type: other

text:
369/1990 Zb. - Zákon Slovenskej národnej rady o ob... - SLOV-LEX
 369/1990 Zb./
 Časová verzia predpisu účinná od 01.11.2004 do 24.11.2004
 Obec je samostatný územný samosprávny a správny celok Slovenskej republiky; združuje osoby, ktoré majú na jej území trvalý pobyt.1) Obec je právnickou osobou, ktorá za podmienok ustanovených zákonom samostatne hospodári s vlastným majetkom a s vlastnými príjmami (§ 7).
 Základnou úlohou obce pri výkone samosprávy je starostlivosť o všestranný rozvoj jej územia a o potreby jej obyvateľov. Obci pri výkone samosprávy možno ukladať povinnosti a obmedzenia len zákonom a na základe medzinárodnej zmluvy.1a)
 Obec má právo združovať sa s inými obcami v záujme dosiahnutia spoločného prospechu.
 Obec a jej časť má svoj názov. Názov obce a jej časti sa uvádza v štátnom jazyku.1b) Označovanie obce v inom jazyku upravuje osobitný zákon.1c)
 Názov obce určuje alebo mení vláda Slovenskej republiky (ďalej len „vláda“) nariadením: názov obce možno zmeniť iba so súhlasom obce. Názvy častí obcí určuje a mení Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo“) na návrh obce.
 Názov novej obce a jej časti sa určuje spravidla podľa názvu časti obce, názvu miestnej časti, podľa pomenovania významného prírodného útvaru, javu alebo historickej udalosti súvisiacej s územím obce alebo nežijúcej významnej osobnosti.
 Obec, ktorá vznikne zlúčením obcí, má spravidla názov jednej zo zlučovaných obcí. Ak zlučované obce neustanovia v dohode o zlúčení obcí názov novej obce, lebo sa na ňom nedohodli, navrhne ho ministerstvo. Výnimočne možno určiť aj zložený názov obce.
 Obec, ktorá vznikne rozdelením obce, má spravidla názov, ktorý mala ako časť obce. Ak nová obec nevznikla z bývalej časti obce, určí sa jej názov podľa odseku 3.
 Neprípustný je názov obce a názov časti obce, ktorý je dlhý, duplicitný, urážajúci mravnosť, náboženské alebo národnostné cítenie alebo je nepriliehavý vzhľadom na historický vývin územia.
 Ak sa má určiť alebo zmeniť názov obce alebo jej časti v súvislosti so zmenou územia obce, obe zmeny treba vykonať s rovnakou účinnosťou.
 Obec má právo na vlastné symboly. Obec, ktorá má vlastné symboly, je povinná ich používať pri výkone samosprávy. Symboly obce sú erb obce, vlajka obce, pečať obce, prípadne aj znelka obce. Právnické osoby zriadené alebo založené obcou, iné právnické osoby a fyzické osoby môžu používať symboly obce len so súhlasom obce.
 Právo na vlastné symboly má aj časť obce. Ustanovenia tohto zákona o používaní symbolov obce sa rovnako vzťahujú aj na časť obce, ktorá vykonáva územnú samosprávu.1d)
 Obec označuje erbom obce a vlajkou obce budovu, ktorá je sídlom orgánov obce, zasadaciu miestnosť obecného zastupiteľstva a úradnú miestnosť starostu obce.
 Obec používa odtlačok úradnej pečiatky s erbom obce a názvom obce na rozhodnutia, oprávnenia a osvedčenia skutočností vydaných pri výkone samosprávy.
 Obec predkladá ministerstvu návrh na zápis symbolov obce do Heraldického registra Slovenskej republiky.
 Územie obce je územný celok, ktorý tvorí jedno katastrálne územie alebo viac katastrálnych území.
 Územie obce sa môže členiť na časti obce. Časť obce má vlastný názov; časť obce nemusí mať vlastné katastrálne územie.
 Obec zriaďuje, zrušuje, rozdeľuje alebo obce zlučuje vláda nariadením. Rozhodnúť o tom možno iba so súhlasom obce a na základe stanoviska krajského úradu, v ktorého územnom obvode sa obec nachádza.
 O inej zmene územia obce ako v odseku 3 rozhoduje so súhlasom obce krajský úrad, ak osobitný zákon neustanovuje inak.2)
 Vláda Slovenskej republiky rozhodne o inej zmene územia obce aj bez súhlasu obce podľa odseku 4, ak po rozdelení obce nedošlo k usporiadaniu území nových obcí v súlade s verejným záujmom, v dôsledku čoho sa urbanistická súčasť obce nachádza na území inej obce.
 Ustanovenie odseku 5 sa vzťahuje na obce Kežmarok a Ľubica.
 Dve obce alebo viac obcí sa môžu zlúčiť do jednej obce; obec sa môže rozdeliť na dve obce alebo viac obcí. Zlúčením obcí zanikajú zlučované obce a vzniká nová obec; rozdelením obce zaniká rozdeľovaná obec a vznikajú nové obce. Zlúčiť obce alebo rozdeliť obec možno len s účinnosťou ku dňu konania všeobecných volieb do orgánov samosprávy obcí.
 Súčasťou návrhu na zlúčenie obcí je dohoda o zlúčení obcí a údaje o výsledkoch hlasovania obyvateľov zlučovaných obcí. Dohoda o zlúčení obcí obsahuje najmä
 názvy obcí, ktoré dohodu uzatvárajú,
 dátum, ku ktorému sa obce majú zlúčiť,
 názov novej obce a sídlo jej orgánov,
 označenie katastrálnych území novej obce,
 určenie majetku novej obce vrátane finančných prostriedkov, pohľadávok a záväzkov, ako aj označenie právnických osôb novej obce,
 zoznam všeobecne záväzných nariadení (ďalej len „nariadenie“) vydaných zlučovanými obcami,
 podpisy starostov zlučovaných obcí s uvedením ich mena, priezviska a funkcie.
 Nová obec, ktorá vznikla zlúčením obcí, je právnym nástupcom každej z nich.
 Nová obec zasiela kópiu dohody o zlúčení samosprávnemu kraju, na ktorého území sa táto obec nachádza, Štatistickému úradu Slovenskej republiky, obvodnému úradu a daňovému úradu.
 Obec sa môže rozdeliť, ak nové obce budú mať katastrálne územie alebo súbor katastrálnych území tvoriaci súvislý územný celok, najmenej 3 000 obyvateľov, ak urbanisticky nesplynuli s ostatnými časťami obce. Obec nemožno rozdeliť, ak do rozvoja odčleňovanej časti obce boli vložené investície, od ktorých je závislá celá obec.
 Dohodu o rozdelení obce a ďalšie dokumenty podpisuje starosta obce a splnomocnenec petičného výboru alebo osoba určená v petícii.2a) Na rozdelenie obce sa primerane vzťahujú odseky 2 až 4.
 Obec určuje a mení nariadením názvy ulíc a iných verejných priestranstiev.
 V obci, v ktorej je viac ulíc alebo iných verejných priestranstiev, má každá ulica alebo iné verejné priestranstvo svoj názov.
 Názvy ulíc a iných verejných priestranstiev sa určujú s prihliadnutím na históriu obce, na významné nežijúce osobnosti, na veci a pod. Neprípustné sú názvy po žijúcich osobách, názvy dlhé, duplicitné, urážajúce mravnosť, náboženské alebo národnostné cítenie, jazykovo nesprávne a názvy nepriliehavé vzhľadom na históriu obce.
 Označenie ulíc a iných verejných priestranstiev v jazyku národnostnej menšiny upravuje osobitný zákon.2b)
 Označovanie ulíc a iných verejných priestranstiev názvami zabezpečuje obec na vlastné náklady.
 Obec určuje stavbám súpisné číslo a orientačné číslo, vedie evidenciu súpisných čísiel a evidenciu orientačných čísiel a udržiava ju v súlade so skutočným stavom.
 Na označovanie stavieb súpisnými číslami obstaráva obec na vlastné náklady tabuľky rovnakého vzoru. Obec môže rozhodnúť o označovaní stavieb orientačnými číslami na tabuľkách rovnakého vzoru.
 Na účely prevodu vlastníctva k stavbe a poistenia stavby môže obec určiť stavebníkovi súpisné číslo a orientačné číslo aj bez kolaudačného rozhodnutia.
 § 2d
 Odo dňa vyhlásenia referenda, volieb do Národnej rady Slovenskej republiky, volieb prezidenta Slovenskej republiky alebo ľudového hlasovania o jeho odvolaní, volieb do orgánov územnej samosprávy, hlasovania obyvateľov obce alebo sčítania obyvateľov, domov a bytov nemožno až do ich vykonania rozhodnúť o územnej zmene, určiť alebo zmeniť názov obce alebo jej časti, určiť názov ulice alebo iného verejného priestranstva ani rozhodnúť o zmene číslovania stavieb.
