermētiskajiem cirkulācijas sūkņiem un produktos iebūvējamiem hermētiskajiem cirkulācijas sūkņiem
 Grafiks: regulas noteikumu īstenošanas grafiku nosaka līdz 2021. gada 31. decembrim.
 -Komisijas Regula (EK) Nr. 641/2009 (2009. gada 22. jūlijs) par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2005/32/EK īstenošanu attiecībā uz ekodizaina prasībām autonomiem hermētiskajiem cirkulācijas sūkņiem un produktos iebūvējamiem hermētiskajiem cirkulācijas sūkņiem
 Grafiks: regulas noteikumu īstenošanas grafiku nosaka līdz 2021. gada 31. decembrim.
 -Komisijas Regula (ES) Nr. 547/2012 (2012. gada 25. jūnijs) par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/125/EK īstenošanu attiecībā uz ekodizaina prasībām ūdenssūkņiem
 Grafiks: regulas noteikumu īstenošanas grafiku nosaka līdz 2021. gada 31. decembrim.
 -Komisijas Regula (ES) Nr. 206/2012 (2012. gada 6. marts), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām gaisa kondicionētājiem un komforta ventilatoriem
 Grafiks: regulas noteikumu īstenošanas grafiku nosaka līdz 2021. gada 31. decembrim.
 -Komisijas Regula (ES) Nr. 327/2011 (2011. gada 30. marts) par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/125/EK īstenošanu attiecībā uz ekodizaina prasībām ventilatoriem, kurus darbina motori ar elektrisko ieejas jaudu no 125 W līdz 500 kW
 Grafiks: regulas noteikumu īstenošanas grafiku nosaka līdz 2021. gada 31. decembrim.
 -Komisijas Regula (ES) Nr. 1016/2010 (2010. gada 10. novembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām sadzīves trauku mazgāšanas mašīnām
 Grafiks: regulas noteikumu īstenošanas grafiku nosaka līdz 2021. gada 31. decembrim.
 -Komisijas Regula (ES) Nr. 1015/2010 (2010. gada 10. novembris), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK īsteno attiecībā uz ekodizaina prasībām sadzīves veļas mazgāšanas mašīnām
 Grafiks: regulas noteikumu īstenošanas grafiku nosaka līdz 2021. gada 31. decembrim.
 -Komisijas Regula (ES) 2015/1428 (2015. gada 25. augusts), ar ko groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 244/2009 attiecībā uz mājsaimniecībā izmantojamu kliedētas gaismas lampu ekodizaina prasībām un groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 245/2009 attiecībā uz ekodizaina prasībām luminiscences lampām bez iebūvētas droseles, augstas intensitātes gāzizlādes lampām, kā arī šādu lampu ekspluatācijai izmantojamām droselēm un apgaismes iekārtām un par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/55/EK atcelšanu, un groza Komisijas Regulu (ES) Nr. 1194/2012 attiecībā uz virzītas gaismas lampu, gaismas diožu lampu un saistītu ierīču ekodizaina prasībām
 Grafiks: regulas noteikumu īstenošanas grafiku nosaka līdz 2021. gada 31. decembrim.
 -Grozītā Komisijas Regula (EK) Nr. 245/2009 (2009. gada 18. marts) par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2005/32/EK īstenošanu attiecībā uz ekodizaina prasībām par luminiscences lampām bez iebūvētas droseles, augstas intensitātes gāzizlādes lampām, kā arī šādu lampu ekspluatācijai izmantojamām droselēm un apgaismes iekārtām un par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/55/EK atcelšanu
 Grafiks: regulas noteikumus īsteno trīs gadu laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā.
 -Komisijas Regula (ES) Nr. 1194/2012 (2012. gada 12. decembris), ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/125/EK attiecībā uz virzītas gaismas lampu, gaismas diožu lampu un saistītu ierīču ekodizaina prasībām
 Grafiks: regulas noteikumu īstenošanas grafiku nosaka līdz 2021. gada 31. decembrim.
 -Grozītā Komisijas Regula (EK) Nr. 244/2009 (2009. gada 18. marts) par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2005/32/EK īstenošanu attiecībā uz mājsaimniecībā izmantojamām kliedētas gaismas lampām
 Grafiks: regulas noteikumus īsteno trīs gadu laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā.