 Obyvateľom obce je osoba, ktorá má na území obce trvalý pobyt.3)
 Obyvateľ obce sa zúčastňuje na samospráve obce. Má právo najmä
 voliť orgány samosprávy obce a byť zvolený do orgánu samosprávy obce,
 hlasovať o dôležitých otázkach života a rozvoja obce (miestne referendum),
 zúčastňovať sa na verejných zhromaždeniach obyvateľov obce a vyjadrovať na nich svoj názor a zúčastňovať sa na zasadnutiach obecného zastupiteľstva,
 obracať sa so svojimi podnetmi a sťažnosťami na orgány obce,
 používať obvyklým spôsobom obecné zariadenia a ostatný majetok obce slúžiaci pre verejné účely,
 požadovať súčinnosť pri ochrane svojej osoby a rodiny a svojho majetku nachádzajúceho sa v obci,
 požadovať pomoc v čase náhlej núdze.
 Obyvateľ obce sa podieľa na rozvoji a zveľaďovaní obce a poskytuje pomoc orgánom obce. V súvislosti s tým je povinný
 ochraňovať majetok obce a podieľať sa na nákladoch obce, vykonávať menšie obecné služby organizované obcou, ktoré sú určené na zlepšenie života, životného prostredia, ekonomických podmienok a sociálnych podmienok obyvateľov obce a sú vykonávané v záujme obce,
 podieľať sa na ochrane a na zveľaďovaní životného prostredia v obci,
 napomáhať udržiavať poriadok v obci,
 poskytovať podľa svojich schopností a možností osobnú pomoc pri likvidácii a na odstraňovaní následkov živelnej pohromy alebo havárie v obci.4)
 Obec je povinná poskytnúť obyvateľovi obce nevyhnutnú okamžitú pomoc v jeho náhlej núdzi spôsobenej živelnou pohromou, haváriou alebo inou podobnou udalosťou, najmä zabezpečiť mu prístrešie, stravu alebo inú materiálnu pomoc.
 Na samospráve obce má právo podieľať sa aj ten, kto
 má na území obce nehnuteľný majetok alebo v obci platí miestnu daň alebo miestny poplatok,
 je v obci prihlásený na prechodný pobyt4a) alebo dlhodobý pobyt,4b)
 má čestné občianstvo obce.
 Na osoby uvedené v odseku 5 sa nevzťahuje odsek 2 písm. a) a b).
 Pravidlá spôsobilosti výkonu oprávnení v odseku 2 písm. a) a b) upravuje osobitný predpis.5)
 Obec samostatne rozhoduje a uskutočňuje všetky úkony súvisiace so správou obce a jej majetku, všetky záležitosti, ktoré ako jej samosprávnu pôsobnosť upravuje osobitný zákon, ak takéto úkony podľa zákona nevykonáva štát alebo iná právnická osoba alebo fyzická osoba.
 orgánmi obce,
 hlasovaním obyvateľov obce,
 verejným zhromaždením obyvateľov obce.
 rozhoduje vo veciach miestnych daní a miestnych poplatkov5a) a vykonáva ich správu,
 usmerňuje ekonomickú činnosť v obci, a ak tak ustanovuje osobitný predpis,5b) vydáva súhlas, záväzné stanovisko, stanovisko alebo vyjadrenie k podnikateľskej a inej činnosti právnických osôb a fyzických osôb a k umiestneniu prevádzky na území obce, vydáva záväzné stanoviská k investičnej činnosti v obci,
 zabezpečuje verejnoprospešné služby, najmä nakladanie s komunálnym odpadom a drobným stavebným odpadom,5c) udržiavanie čistoty v obci, správu a údržbu verejnej zelene a verejného osvetlenia, zásobovanie vodou, odvádzanie odpadových vôd, nakladanie s odpadovými vodami zo žúmp a miestnu verejnú dopravu,
 plní úlohy na úseku ochrany spotrebiteľa5d) a utvára podmienky na zásobovanie obce; určuje nariadením pravidlá času predaja v obchode, času prevádzky služieb a spravuje trhoviská,
 organizuje hlasovanie obyvateľov obce o dôležitých otázkach života a rozvoja obce,
 zabezpečuje ochranu kultúrnych pamiatok v rozsahu podľa osobitných predpisov6) a dbá o zachovanie prírodných hodnôt,
 plní úlohy na úseku sociálnej pomoci v rozsahu podľa osobitného predpisu,6a)
 vedie obecnú kroniku v štátnom jazyku, prípadne aj v jazyku národnostnej menšiny.6b)
 Ak zákon pri úprave pôsobnosti obce neustanovuje, že ide o výkon prenesenej pôsobnosti štátnej správy, platí, že ide o výkon samosprávnej pôsobnosti obce.
 Obec spolupracuje v záujme rozvoja obce s politickými stranami a politickými hnutiami,7) s občianskymi združeniami8) a inými právnickými osobami, ako aj s fyzickými osobami pôsobiacimi v obci.
 Na obec možno zákonom preniesť niektoré úlohy štátnej správy, ak je ich plnenie týmto spôsobom racionálnejšie a efektívnejšie. S prenesením úloh na obec štát poskytne obci potrebné finančné a iné materiálne prostriedky.
 Výkon štátnej správy prenesený na obec zákonom riadi a kontroluje vláda.8a) Obec pri rozhodovaní o právach a povinnostiach fyzických osôb a právnických osôb vo veciach preneseného výkonu štátnej správy koná podľa zákonov a iných všeobecne záväzných právnych predpisov; v ostatných prípadoch sa riadi aj uzneseniami vlády a internými normatívnymi aktmi ministerstiev a iných ústredných orgánov štátnej správy.
 Ak obec dlhodobo, najmenej šesť mesiacov nevykonáva svoju pôsobnosť pri prenesenom výkone štátnej správy a neurobila v tomto čase žiadne opatrenie na zabezpečenie jej výkonu, krajský úrad ju písomne vyzve na nápravu a určí jej na to lehotu.
 Ak obec v určenej lehote nezabezpečila nápravu, príslušný na konanie je orgán miestnej štátnej správy oprávnený konať podľa osobitného predpisu.
 Obec je povinná uhradiť orgánu miestnej štátnej správy finančné prostriedky za prenesený výkon štátnej správy, ktorý uskutočnil z dôvodu jej nečinnosti.
 Orgány štátnej správy prerokúvajú s obcami alebo s ich združeniami opatrenia týkajúce sa obcí pred ich prijatím a s prijatými opatreniami ich oboznamujú.
 Obce podliehajú dozoru štátu v rozsahu vymedzenom osobitnými zákonmi.8a)
 V záujme plnenia úloh obec spolupracuje s orgánmi štátu. Orgány štátu poskytujú obciam pomoc v odborných veciach a potrebné údaje z jednotlivých evidencií vedených orgánmi štátu a podieľajú sa na odbornej príprave zamestnancov obcí a poslancov obecných zastupiteľstiev. Obce poskytujú orgánom štátu potrebné údaje pre jednotlivé evidencie vedené orgánmi štátu alebo pre úradné konania v rozsahu vymedzenom osobitnými zákonmi.
 Obec poskytuje súčinnosť pri zabezpečovaní kancelárskych priestorov a iných nebytových priestorov pre štátny orgán, ktorý má na jej území sídlo alebo pracovisko.
 Obec môže vo veciach územnej samosprávy vydávať nariadenia; nariadenie nesmie byť v rozpore s Ústavou Slovenskej republiky, ústavnými zákonmi, zákonmi a medzinárodnými zmluvami, s ktorými vyslovila súhlas Národná rada Slovenskej republiky a ktoré boli ratifikované a vyhlásené spôsobom ustanoveným zákonom.
 Vo veciach, v ktorých obec plní úlohy štátnej správy, môže vydávať nariadenie len na základe splnomocnenia zákonom a v jeho medziach. Také nariadenie nesmie byť v rozpore s Ústavou Slovenskej republiky, ústavnými zákonmi, medzinárodnými zmluvami, ktoré boli ratifikované a vyhlásené spôsobom ustanoveným zákonom, so zákonmi, s nariadeniami vlády, so všeobecne záväznými predpismi ministerstiev a ostatných ústredných orgánov štátnej správy.
 Návrh nariadenia, o ktorom má rokovať obecné zastupiteľstvo, zverejní obec jeho vyvesením na úradnej tabuli v obci najmenej 15 dní pred rokovaním obecného zastupiteľstva o návrhu nariadenia. Návrh nariadenia sa zverejní aj na internetovej adrese obce v tej istej lehote, ak ju má obec zriadenú, alebo iným spôsobom v obci obvyklým.
 V prípade živelnej pohromy, všeobecného ohrozenia, odstraňovania následkov živelnej pohromy, ak právny predpis, na základe ktorého sa nariadenie prijíma, nebol včas zverejnený v Zbierke zákonov alebo ak je potrebné zabrániť škodám na majetku, postup podľa odsekov 3 a 4 sa nepoužije.
 Vyhodnotenie pripomienok sa musí predložiť poslancom obecného zastupiteľstva v písomnej forme najneskôr tri dni pred rokovaním obecného zastupiteľstva o návrhu nariadenia.
 Nariadenie sa musí vyhlásiť. Vyhlásenie sa vykoná vyvesením nariadenia na úradnej tabuli v obci najmenej na 15 dní; účinnosť nadobúda pätnástym dňom od vyvesenia, ak v ňom nie je ustanovený neskorší začiatok účinnosti. V prípade živelnej pohromy alebo všeobecného ohrozenia, ak je to potrebné na odstraňovanie následkov živelnej pohromy alebo na zabránenie škodám na majetku, možno určiť skorší začiatok účinnosti nariadenia.
 Vyvesenie nariadenia na úradnej tabuli v obci je podmienkou jeho platnosti; okrem toho sa nariadenie zverejní aj spôsobom v obci obvyklým.
 Nariadenia musia byť každému prístupné na obecnom úrade obce, ktorá ich vydala.
 Obec financuje svoje potreby predovšetkým z vlastných príjmov, zo štátnych dotácií, ako aj z ďalších zdrojov. Vlastné príjmy v rozsahu podľa osobitných predpisov sú
 príjmy z majetku obce a z majetku prenechaného obci do užívania (nájmu),
 výnosy z miestnych daní a z miestnych poplatkov,
 výnosy z pokút uložených za priestupky,
 Obec môže na plnenie svojich úloh použiť návratné zdroje financovania a prostriedky mimorozpočtových peňažných fondov.
 Na plnenie rozvojového programu obce alebo na plnenie inej úlohy, na ktorej má štát záujem, možno obci poskytnúť štátnu dotáciu. Použitie štátnej dotácie je preskúmateľné štátnym orgánom podľa osobitných predpisov.
 Obci, ktorej vlastné príjmy nepostačujú na plnenie úloh samosprávy, možno poskytnúť štátnu dotáciu podľa normatívu určeného vládou.
 Obec môže svoje úlohy financovať aj z prostriedkov združených s inými obcami, so samosprávnymi krajmi a s inými právnickými osobami alebo fyzickými osobami.
 Obec si môže na plnenie svojich úloh zriadiť mimorozpočtové peňažné fondy. Na plnenie úloh spoločných pre viac obcí alebo z iného dôvodu môžu obce zriadiť spoločný fond; správu fondu vykonáva rada fondu ustanovená obcami, ktoré fond zriadili, a to podľa dohodnutých pravidiel.
 Majetkom obce sú veci vo vlastníctve obce a majetkové práva obce.
 Majetok obce slúži na plnenie úloh obce.
 Majetok obce sa má zveľaďovať a zhodnocovať a vo svojej celkovej hodnote zásadne nezmenšený zachovať. Darovanie nehnuteľného majetku obce je neprípustné, ak osobitný predpis neustanovuje inak.
 Majetok obce možno použiť najmä na verejné účely, na podnikateľskú činnosť a na výkon samosprávy obce.
 Majetok obce, ktorý slúži na verejné účely (najmä pre miestne komunikácie a iné verejné priestranstvá), je verejne prístupný a možno ho obvyklým spôsobom používať, ak jeho používanie obec neobmedzila.
 Majetok obce a nakladanie s ním upravuje osobitný zákon.9)
 Základom finančného hospodárenia obce je rozpočet obce, ktorý sa zostavuje na obdobie jedného kalendárneho roka.
 Rozpočet obce obsahuje príjmy a výdavky spojené s činnosťou samosprávy, finančné vzťahy k štátnemu rozpočtu, k rozpočtu samosprávneho kraja a finančné vzťahy k právnickým osobám a fyzickým osobám.
 Pred schválením je rozpočet obce zverejnený najmenej na 15 dní spôsobom v obci obvyklým, aby sa k nemu mohli obyvatelia obce vyjadriť; to platí aj o záverečnom účte obce, ako aj o návrhu na vyhlásenie dobrovoľnej zbierky.
 Prebytky rozpočtu obce možno previesť do mimorozpočtového peňažného fondu obce alebo do rozpočtu obce na ďalší kalendárny rok.
 Obec vedie účtovníctvo podľa osobitného zákona.9a) Ročnú účtovnú závierku obce overuje audítor.9b) Audítor overuje aj ďalšie skutočnosti ustanovené osobitným zákonom.10)
 Postavenie rozpočtu obce, jeho tvorbu a obsah, pravidlá rozpočtového hospodárenia, tvorbu a použitie mimorozpočtových zdrojov, spôsob finančného vyrovnávania medzi obcami, vzťahy k štátnemu rozpočtu a k rozpočtu samosprávneho kraja ustanovuje osobitný zákon.10)
 starosta obce (ďalej len „starosta“).
 Obecné zastupiteľstvo môže zriadiť a zrušiť podľa potreby stále alebo dočasné výkonné, kontrolné a poradné orgány, najmä obecnú radu, komisie a určuje im náplň práce; môže zriadiť a zrušiť aj ďalšie svoje orgány a útvary, ak tak ustanovuje osobitný zákon.10a)
 Obecné zastupiteľstvo je zastupiteľský zbor obce zložený z poslancov zvolených v priamych voľbách obyvateľmi obce na štyri roky. Volebné pravidlá upravuje osobitný predpis.5) Funkčné obdobie obecného zastupiteľstva sa končí zložením sľubu poslancov novozvoleného obecného zastupiteľstva.
 podľa osobitného zákona.10b)
 Počet poslancov obecného zastupiteľstva na celé volebné obdobie určí pred voľbami obecné zastupiteľstvo podľa počtu obyvateľov obce takto:
 do 40 obyvateľov obce 3 poslanci,
 od 41 do 500 obyvateľov obce 3 až 5 poslancov,
 od 501 do 1 000 obyvateľov obce 5 až 7 poslancov,
 od 1 001 do 3 000 obyvateľov obce 7 až 9 poslancov,
 od 3 001 do 5 000 obyvateľov obce 9 až 11 poslancov,
 od 5 001 do 10 000 obyvateľov obce 11 až 13 poslancov,
 od 10 001 do 20 000 obyvateľov obce 13 až 19 poslancov,
 od 20 001 do 50 000 obyvateľov obce 15 až 25 poslancov,
 od 50 001 do 100 000 obyvateľov obce 19 až 31 poslancov,
 nad 100 000 obyvateľov obce 23 až 41 poslancov.
 schvaľovať rozpočet obce a jeho zmeny, kontrolovať jeho čerpanie a schvaľovať záverečný účet obce, schvaľovať emisiu komunálnych dlhopisov, schvaľovať zmluvu uzavretú podľa § 20 ods. 1, rozhodovať o prijatí úveru alebo pôžičky, o prevzatí dlhu a o prevzatí ručiteľského záväzku,
 rozhodovať o zavedení a zrušení miestnej dane alebo miestneho poplatku podľa osobitných predpisov,11)
 vyhlasovať hlasovanie obyvateľov obce o najdôležitejších otázkach života a rozvoja obce a zvolávať verejné zhromaždenia občanov,
 schvaľovať dohody o medzinárodnej spolupráci a členstvo obce v medzinárodnom združení podľa § 21 ods. 1,
 určovať organizáciu obecného úradu a určovať plat starostu a hlavného kontrolóra,
 zriaďovať funkciu hlavného kontrolóra a určovať mu rozsah pracovného úväzku,
 schvaľovať poriadok odmeňovania zamestnancov obce vypracovaný podľa osobitného predpisu,11a) ako aj ďalšie predpisy (rokovací poriadok a pod.),
 ustanoviť erb obce, vlajku obce, pečať obce, prípadne znelku obce,
 Obecné zastupiteľstvo vyhlási hlasovanie obyvateľov obce (miestne referendum), ak ide o
 zlúčenie obcí, rozdelenie alebo zrušenie obce,11b) ako aj zmenu názvu obce,
 odvolanie starostu (§ 13a ods. 3),
 petíciu skupiny obyvateľov obce aspoň 30 % oprávnených voličov.12)
 Obecné zastupiteľstvo vyhlási hlasovanie obyvateľov obce o rozdelení obce podľa odseku 1 písm. a), ak sú splnené podmienky rozdelenia uvedené v tomto zákone.
 Petíciu podľa odseku 1 písm. c) overujú aspoň traja poslanci určení obecným zastupiteľstvom, ktorí nemôžu byť členmi petičného výboru, a starosta; starosta neoveruje petíciu podanú podľa § 13a ods. 3 písm. a) prvého bodu. Ak petícia spĺňa náležitosti ustanovené osobitným zákonom2a) a ak ide o rozdelenie obce, aj náležitosti podľa odseku 2, obecné zastupiteľstvo vyhlási hlasovanie obyvateľov obce tak, aby sa uskutočnilo do 90 dní od doručenia petície obci; to platí aj v prípade petície podľa § 13a ods. 3 písm. a) prvého bodu.
 Obecné zastupiteľstvo môže vyhlásiť hlasovanie obyvateľov obce aj pred rozhodnutím o ďalších dôležitých veciach samosprávy obce (§ 4).
 Výsledky hlasovania obyvateľov obce sú platné, ak sa na ňom zúčastnila aspoň polovica oprávnených voličov12) a ak bolo rozhodnutie prijaté nadpolovičnou väčšinou platných hlasov účastníkov hlasovania obyvateľov obce. Obecné zastupiteľstvo vyhlási výsledky hlasovania obyvateľov obce do troch dní od doručenia zápisnice o výsledkoch hlasovania na úradnej tabuli.
 Na prerokovanie obecných vecí môže obecné zastupiteľstvo zvolať verejné zhromaždenie obyvateľov obce alebo jej časti.