 -Komisijas Regula (EK) Nr. 859/2009 (2009. gada 18. septembris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 244/2009 attiecībā uz ekodizaina prasībām mājsaimniecībā izmantojamo kliedētas gaismas lampu radītajam ultravioletajam starojumam
 Grafiks: regulas noteikumu īstenošanas grafiku nosaka līdz 2021. gada 31. decembrim.
 -Komisijas Regula (ES) Nr. 347/2010 (2010. gada 21. aprīlis), ar ko groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 245/2009 attiecībā uz ekodizaina prasībām luminiscences lampām bez iebūvētas droseles, augstas intensitātes gāzizlādes lampām un šādu lampu ekspluatācijai izmantojamām droselēm un apgaismes iekārtām
 Grafiks: regulas noteikumu īstenošanas grafiku nosaka līdz 2021. gada 31. decembrim.
 -Komisijas Regula (EK) Nr. 643/2009 (2009. gada 22. jūlijs), ar ko attiecībā uz ekodizaina prasībām mājsaimniecībā lietojamām aukstumiekārtām īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/32/EK
 Grafiks: regulas noteikumu īstenošanas grafiku nosaka līdz 2021. gada 31. decembrim.
 -Komisijas Regula (EK) Nr. 642/2009 (2009. gada 22. jūlijs), ar ko attiecībā uz ekodizaina prasībām televizoriem īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/32/EK
 Grafiks: regulas noteikumu īstenošanas grafiku nosaka līdz 2021. gada 31. decembrim.
 -Komisijas Regula (ES) Nr. 4/2014 (2014. gada 6. janvāris), ar ko groza Regulu (EK) Nr. 640/2009 par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2005/32/EK īstenošanu attiecībā uz ekodizaina prasībām elektromotoriem
 Grafiks: regulas noteikumu īstenošanas grafiku nosaka līdz 2021. gada 31. decembrim.
 -Komisijas 2009. gada 22. jūlija Regula (EK) Nr. 640/2009 par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2005/32/EK īstenošanu attiecībā uz ekodizaina prasībām elektromotoriem (un labojums OV L 46, 19.2.2011.)
 Grafiks: regulas noteikumu īstenošanas grafiku nosaka līdz 2021. gada 31. decembrim.
 -Grozītā Komisijas Regula (EK) Nr. 278/2009 (2009. gada 6. aprīlis) par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2005/32/EK īstenošanu attiecībā uz ekodizaina prasībām par ārējo barošanas avotu patērēto jaudu bezslodzes režīmā un vidējo aktīvo efektivitāti
 Grafiks: regulas noteikumus īsteno trīs gadu laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā.
 -Grozītā Komisijas Regula (EK) Nr. 107/2009 (2009. gada 4. februāris), ar ko attiecībā uz ekodizaina prasībām vienkāršajām televizora papildierīcēm īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/32/EK
 Grafiks: regulas noteikumus īsteno trīs gadu laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā.
 -Grozītā Komisijas Regula (EK) Nr. 1275/2008 (2008. gada 17. decembris), ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2005/32/EK iestrādātās ekodizaina prasības attiecībā uz elektrisko, elektronisko mājsaimniecības un biroja iekārtu elektroenerģijas patēriņu gatavības un izslēgtā režīmā
 Grafiks: regulas noteikumus īsteno trīs gadu laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā.
 -Grozītā Padomes Direktīva 92/42/EEK (1992. gada 21. maijs) par efektivitātes prasībām jauniem karstā ūdens apkures katliem, kas tiek kurināti ar šķidriem vai gāzveida kurināmiem
 Grafiks: direktīvas noteikumus īsteno trīs gadu laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā.
 -Grozītā Komisijas Regula (EK) Nr. 643/2009 (2009. gada 22. jūlijs), ar ko attiecībā uz ekodizaina prasībām mājsaimniecībā lietojamām aukstumiekārtām īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/32/EK
 Grafiks: regulas noteikumu īstenošanas grafiku nosaka līdz 2021. gada 31. decembrim.
 Kodolnozare
 Padomes Direktīva 2013/59/Euratom (2013. gada 5. decembris), ar ko nosaka drošības pamatstandartus aizsardzībai pret jonizējošā starojuma radītajiem draudiem un atceļ Direktīvu 89/618/Euratom, Direktīvu 90/641/Euratom, Direktīvu 96/29/Euratom, Direktīvu 97/43/Euratom un Direktīvu 2003/122/Euratom
 Grafiks: direktīvas noteikumus īsteno četru gadu laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā.