 Obecné zastupiteľstvo sa schádza podľa potreby, najmenej však raz za dva mesiace. Jeho zasadnutie zvoláva a vedie starosta, ak tento zákon neustanovuje inak. Prvé zasadnutie obecného zastupiteľstva zvolá starosta zvolený v predchádzajúcom volebnom období tak, aby sa uskutočnilo do 30 dní od vykonania volieb. Ak požiada o zvolanie zasadnutia obecného zastupiteľstva aspoň tretina poslancov obecného zastupiteľstva, starosta zvolá zasadnutie obecného zastupiteľstva do 10 dní od doručenia žiadosti na jeho konanie, ak žiadosť neobsahuje iný termín. Zasadnutie obecného zastupiteľstva možno uskutočniť aj vtedy, ak ho starosta nezvolá; v takomto prípade ho môže zvolať zástupca starostu alebo iný poslanec poverený obecným zastupiteľstvom. Návrh programu rokovania sa oznamuje a zverejňuje na úradnej tabuli aspoň tri dni pred zasadnutím obecného zastupiteľstva alebo ak ide o mimoriadne zasadnutie, aspoň 24 hodín pred jeho konaním.
 Rokovania obecného zastupiteľstva sú zásadne verejné. Obecné zastupiteľstvo vyhlási rokovanie za neverejné, ak predmetom rokovania sú informácie alebo veci chránené podľa osobitných zákonov.12a)
 Predstaviteľom obce a najvyšším výkonným orgánom obce je starosta. Funkcia starostu je verejná funkcia. Funkčné obdobie starostu sa skončí zložením sľubu novozvoleného starostu. Spôsob voľby starostu upravuje osobitný zákon.5)
 zvoláva a vedie zasadnutia obecného zastupiteľstva a obecnej rady a podpisuje ich uznesenia,
 Starosta je štatutárnym orgánom v majetkovoprávnych vzťahoch obce13) a v pracovnoprávnych vzťahoch zamestnancov obce;14) v administratívnoprávnych vzťahoch je správnym orgánom.14a)
 Starosta môže pozastaviť výkon uznesenia obecného zastupiteľstva, ak sa domnieva, že odporuje zákonu alebo je pre obec zjavne nevýhodné tak, že ho nepodpíše v lehote podľa § 12 ods. 6. Ak je zriadená obecná rada, starosta prerokuje uznesenie obecného zastupiteľstva pred pozastavením jeho výkonu v obecnej rade. Uznesením obecnej rady však nie je viazaný.
 Starosta môže právnickej osobe alebo fyzickej osobe oprávnenej na podnikanie uložiť pokutu do 200 000 Sk, ak
 neudržuje čistotu a poriadok na užívanom pozemku alebo na inej nehnuteľnosti, a tým naruší vzhľad alebo prostredie obce, alebo ak znečistí verejné priestranstvo alebo odkladá veci mimo vyhradených miest,
 nesplní v určenej lehote bez vážneho dôvodu povinnosť uloženú starostom poskytnúť osobnú pomoc alebo vecnú pomoc počas odstraňovania a pri odstraňovaní následkov živelnej pohromy alebo pri inej mimoriadnej udalosti.
 Pokutu možno uložiť do jedného roka odo dňa, keď sa starosta dozvedel o tom, kto sa konania podľa odseku 8 dopustil, najneskôr však do troch rokov od porušenia nariadenia alebo nesplnenia povinnosti podľa odseku 8 písm. c). Pri ukladaní pokút sa prihliada najmä na závažnosť, spôsob, čas trvania a následky protiprávneho konania. Na konanie o uložení pokuty sa vzťahuje všeobecný predpis o správnom konaní.15) Pokuta je príjmom obce.
 Platové pomery starostu upravuje osobitný zákon.15a)
 vyhlásením výsledku hlasovania obyvateľov obce o odvolaní starostu, ktorým sa rozhodlo o odvolaní starostu,
 zmenou trvalého pobytu mimo územia obce; v mestách so samosprávou mestských častí aj v prípade zmeny trvalého pobytu mimo územia mestskej časti, v ktorej vykonáva funkciu,
 v prípadoch podľa § 13 ods. 3, ak starosta do 30 dní odo dňa vzniku nezlučiteľnosti funkcie neurobí relevantný úkon na odstránenie tohto rozporu,
 vyhlási hlasovanie obyvateľov obce o odvolaní starostu, ak
 o to petíciou požiada aspoň 30 % oprávnených voličov,12)
 hrubo alebo opakovane zanedbáva povinnosti starostu, porušuje Ústavu Slovenskej republiky, ústavné zákony, zákony a ostatné všeobecne záväzné právne predpisy,
 môže vyhlásiť hlasovanie obyvateľov obce o odvolaní starostu, ak neprítomnosť alebo nespôsobilosť starostu na výkon funkcie trvá dlhšie ako šesť mesiacov.
 Starostu počas neprítomnosti alebo nespôsobilosti na výkon funkcie zastupuje jeho zástupca, ktorého na návrh starostu na tento účel zvolí spravidla na celé funkčné obdobie obecné zastupiteľstvo z poslancov obecného zastupiteľstva; ak zanikne mandát starostu pred uplynutím funkčného obdobia a nie je zvolený zástupca starostu, urobí tak aj bez návrhu starostu. Obecné zastupiteľstvo môže zástupcu starostu kedykoľvek odvolať.
 Obecné zastupiteľstvo na návrh starostu ustanoví okruh úkonov a činností, ktoré je zástupca starostu oprávnený vykonávať.
 Zástupca starostu zvolá obecné zastupiteľstvo v prípadoch podľa § 13a ods. 3, ak ho nezvolá starosta.
 Ak zanikne mandát starostu pred uplynutím funkčného obdobia [§ 13a ods. 1 písm. c) až i)], plní úlohy starostu v plnom rozsahu zástupca starostu. Zastupovanie sa skončí zložením sľubu novozvoleného starostu.
 Zástupcovi starostu, ktorý plní úlohy starostu podľa odseku 5, patrí plat podľa osobitného zákona.15a)
 Obecné zastupiteľstvo môže zriadiť obecnú radu. Obecná rada je zložená z poslancov obecného zastupiteľstva, ktorých volí obecné zastupiteľstvo na celé funkčné obdobie. Obecnú radu a jej členov môže obecné zastupiteľstvo kedykoľvek odvolať. Spôsob volieb upravuje rokovací poriadok obecného zastupiteľstva.
 Počet členov obecnej rady tvorí najviac tretinu počtu poslancov obecného zastupiteľstva. V zložení obecnej rady sa prihliada na zastúpenie politických strán v obecnom zastupiteľstve.
 Obecná rada je iniciatívnym, výkonným a kontrolným orgánom obecného zastupiteľstva. Plní úlohy podľa rozhodnutia obecného zastupiteľstva. Zároveň plní funkciu poradného orgánu starostu.
 Obecná rada sa schádza podľa potreby, najmenej raz za mesiac. Jej zasadnutie zvoláva a vedie starosta.
 Obecná rada je spôsobilá rokovať, ak je prítomná nadpolovičná väčšina všetkých členov rady. Na prijatie uznesenia obecnej rady je potrebný súhlas nadpolovičnej väčšiny všetkých jej členov.
 Obecné zastupiteľstvo môže zriaďovať komisie ako svoje stále alebo dočasné poradné, iniciatívne a kontrolné orgány.
 Komisie sú zložené z poslancov obecného zastupiteľstva a z ďalších osôb zvolených obecným zastupiteľstvom.
 Zloženie a úlohy komisií vymedzuje obecné zastupiteľstvo.
 Obecný úrad najmä
 zabezpečuje písomnú agendu orgánov obce a orgánov obecného zastupiteľstva a je podateľňou a výpravňou písomností obce,
 zabezpečuje odborné podklady a iné písomnosti na rokovanie obecného zastupiteľstva obecnej rady a komisií,
 vypracúva písomné vyhotovenia všetkých rozhodnutí starostu vydaných v správnom konaní,
 vykonáva nariadenia, uznesenia obecného zastupiteľstva a rozhodnutia starostu.
 Prácu obecného úradu organizuje starosta.
 V obciach s väčším počtom zamestnancov môže byť zriadená funkcia prednostu obecného úradu.
 Ak je v obci zriadená funkcia prednostu obecného úradu, obecný úrad vedie a jeho prácu organizuje prednosta. Prednostu vymenúva a odvoláva starosta.
 Prednosta obecného úradu je zamestnancom obce, ktorý zodpovedá za svoju činnosť starostovi. Spolu s ním podpisuje zápisnice zo zasadnutí obecného zastupiteľstva.
 Prednosta obecného úradu sa zúčastňuje zasadnutí obecného zastupiteľstva a obecnej rady s hlasom poradným.