 Padomes Direktīva 2006/117/Euratom (2006. gada 20. novembris) par radioaktīvo atkritumu un lietotās kodoldegvielas pārvadājumu uzraudzību un kontroli
 Grafiks: direktīvas noteikumus īsteno divu gadu laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā.
 Padomes Direktīva 2009/71/Euratom (2009. gada 25. jūnijs), ar ko izveido Kopienas kodoliekārtu kodoldrošības pamatstruktūru
 Grafiks: direktīvas noteikumus īsteno trīs gadu laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā.
 Padomes Direktīva 2014/87/Euratom (2014. gada 8. jūlijs), ar kuru groza Direktīvu 2009/71/Euratom, ar ko izveido Kopienas kodoliekārtu kodoldrošības pamatstruktūru
 Grafiks: direktīvas noteikumus īsteno trīs gadu laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā.
 Padomes Direktīva 2011/70/Euratom (2011. gada 19. jūlijs), ar ko izveido Kopienas sistēmu lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu atbildīgai un drošai apsaimniekošanai
 Grafiks: direktīvas noteikumus īsteno trīs gadu laikā pēc šā nolīguma stāšanās spēkā.


text:
Milenii: Mileniul I î.Hr. - Mileniul I - Mileniul al II-lea
 Secole: Secolul al V-lea - Secolul al VI-lea - Secolul al VII-lea
 Decenii: Anii 480 Anii 490 Anii 500 Anii 510 Anii 520 - Anii 530 - Anii 540 Anii 550 Anii 560 Anii 570 Anii 580
 Ani: 527 528 529 530 531 - 532 - 533 534 535 536 537
 Evenimente
 A avut loc Răscoala Nika în capitala Imperiului Bizantin, condus de împăratul Iustinian I.
 Arte, științe, literatură și filozofie
 Nașteri
 Decese
 Vezi și
 Listă de conducători de stat din 532
 532


type: contracts

text:
 Svarīgs juridisks paziņojums
 |
 21996A0330(17)
 Oficiālais Vēstnesis L 081 , 30/03/1996 Lpp. 0311 - 0317
 Agreementin the form of an Exchange of Letters amending the Additional Protocol on trade in textile products between the European Community and the Republic of BulgariaLetter from the Council of the European UnionSir,1. I have the honour to refer to the negotiations held on 27–28 November 1995 between our respective Delegations with a view to amending the Additional Protocol on trade in textile products between the European Community and the Republic of Bulgaria, applied since 31 December 1993, as last amended by the Agreement in the form of an Exchange of Letters initialled on 6 December 1994. These negotiations were held in the context of Article 1, paragraph 3 of the aforesaid Additional Protocol.2. During these negotiations both Parties noted with satisfaction the way in which the Additional Protocol has, in general, been implemented. Moreover, the European Community noted with satisfaction the progress being made in the opening of the Bulgarian market and in particular the Bulgarian undertaking to accelerate its tariff concessions in favour of textiles and clothing products originating within the European Community and exported to the Republic of Bulgaria as outlined in Appendix 1 attached, with application from 1 January 1996. The Republic of Bulgaria undertakes to inform the European Community before 1 January 1996 that the necessary steps have been taken to implement the concessions outlined in Appendix 1.3. In order to foster the development of further mutually beneficial trade flows it was agreed to amend the Additional Protocol as follows:3.1. The first subparagraph of Article 2, paragraph 3 of the Protocol is replaced by the following:"3. The origin of the products covered by this Protocol shall be determined in accordance with the rules of non-preferential origin in force in the Community."3.2. Article 2, paragraph 3 of Appendix A is replaced by the following:"The certificate of origin referred to in paragraph 1 above is not required for the importation of goods covered by a movement certificate EUR1 or a form EUR2 issued in conformity with Protocol 4 to the Europe Agreement in cases where those documents clearly establish that the Republic of Bulgaria is to be considered as the country of origin on the basis of the rules on non-preferential origin in force in the Community."3.3. Annex II (EU direct quotas) is replaced by Appendix 2 attached.3.4. The Annex to Appendix B concerning outward processing traffic is replaced by Appendix 3 attached (OPT quotas).4. I should be obliged if you would kindly confirm the acceptance of your Government of the foregoing. Should this be the case, this letter, completed by its Appendices and your written confirmation, will constitute an Agreement in the form of an Exchange of Letters between the Community and the Republic of Bulgaria. This Agreement shall enter into force on the first day of the month following that in which the European Community and the Republic of Bulgaria notify each other that they have completed the necessary internal procedures to this effect. In the meantime, the amendments to the Additional Protocol will apply on a provisional basis from 1 January 1996, provided that they are applied on a reciprocal basis.Please accept, Sir, the assurance of my highest consideration.For the Council of the European UnionAppendix 1Bulgarian tariff undertakingThe Government of the Republic of Bulgaria undertakes to implement the following tariff concessions in favour of textiles and clothing products originating within the European Community and imported into the Republic of Bulgaria, to be applied from 1 January 1996.a) The products listed below are transferred from Annex VI to Annex IV of the Europe Agreement:51 01 11 0051 01 19 0053 01 10 0053 01 21 0053 01 29 0053 02 10 00b) The products listed below are transferred from Annex V to Annex IV of the Europe Agreement:51 01 21 0051 01 29 0051 05 30 0053 03 10 0053 03 90 0054 02 43 0054 03 31 0056 04 90 0063 01 10 00c) The products listed below are transferred from Annex VI to Annex V of the Europe Agreement:53 06 10 0053 06 20 0055 15 11 0055 15 13 0055 15 99 0055 16 11 0055 16 23 0055 16 43 0058 01 22 0058 01 24 0058 01 25 0058 01 34 0058 01 35 0058 01 36 0058 04 29 0058 06 10 0060 01 10 0060 01 21 0060 02 10 0060 02 92 9060 02 93 9061 01 10 0061 09 90 2061 11 10 0061 15 91 0061 15 92 0062 11 12 9062 16 00 9063 02 10 0063 03 11 0063 03 19 0063 04 11 0063 04 91 0058 01 33 0061 06 90 0051 02 10 00Appendix 2ANNEX II(The full product descriptions of the categories listed in this Annex are to be found in Annex I to the Protocol)Community quantitative limits(in tonnes or 1000 pieces) |Category | Unit | 1996 | 1997 |2 | tonnes | 4722 | 4816 |2a | tonnes | 1495 | 1525 |5 | pieces | 5185 | 5418 |6 | pieces | 2500 | 2625 |7 | pieces | 1909 | 1995 |8 | pieces | 5662 | 5860 |73 | pieces | 3388 | 3591 |(in 1000 pieces) |Category | Unit | 1996 | 1997 |5 | pieces | 6492 | 6930 |6 | pieces | 9251 | 9945 |7 | pieces | 13286 | 14183 |8 | pieces | 6223 | 6550 |73 | pieces | 3375 | 3679 |Letter from the Government of the Republic of BulgariaSir,I have the honour to acknowledge receipt of your letter of ... which reads as follows:"Sir1. I have the honour to refer to the negotiations held on 27–28 November 1995 between our respective Delegations with a view to amending the Additional Protocol on trade in textile products between the European Community and the Republic of Bulgaria, applied since 31 December 1993, as last amended by the Agreement in the form of an Exchange of Letters initialled on 6 December 1994. Theses negotiations were held in the context of Article 1, paragraph 3 of the aforesaid Additional Protocol.2. During these negotiations both Parties noted with satisfaction the way in which the Additional Protocol has, in general, been implemented. Moreover, the European Community noted with satisfaction the progress being made in the opening of the Bulgarian market and in particular the Bulgarian undertaking to accelerate its tariff concessions in favour of textiles and clothing products originating within the European Community and exported to the Republic of Bulgaria as outlined in Appendix 1 attached, with application from 1 January 1996. The Republic of Bulgaria undertakes to inform the European Community before 1 January 1996 that the necessary steps have been taken to implement the concessions outlined in Appendix 1.3. In order to foster the development of further mutually beneficial trade flows it was agreed to amend the Additional Protocol as follows:3.1. The first subparagraph of Article 2, paragraph 3 of the Protocol is replaced by the following:"3. The origin of the products covered by this Protocol shall be determined in accordance with the rules of non-preferential origin in force in the Community."3.2. Article 2, paragraph 3 of Appendix A is replaced by the