 Hlavného kontrolóra volí a odvoláva obecné zastupiteľstvo. Voľbu a odvolanie hlavného kontrolóra potvrdzuje obecné zastupiteľstvo formou uznesenia. Bez schválenia uznesenia sú voľba alebo odvolanie hlavného kontrolóra neplatné. Hlavný kontrolór je zamestnancom obce a ak tento zákon neustanovuje inak, vzťahujú sa na neho všetky práva a povinnosti ostatného vedúceho zamestnanca podľa osobitného predpisu.16) Hlavný kontrolór nesmie podnikať alebo vykonávať inú zárobkovú činnosť a byť členom riadiacich, kontrolných alebo dozorných orgánov právnických osôb, ktoré vykonávajú podnikateľskú činnosť. Toto obmedzenie sa nevzťahuje na vedeckú činnosť, pedagogickú činnosť, lektorskú činnosť, prednášateľskú činnosť, prekladateľskú činnosť, publicistickú činnosť, literárnu alebo umeleckú činnosť a na správu vlastného majetku alebo správu majetku svojich maloletých detí. Kontrolnú činnosť vykonáva nezávisle a nestranne v súlade so základnými pravidlami kontrolnej činnosti.16a)
 člena orgánu právnickej osoby, ktorej zriaďovateľom alebo zakladateľom je obec,
 iného zamestnanca obce,
 Deň konania voľby hlavného kontrolóra vyhlási obecné zastupiteľstvo na úradnej tabuli a spôsobom v mieste obvyklým najmenej 40 dní pred dňom konania voľby tak, aby sa voľba vykonala počas posledných 60 dní funkčného obdobia doterajšieho hlavného kontrolóra. Kandidát na funkciu hlavného kontrolóra musí odovzdať svoju písomnú prihlášku najneskôr 14 dní pred dňom konania voľby na obecnom úrade. Súčasťou prihlášky je aj odpis z registra trestov nie starší ako tri mesiace a doklad o vzdelaní.
 Hlavnému kontrolórovi vzniká po zvolení nárok na uzavretie pracovnej zmluvy s obcou. Pracovný pomer možno dohodnúť aj na kratší pracovný čas,16b) ktorého dĺžku určí obecné zastupiteľstvo pred vyhlásením voľby kontrolóra.
 dňom nadobudnutia právoplatnosti rozsudku, ktorým bol pozbavený spôsobilosti na právne úkony alebo ktorým bola jeho spôsobilosť na právne úkony obmedzená,
 dňom nadobudnutia právoplatnosti rozsudku, ktorým bol odsúdený za úmyselný trestný čin alebo právoplatne odsúdený za trestný čin, ak výkon trestu odňatia slobody nebol podmienečne odložený,
 dňom, keď začal vykonávať funkciu podľa § 18 ods. 2.
 Obecné zastupiteľstvo môže odvolať hlavného kontrolóra z funkcie, ak
 opakovane alebo zvlášť hrubým spôsobom poruší povinnosti zamestnanca alebo vedúceho zamestnanca,16)
 uvedie nepravdivý údaj v čestnom vyhlásení podávanom podľa § 18 ods. 1 alebo v údajoch o svojich majetkových pomeroch.
 Plat hlavného kontrolóra je súčinom priemernej mesačnej mzdy zamestnanca v národnom hospodárstve, vyčíslenej na základe údajov Štatistického úradu Slovenskej republiky za predchádzajúci kalendárny rok, a koeficientu podľa počtu obyvateľov obce, ktorý je v obciach
 i) nad 100 000 obyvateľov 2,78
 Ak má hlavný kontrolór obce dohodnutý pracovný pomer na kratší pracovný čas, jeho plat sa určí podľa odseku 1 v závislosti od dĺžky pracovného času.
 Ak hlavný kontrolór obce vykonáva činnosť pre viaceré obce, každá obec mu určí plat podľa odseku 1 v závislosti od dĺžky dohodnutého pracovného času.
 Plat hlavného kontrolóra obce je zaokrúhľovaný na celé stovky korún smerom hore.
 Obecné zastupiteľstvo môže hlavnému kontrolórovi schváliť mesačnú odmenu až do výšky 30 % z mesačného platu hlavného kontrolóra podľa odseku 1.
 Na základe dohody obcí môžu obecné zastupiteľstvá schváliť mesačnú odmenu hlavnému kontrolórovi, ktorý vykonáva kontrolnú činnosť pre viaceré obce, až do výšky 30 % z jeho mesačného platu určeného podľa odseku 3.
 Kontrolnou činnosťou sa rozumie kontrola zákonnosti, účinnosti, hospodárnosti a efektívnosti pri hospodárení a nakladaní s majetkom a majetkovými právami obce, ako aj s majetkom, ktorý obec užíva podľa osobitných predpisov,16c) kontrola príjmov, výdavkov a finančných operácií obce, kontrola vybavovania sťažností16d) a petícií,16e) kontrola dodržiavania všeobecne záväzných právnych predpisov vrátane nariadení obce, kontrola plnenia uznesení obecného zastupiteľstva, kontrola dodržiavania interných predpisov obce a kontrola plnenia ďalších úloh ustanovených osobitnými predpismi.16f)
 osoby, ktorým boli poskytnuté z rozpočtu obce účelové dotácie alebo návratné finančné výpomoci, či nenávratné finančné výpomoci podľa osobitného predpisu10) v rozsahu nakladania s týmito prostriedkami.
 Kontrolná činnosť podľa odseku 1 sa nevzťahuje na konanie, v ktorom o právach, právom chránených záujmoch alebo o povinnostiach právnických osôb alebo fyzických osôb rozhoduje starosta v správnom konaní podľa § 27.
 Hlavný kontrolór pri výkone kontrolnej činnosti postupuje podľa pravidiel, ktoré ustanovuje osobitný zákon.16a) Ďalšie podrobnosti o pravidlách kontrolnej činnosti môže ustanoviť obec uznesením.
 § 18f
 vykonáva kontrolu v rozsahu ustanovení § 18d,
 vybavuje sťažnosti, ak tak ustanovuje osobitný zákon,16g)
 Hlavný kontrolór je oprávnený nahliadať do dokladov, ako aj do iných dokumentov v rozsahu kontrolnej činnosti podľa § 18d.
 § 18g
 Obec si môže zriadiť útvar hlavného kontrolóra.
 Organizáciu útvaru hlavného kontrolóra ustanovuje obecné zastupiteľstvo v organizačnom poriadku.
 Zriadenie, postavenie a úlohy obecnej polície upravuje osobitný zákon.10a)
 Obce môžu spolupracovať na základe zmluvy uzavretej na účel uskutočnenia konkrétnej úlohy alebo činnosti, na základe zmluvy o zriadení združenia obcí, zriadením alebo založením právnickej osoby podľa osobitného zákona.16b)
 Majetok, ktorý obce získajú na základe zmluvy uzavretej na účel uskutočnenia konkrétnej úlohy alebo činnosti, alebo z činnosti právnickej osoby, ktorú založili podľa osobitného zákona, stáva sa spoluvlastníctvom všetkých obcí, ktoré sú účastníkmi zmluvy. Podiel na majetku získanom spoločnou činnosťou zodpovedá sume vložených prostriedkov, ak sa obce nedohodnú inak.
 Spolupráca obcí sa riadi zásadami zákonnosti, vzájomnej výhodnosti a súladu s potrebami obyvateľov obcí. Obce majú pri vzájomnej spolupráci rovnaké postavenie.
 Zmluva uzavretá na účel uskutočnenia konkrétnej úlohy alebo činnosti sa uzatvára na určitý čas alebo na neurčitý čas. Jej predmetom nemôže byť vznik právnickej osoby. Zmluva musí mať písomnú formu, inak je neplatná.
 Zmluva musí obsahovať
 označenie účastníkov zmluvy,
 vymedzenie predmetu zmluvy,
 vymedzenie času, na ktorý sa uzatvára,
 práva a povinnosti účastníkov zmluvy,
 podiel každej obce na majetku získanom spoločnou činnosťou,
 spôsob využitia stavby, ak je predmetom zmluvy,
 spôsob odstúpenia od zmluvy a vyporiadania majetkových a finančných záväzkov.
 Ak je predmetom zmluvy zriadenie spoločného obecného úradu, zmluva musí obsahovať
 určenie sídla spoločného obecného úradu; ak spoločný obecný úrad zabezpečuje prenesený výkon štátnej správy pre obec, ktorá ho uskutočňuje podľa osobitného predpisu aj pre iné obce, je jeho sídlom táto obec,
 určenie počtu zamestnancov, spôsobu financovania jeho nákladov a jeho organizáciu,
 určenie starostu, ktorý bude štatutárnym orgánom v majetkovoprávnych veciach týkajúcich sa spoločného obecného úradu a v pracovnoprávnych veciach týkajúcich sa zamestnancov v spoločnom obecnom úrade.
 Na platnosť zmluvy je potrebný súhlas nadpolovičnej väčšiny všetkých poslancov obecného zastupiteľstva každej obce, ktorá je účastníkom zmluvy. Za záväzky vzniknuté voči tretím osobám zo zmluvy uzavretej na účel uskutočnenia konkrétnej úlohy alebo činnosti účastníci zmluvy zodpovedajú spoločne a nerozdielne, ak zmluva neustanovuje inak.
 Obce môžu zriaďovať združenia obcí.
 Združenie obcí je právnická osoba.
 Združenie obcí nadobúda právnu subjektivitu dňom registrácie registrujúcim orgánom.
 Predmetom činnosti združenia obcí je najmä oblasť sociálnych vecí, starostlivosti o životné prostredie (predovšetkým zhromažďovanie, odvoz a spracúvanie komunálneho odpadu, odvádzanie a čistenie odpadových vôd), miestna doprava, oblasť školstva, kultúry a miestny cestovný ruch; svojou činnosťou združenie obcí napomáha vytvárať podmienky na plnenie úloh obcí, ako aj úloh vyššieho územného celku.
 Na platnosť zmluvy o zriadení združenia obcí je potrebný súhlas nadpolovičnej väčšiny všetkých poslancov obecného zastupiteľstva každej obce, ktorá je účastníkom zmluvy. Súčasťou zmluvy o zriadení združenia obcí sú jeho stanovy.
 Návrh na registráciu združenia obcí sa podáva krajskému úradu, v ktorého územnom obvode sa nachádza sídlo združenia.
 K návrhu na registráciu sa prikladajú tieto doklady:
 zmluva o založení združenia obcí podpísaná starostami všetkých obcí, ktoré sa stávajú členmi združenia obcí, s uvedením ich mena, priezviska, rodného čísla, bydliska, funkcie a názvu obce,
 uznesenia o schválení zmluvy obcami, ktoré sú jej účastníkmi,
 oznámenie o tom, kto je splnomocnencom oprávneným konať v mene združenia obcí,
 stanovy združenia, v ktorých sa uvádza
 názov združenia obcí,
 cieľ činnosti,
 orgány združenia obcí, spôsob ich ustanovenia, určenie orgánov oprávnených konať v mene združenia obcí,
 spôsob zániku, naloženia s majetkom a vyporiadania všetkých záväzkov združenia obcí,
 meno, priezvisko a adresa osoby splnomocnenej na podanie návrhu na registráciu združenia obcí.
 Názov združenia obcí sa musí líšiť od názvu právnickej osoby, ktorá už vyvíja činnosť na území Slovenskej republiky, a musí obsahovať slová „združenie obcí“.
 Ak návrh na registráciu nemá náležitosti podľa odsekov 2 a 3 alebo ak údaje v ňom uvedené sú neúplné alebo nepresné, krajský úrad určí lehotu najviac 10 dní na odstránenie nedostatkov návrhu a konanie preruší. Ak navrhovateľ nedostatky návrhu na registráciu v určenej lehote neodstráni, krajský úrad konanie zastaví.
 Krajský úrad registráciu odmietne, ak z predloženej zmluvy alebo zo stanov vyplýva, že činnosť združenia obcí nie je v súlade
 s Ústavou Slovenskej republiky, ústavnými zákonmi, so zákonmi a s medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná, alebo s verejným záujmom,
 s § 20b ods. 4.
 O odmietnutí registrácie rozhodne krajský úrad do 30 dní od začatia konania.
 Proti rozhodnutiu o odmietnutí registrácie možno podať do 15 dní od doručenia rozhodnutia splnomocnencovi opravný prostriedok na krajský súd príslušný podľa sídla združenia, a ak ide o združenie s pôsobnosťou na celom území Slovenskej republiky, na Najvyšší súd Slovenskej republiky.
 Súd rozhodnutie krajského úradu zruší, ak neboli dané dôvody na odmietnutie registrácie. Deň právoplatnosti rozhodnutia súdu je dňom registrácie združenia obcí. Krajský úrad na žiadosť splnomocnenca združenia obcí mu zašle jedno vyhotovenie stanov, na ktorom vyznačí deň registrácie.
 Ak splnomocnencovi združenia obcí nebolo do 60 dní od začatia konania doručené rozhodnutie krajského úradu o odmietnutí registrácie, združenie obcí nadobúda právnu subjektivitu dňom nasledujúcom po uplynutí tejto lehoty; tento deň je dňom registrácie. Krajský úrad zašle splnomocnencovi združenia obcí jedno vyhotovenie stanov, na ktorom vyznačí deň registrácie.
 Ak krajský úrad nezistí dôvod na odmietnutie registrácie, vykoná do 30 dní od začatia konania registráciu a v tejto lehote zašle splnomocnencovi združenia obcí jedno vyhotovenie stanov s vyznačením dňa registrácie. O registrácii sa nevydáva rozhodnutie.
 Vznik združenia obcí ako právnickej osoby, jeho názov a sídlo oznámi krajský úrad do 7 dní od registrácie Štatistickému úradu Slovenskej republiky; to platí aj pre vznik združenia obcí podľa § 20d ods. 4 a 5.
 Na konanie o registrácii sa vzťahuje všeobecný predpis o správnom konaní,15) ak tento zákon neustanovuje inak.
 Združenie obcí zaniká
 dobrovoľným rozpustením alebo zlúčením s iným združením obcí,
 právoplatným rozhodnutím krajského úradu o jeho rozpustení.
 Pri zániku združenia obcí podľa odseku 1 písm. a) jeho štatutárny orgán oznámi zánik združenia do 15 dní príslušnému krajskému úradu.
 Ak krajský úrad zistí, že združenie obcí vyvíja činnosť uvedenú v § 20d ods. 1, bezodkladne ho na to upozorní a vyzve ho, aby do jedného mesiaca od doručenia upozornenia od takej činnosti upustilo. Ak združenie obcí v tejto činnosti po určenej lehote pokračuje, krajský úrad vydá rozhodnutie o jeho rozpustení. Proti tomuto rozhodnutiu možno podať opravný prostriedok na krajský súd príslušný podľa sídla združenia, a ak ide o združenie s pôsobnosťou na celom území Slovenskej republiky, na Najvyšší súd Slovenskej republiky. Ak združenie obcí zaniká rozhodnutím súdu, súd v rozhodnutí súčasne určí likvidátora.
 Pri preskúmaní rozhodnutia podľa § 20d ods. 3 a § 20f ods. 3 postupuje súd podľa ustanovení Občianskeho súdneho poriadku o preskúmaní rozhodnutí iných orgánov.17) Opravný prostriedok má odkladný účinok; ak sú na to závažné dôvody, môže súd na obdobie do právoplatnosti jeho rozhodnutia činnosť združenia obcí pozastaviť. V tomto období smie združenie obcí vykonávať len činnosť nevyhnutnú na plnenie jeho povinností podľa zákona. Súd rozhodnutie krajského úradu zruší, ak neboli dané dôvody na rozpustenie združenia obcí.
 Obec môže v rozsahu svojej pôsobnosti spolupracovať s územnými a správnymi celkami alebo s úradmi iných štátov vykonávajúcimi miestne funkcie. Má právo stať sa členom medzinárodného združenia územných celkov alebo územných orgánov.
 Dohoda alebo členstvo v medzinárodnom združení nesmie byť v rozpore s Ústavou Slovenskej republiky, ústavnými zákonmi, so zákonmi a s medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná, alebo s verejným záujmom.
 Ak je nevyhnutné zriadiť dohodou osobitný orgán, ten môže mať len súkromnoprávnu povahu.
 Ak o to obec požiada, krajský úrad posúdi návrh dohody alebo členstvo v medzinárodnom združení. Na požiadanie krajského úradu sú príslušné orgány štátnej správy povinné bezodkladne poskytnúť súčinnosť pri vypracúvaní stanoviska.
 Obec zasiela rovnopis uzatvorenej dohody alebo dokladu o členstve v medzinárodnom združení krajskému úradu, ktorý vedie ich evidenciu.
 Krajský úrad podá na príslušný súd návrh na určenie povinnosti obce vypovedať dohodu alebo členstvo v medzinárodnom združení z dôvodu ich rozporu s odsekom 2.
 Národná rada Slovenskej republiky môže vždy k 1. januáru na návrh vlády vyhlásiť za mesto obec, ktorá
 má aspoň v časti územia mestský charakter zástavby,18)
 Obec možno vyhlásiť za mesto, aj keď nespĺňa podmienku počtu obyvateľov, ak je to opodstatnené vzhľadom na splnenie ostatných predpokladov uvedených v odseku 1.
 Návrh na vyhlásenie obce za mesto podáva vláda Národnej rade Slovenskej republiky na základe žiadosti obce.
 Obec podáva žiadosť o vyhlásenie obce za mesto prostredníctvom krajského úradu; k žiadosti priloží územný plán obce a ďalšiu dokumentáciu o tom, že spĺňa predpoklady uvedené v odseku 1. Krajský úrad postúpi žiadosť obce spolu so svojím stanoviskom ministerstvu.
 Uznesenie Národnej rady Slovenskej republiky o vyhlásení obce za mesto sa uverejňuje v Zbierke zákonov Slovenskej republiky.
 Na základe uznesenia Národnej rady Slovenskej republiky vláda vydá osvedčenie o vyhlásení obce za mesto.
 Po rozdelení obce vyhlásenej za mesto Národná rada Slovenskej republiky na návrh vlády uznesením odníme štatút mesta tej z nových obcí, ktorá prestala spĺňať predpoklady uvedené v odseku 1.
 Mestá spolu s názvom používajú označenie „mesto“. Pri výkone samosprávy používajú erb mesta, vlajku mesta, pečať mesta a mestské insígnie.
 Právne postavenie, územné usporiadanie a orgány samosprávy miest s počtom obyvateľov nad 200 000 upravuje osobitný zákon.
 Osobitné postavenie hlavného mesta Slovenskej republiky Bratislavy, štruktúru a postavenie jeho orgánov upravuje osobitný zákon.18a)
 Mesto môže zriaďovať v mestských častiach s vlastným spravidla katastrálnym územím výbory. Členmi výborov sú všetci poslanci mestského zastupiteľstva zvolení v mestskej časti. Na čele výboru je predseda, ktorým je člen výboru zvolený výborom.