following:"The certificate of origin referred to in paragraph 1 above is not required for the importation of goods covered by a movement certificate EUR1 or a form EUR2 issued in conformity with Protocol 4 of the Europe Agreement in cases where those documents clearly establish that the Republic of Bulgaria is to be considered as the country of origin on the basis of the rules on non-preferential origin in force in the Community."3.3. Annex II (EU direct quotas) is replaced by Appendix 2 attached.3.4. The Annex to Appendix B concerning outward processing traffic is replaced by Appendix 3 attached (OPT quotas).4. I should be obliged if you would kindly confirm the acceptance of your Government of the foregoing. Should this be the case, this letter, completed by its Appendices and your written confirmation, will constitute an Agreement in the form of an Exchange of Letters between the Community and the Republic of Bulgaria. This Agreement shall enter into force on the first day of the month following that in which the European Community and the Republic of Bulgaria notify each other that they have completed the necessary internal procedures to this effect. In the meantime, the amendments to the Additional Protocol will apply on a provisional basis from 1 January 1996, provided that they are applied on a reciprocal basis.Please accept, Sir, the assurance of my highest consideration."I have the honour to confirm that my Government is in agreement with the contents of your letter.Please accept, Sir, the assurance of my highest consideration.For the Government of the Republic of BulgariaAppendix 1Bulgarian tariff undertakingThe Government of the Republic of Bulgaria undertakes to implement the following tariff concessions in favour of textiles and clothing products originating within the European Community and imported into the Republic of Bulgaria, to be applied from 1 January 1996.a) The products listed below are transferred from Annex VI to Annex IV of the Europe Agreement:51 01 11 0051 01 19 0053 01 10 0053 01 21 0053 01 29 0053 02 10 00b) The products listed below are transferred from Annex V to Annex IV of the Europe Agreement:51 01 21 0051 01 29 0051 05 30 0053 03 10 0053 03 90 0054 02 43 0054 03 31 0056 04 90 0063 01 10 00c) The products listed below are transferred from Annex VI to Annex V of the Europe Agreement:53 06 10 0053 06 20 0055 15 11 0055 15 13 0055 15 99 0055 16 11 0055 16 23 0055 16 43 0058 01 22 0058 01 24 0058 01 25 0058 01 34 0058 01 35 0058 01 36 0058 04 29 0058 06 10 0060 01 100060 01 21 0060 02 10 0060 02 92 9060 02 93 9061 01 10 0061 09 90 2061 11 10 0061 15 91 0061 15 92 0062 11 12 9062 16 00 9063 02 10 0063 03 11 0063 03 19 0063 04 11 0063 04 91 0058 01 33 0061 06 90 0051 02 10 00Appendix 2ANNEX II(The full product descriptions of the categories listed in this Annex are to be found in Annex I to the Protocol)Community quantitative limits(in tonnes or 1000 pieces) |Category | Unit | 1996 | 1997 |2 | tonnes | 4722 | 4816 |2a | tonnes | 1495 | 1525 |5 | pieces | 5185 | 5418 |6 | pieces | 2500 | 2625 |7 | Pieces | 1909 | 1995 |8 | Pieces | 5662 | 5860 |73 | Pieces | 3388 | 3591 |(in 1000 pieces) |Category | Unit | 1996 | 1997 |5 | pieces | 6492 | 6930 |6 | pieces | 9251 | 9945 |7 | pieces | 13286 | 14183 |8 | pieces | 6223 | 6550 |73 | pieces | 3375 | 3679 |Joint DeclarationIn the context of the negotiations held on 27–28 November 1995 in accordance with Article 1, paragraph 3 of the Additional Protocol to the Europe Agreement on Trade in Textile Products between the European Community and the Republic of Bulgaria, the following declarations were made:a) the Delegation of the Republic of Bulgaria declared that the Republic of Bulgaria is prepared to accelerate by one year its tariff dismantling for products of Chapters 50–63 of the Bulgarian Customs Tariff listed in Annex VI to the Europe Agreement, to reach zero duty on 1 January 2001, provided that the European Community reduces its preferential customs duties to a rate equal to two-sevenths of the basic duty rate from 1 January 1996 andb) the Commission of the European Communities declared that it was willing to give careful consideration to the Bulgarian proposal outlined in a) above.--------------------------------------------------