 Výbory v mestských častiach reprezentujú obyvateľov mestskej časti a podieľajú sa na samospráve mesta.
 Oprávnenia a povinnosti výboru pri samospráve mesta, vzťahy výboru a mestského zastupiteľstva, štruktúru výboru a ďalšie potrebné veci upraví štatút mesta.
 Mestské zastupiteľstvo je orgánom samosprávy mesta. Na jeho postavenie sa vzťahujú ustanovenia tohto zákona o obecnom zastupiteľstve. Okrem toho mestské zastupiteľstvo najmä
 rozhoduje o zriadení výborov v mestských častiach a o vymedzení ich oprávnení,
 ustanovuje erb mesta, vlajku mesta, pečať mesta, prípadne znelku mesta,
 schvaľuje štatút mesta.
 Predstaveným mesta a jeho najvyšším výkonným orgánom je primátor mesta. Na jeho postavenie sa vzťahujú ustanovenia tohto zákona o starostovi. Okrem toho primátor
 uchováva vlajku mesta a pečať mesta,
 používa mestské insígnie.
 Úlohy obecnej rady a obecného úradu plní v mestách mestská rada a mestský úrad.
 POSLANCI OBECNÝCH ZASTUPITEĽSTIEV
 Povinnosti a oprávnenia poslancov obecných zastupiteľstiev
 Poslanec obecného zastupiteľstva (ďalej len „poslanec“) je povinný najmä
 zložiť sľub na prvom zasadnutí obecného zastupiteľstva, ktorého sa zúčastní,
 zúčastňovať sa zasadnutí obecného zastupiteľstva a jeho orgánov, do ktorých bol zvolený,
 dodržiavať organizačný a rokovací poriadok,
 obhajovať záujmy obce a jej obyvateľov,
 ak sa bez vážneho dôvodu a bez ospravedlnenia nezúčastní trikrát po sebe riadneho zasadnutia obecného zastupiteľstva,
 ak počas jedného roka nie je spôsobilý zúčastňovať sa na zasadnutiach obecného zastupiteľstva,
 v prípadoch podľa § 11 ods. 2,
 zrušením obce alebo
 Mandát poslanca obecného zastupiteľstva zanikne vzdaním sa len vtedy, ak vzdanie sa bolo urobené ústne do zápisnice alebo písomne; pri písomnom vzdaní sa mandátu jeho účinky nastávajú doručením obecnému úradu. Vzdanie sa mandátu nemožno vziať späť.
 predkladať obecnému zastupiteľstvu i ostatným orgánom návrhy,
 interpelovať starostu a členov obecnej rady vo veciach týkajúcich sa výkonu ich práce,
 požadovať od riaditeľov právnických osôb založených alebo zriadených obcou vysvetlenie vo veciach týkajúcich sa ich činnosti,
 požadovať informácie a vysvetlenia od fyzických a právnických osôb, ktoré vykonávajú v obci podnikateľskú činnosť, vo veciach týkajúcich sa dôsledkov ich podnikania v obci,
 zúčastňovať sa na previerkach, na kontrolách, na vybavovaní sťažností a oznámení, ktoré uskutočňujú orgány obce,
 požadovať vysvetlenia od štátnych orgánov vo veciach potrebných pre riadny výkon poslaneckej funkcie.
 Funkcia poslanca sa zásadne vykonáva bez prerušenia pracovného alebo obdobného pomeru. Za jej výkon však môže obec poskytnúť odmenu. Poslancovi patrí náhrada skutočných výdavkov, ktoré mu v súvislosti s výkonom funkcie poslanca vznikli, podľa osobitných predpisov platných pre zamestnancov v pracovnom pomere.
 Poslanec nesmie byť pre výkon svojej funkcie ukrátený na právach ani nárokoch vyplývajúcich z pracovného alebo obdobného pomeru. Zamestnávatelia umožňujú poslancom výkon funkcie podľa osobitných predpisov; to platí aj o členoch komisií, ktorí nie sú poslancami. Obec uhrádza zamestnávateľom na požiadanie náhradu za vyplatenú náhradu mzdy alebo inej odmeny za prácu. Poslancom, ktorí nie sú v pracovnom alebo obdobnom pomere, obec poskytuje náhradu ušlého zárobku.
 Poslanec je povinný na požiadanie informovať voličov o svojej činnosti a činnosti obecného zastupiteľstva.
 Poslancovi, ktorý je na výkon funkcie dlhodobe plne uvoľnený zo zamestnania, patrí namiesto mzdy alebo inej odmeny v zamestnaní primeraný plat od obce. Jeho pracovný vzťah v doterajšom zamestnaní zostáva zachovaný za podmienok podľa osobitných predpisov.18a)
 Poslanec obecného zastupiteľstva skladá sľub, ktorý znie: „Sľubujem na svoju česť a svedomie, že budem riadne plniť svoje povinnosti, ochraňovať záujmy obce, dodržiavať Ústavu Slovenskej republiky, ústavné zákony, zákony a ostatné všeobecne záväzné právne predpisy, a pri výkone svojej funkcie poslanca obecného zastupiteľstva ich budem uplatňovať podľa svojho najlepšieho vedomia a svedomia.".
 Na konanie, v ktorom o právach, právom chránených záujmoch alebo povinnostiach právnických osôb a fyzických osôb rozhodujú pri prenesenom výkone štátnej správy starostovia obcí, sa vzťahujú všeobecné predpisy o správnom konaní15a) s týmito odchýlkami:
 nepoužijú sa § 1, § 5 ods. 2, § 6 ods. 1 časť vety za bodkočiarkou a druhá veta, § 11 ods. 1 časť vety za bodkočiarkou, § 13, 58, § 73 a § 75 ods. 1 časť vety za bodkočiarkou zákona o správnom konaní,
 o tom, či je zamestnanec obce vylúčený z prejednávania veci a prípravy rozhodnutia starostu, rozhoduje starosta,
 o odvolaní proti rozhodnutiu starostu rozhoduje orgán štátu príslušný podľa osobitných predpisov. Tento orgán je príslušným preskúmať aj právoplatné rozhodnutie starostu mimo odvolacieho konania a v konaní o proteste prokurátora,
 výkon rozhodnutia starostu uskutočňuje obecný úrad a obecná polícia.
 Na konanie, v ktorom o právach, právom chránených záujmoch a povinnostiach právnických osôb a fyzických osôb rozhoduje pri výkone samosprávy starosta, vzťahuje sa všeobecný predpis o správnom konaní15) s odchýlkami uvedenými v odseku 1 prvom, druhom a štvrtom bode a s týmito ďalšími odchýlkami:
 o opravnom prostriedku proti rozhodnutiu starostu rozhoduje súd,
 orgán rozhodujúci o opravnom prostriedku, ak sú na to dôvody, rozhodnutie zruší, inak odvolanie zamietne a rozhodnutie potvrdí; rozhodnutie nemôže zmeniť,
 v prípade nečinnosti starostu sa účastník konania môže domáhať na súde rozhodnutia o povinnosti starostu začať správne konanie, pokračovať v ňom alebo vydať rozhodnutie v správnom konaní, a to do dvoch mesiacov od podania návrhu na začatie správneho konania alebo od posledného úkonu starostu v správnom konaní, najneskôr však do jedného roka od ich vykonania,
 príslušný na rozhodnutie podľa prvého až tretieho bodu je okresný súd, v ktorého obvode sa nachádza obec, o ktorej rozhodnutie alebo postup v správnom konaní ide.
 ak starosta nevyhovie protestu prokurátora podanému proti nezákonnému rozhodnutiu, opatreniu alebo proti inému aktu starostu alebo ak nevyhovie upozorneniu prokurátora na porušenie zákonov a ostatných všeobecne záväzných právnych predpisov v postupe starostu pri prenesenom výkone štátnej správy, na ktorý sa nevzťahuje všeobecný predpis o správnom konaní,15) rozhodne o nich orgán štátu podľa odseku 1 tretieho bodu; ak ide o výkon samosprávy, rozhodne o nich orgán štátu podľa odseku 2 prvého až štvrtého bodu.
 Ministerstvo ustanoví všeobecne záväzným právnym predpisom podrobnosti o označovaní ulíc a iných verejných priestranstiev a o číslovaní stavieb.
 Na rozhodovanie o názvoch obcí a názvoch častí obcí, o inej zmene územia obce ako v § 2 ods. 3 a o určení súpisného čísla a orientačného čísla sa nevzťahuje všeobecný predpis o správnom konaní.15)
 Na obce prechádzajú pôsobnosti, ktoré ku dňu účinnosti tohto zákona patrili podľa osobitných predpisov miestnym a mestským národným výborom, ak ich osobitný zákon nezveruje orgánom štátu.20)
 Na obce prechádzajú v rozsahu ustanovenom v prílohách A a B tohto zákona aj pôsobnosti, ktoré ku dňu účinnosti tohto zákona patrili podľa osobitných predpisov okresným a krajským národným výborom.
 Obec, ktorá nepredložila ministerstvu svoje symboly na zapísanie do Heraldického registra Slovenskej republiky, urobí tak do 31. decembra 2006.
 Pri ukladaní pokuty za konanie podľa § 13 ods. 8, ku ktorému došlo pred 1. januárom 2002, ak starosta do 31. decembra 2001 konanie nezačal, postupuje sa podľa tohto zákona. Na konanie o uložení pokuty podľa § 13 ods. 8 začaté pred 31. decembrom 2001 sa vzťahujú doterajšie predpisy.
 Dohody o spolupráci uzatvorené pred 1. januárom 2002 predloží obec do 31. marca 2002 krajskému úradu; v tejto lehote predloží aj doklad o členstve v medzinárodnom združení, ak vzniklo pred 31. decembrom 2001.
 Obec vyhlásená za mesto do 31. decembra 2001 je mestom podľa tohto zákona.
 Združenie obcí, ktoré vzniklo do 31. decembra 2001, je združením obcí podľa tohto zákona.
 Výkon funkcie hlavného kontrolóra obce zvoleného do funkcie pred 31. decembrom 2001 sa skončí zvolením hlavného kontrolóra obce do funkcie po 1. januári 2002, najneskôr však 31. marca 2003. Pracovnoprávny vzťah hlavného kontrolóra obce zvoleného pred 31. decembrom 2001 k obci sa nekončí.
 V obciach, v ktorých je zvolený hlavný kontrolór podľa predpisov platných a účinných do 30. júna 2004, sa vykoná nová voľba hlavného kontrolóra podľa tohto zákona po uplynutí jeho funkčného obdobia.
 Obce, v ktorých hlavný kontrolór nie je zvolený, alebo obce, v ktorých nevykonáva činnosť hlavný kontrolór viacerých obcí, zvolia hlavného kontrolóra podľa tohto zákona v lehote do 1. januára 2005. Starosta je povinný s právoplatne zvoleným hlavným kontrolórom uzavrieť pracovnú zmluvu v lehote 14 dní odo dňa voľby.
 V obciach, kde je zvolený hlavný kontrolór, sa jeho platové pomery upravia podľa tohto zákona do 1. januára 2005.
 Hlavný kontrolór, ktorý je zvolený do funkcie podľa predpisov platných do 30. júna 2004 a nespĺňa podmienku dosiahnutého vzdelania podľa § 18a ods. 1, zostáva naďalej vo funkcii. Vzdelanie podľa § 18a ods. 1 je tento hlavný kontrolór povinný dosiahnuť najneskôr do 30. júna 2009, inak sa má za to, že sa v tento deň svojej funkcie vzdal.
 Hlavný kontrolór, ktorý nespĺňa povinnosti ostatného vedúceho zamestnanca16) alebo ktorý nespĺňa podmienky podľa § 18 ods. 1 tretej vety a ods. 2, je povinný ich splniť do 1. októbra 2004, inak sa má za to, že sa v tento deň svojej funkcie vzdal.
 Postupom podľa § 2 ods. 5 a 6 nie sú dotknuté vlastnícke vzťahy.
 Príslušná správa katastra vykoná opatrenia vyplývajúce z územných zmien podľa § 2 ods. 5 a 6.
 zákon č. 69/1967 Zb. o národných výboroch v znení zákona Slovenskej národnej rady č. 72/1969 Zb., zákona Slovenskej národnej rady č. 115/1970 Zb., zákona Slovenskej národnej rady č. 130/1970 Zb., zákona Slovenskej národnej rady č. 131/1970 Zb., zákona Slovenskej národnej rady č. 34/1971 Zb., zákona Slovenskej národnej rady č. 62/1971 Zb., zákona Slovenskej národnej rady č. 121/1971 Zb., zákona Slovenskej národnej rady č. 159/1971 Zb., zákona Slovenskej národnej rady č. 52/1982 Zb., zákona Slovenskej národnej rady č. 139/1982 Zb., zákona Slovenskej národnej rady č. 107/1988 Zb. a zákona Slovenskej národnej rady č. 130/1990 Zb.;
 čl. 2 zákona Slovenskej národnej rady č. 72/1969 Zb. o niektorých opatreniach v organizácii a pôsobnosti národných výborov Slovenskej socialistickej republiky v znení zákona Slovenskej národnej rady č. 34/1971 Zb. a zákona Slovenskej národnej rady č. 159/1971 Zb.;
 zákon Slovenskej národnej rady č. 131/1970 Zb. o zriadení krajských národných výborov v Slovenskej socialistickej republike a o opatreniach s tým súvisiacich v znení zákona Slovenskej národnej rady č. 34/1971 Zb. a zákona Slovenskej národnej rady č. 159/1971 Zb.;
 čl. II zákona Slovenskej národnej rady č. 159/1971 Zb., ktorým sa mení a dopĺňa zákon o národných výboroch a upravuje pôsobnosť národných výborov na niektorých úsekoch štátnej správy;
 čl. VI zákona Slovenskej národnej rady č. 52/1982 Zb., ktorým sa mení a dopĺňa zákon o národných výboroch a upravuje pôsobnosť miestnych národných výborov v strediskových obciach;
 čl. II a III zákona Slovenskej národnej rady č. 139/1982 Zb., ktorým sa mení a dopĺňa zákon o národných výboroch a upravuje pôsobnosť mestských národných výborov na niektorých úsekoch štátnej správy;
 čl. II zákona Slovenskej národnej rady č. 107/1988 Zb., ktorým sa mení a dopĺňa zákon o národných výboroch;
 vládne nariadenie č. 305/1948 Zb. o niektorých presunoch pôsobností vo verejnej správe;
 vládne nariadenie č. 116/1949 Zb. o ďalších presunoch pôsobnosti vo verejnej správe;
 vládne nariadenie č. 122/1951 Zb. o ďalších presunoch pôsobnosti a o iných zjednodušeniach verejnej správy v znení vládneho nariadenia č. 47/1953 Zb.;
 vládne nariadenie č. 12/1968 Zb. o úprave odmien a náhrad a niektorých ďalších pomerov poslancov národných výborov a členov komisií a aktívov národných výborov v znení nariadenia vlády Slovenskej socialistickej republiky č. 128/1971 Zb. a nariadenia vlády Slovenskej socialistickej republiky č. 229/1988 Zb.;
 nariadenie vlády Slovenskej socialistickej republiky č. 18/1972 Zb. o inšpekcii verejného poriadku národných výborov v znení nariadenia vlády Slovenskej socialistickej republiky č. 157/1982 Zb.;
 nariadenie vlády Slovenskej socialistickej republiky č. 156/1982 Zb., ktorým sa ustanovujú významné veľké mestá a kúpeľné mestá, v znení nariadenia vlády Slovenskej socialistickej republiky č. 28/1989 Zb.;
 nariadenie vlády Slovenskej socialistickej republiky č. 60/1984 Zb. o čestnom uznaní Za rozvoj národných výborov.
 Príloha B zákona SNR č. 369/1990 Zb.
 Pol. na úseku štátnej správy prechádza pôsobnosť z okresných národných výborov na obce
 16. dopravy zákon č. 68/1979 Zb. v znení zákona č. 118/1990Zb. 20 ods. 1 umiestňovanie zastávok verejnej pravidelnej hromadnej dopravy v obci
 17. -"- -"- 34 ods. 2 povoľovanie predĺženia alebo zavedenia liniek mestskej autobusovej dopravy mimo územia mesta
 Čl. 64a Ústavy Slovenskej republiky č. 460/1992 Zb. v znení ústavného zákona č. 90/2001 Z. z.
 Čl. 67 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky v znení ústavného zákona č. 90/2001 Z. z.
 § 3 ods. 3 písm. d) zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 270/1995 Z. z. o štátnom jazyku Slovenskej republiky.
 Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 191/1994 Z. z. o označovaní obcí v jazyku národnostných menšín.
 § 4 ods. 1 zákona č. 184/1999 Z. z. o používaní jazykov národnostných menšín.
 § 3 ods. 2 a 3 zákona č. 135/1982 Zb. o hlásení a evidencii pobytu občanov v znení neskorších predpisov.
 Napr. § 17 až 22 zákona Slovenskej národnej rady č. 135/1974 Zb. o štátnej správe vo vodnom hospodárstve.
 § 3 ods. 4 a 5 zákona č. 135/1982 Zb.
 Zákon Slovenskej národnej rady č. 346/1990 Zb. o voľbách do orgánov samosprávy obcí.
 Napríklad zákon Slovenskej národnej rady č. 544/1990 Zb. o miestnych poplatkoch v znení neskorších predpisov.
 Napríklad § 4 ods. 5 zákona Slovenskej národnej rady č. 194/1990 Zb. o lotériách a iných podobných hrách v znení neskorších predpisov, § 6 ods. 2 zákona Slovenskej národnej rady č. 494/1991 Zb. o štátnej správe v odpadovom hospodárstve, § 6 písm. a), h) a i) zákona Slovenskej národnej rady č. 134/1992 Zb. o štátnej správe ochrany ovzdušia v znení neskorších predpisov, § 8 ods. 5 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 127/1994 Z. z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie, § 32 ods. 4 písm. k) zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 277/1994 Z. z. o zdravotnej starostlivosti v znení neskorších predpisov, § 30 písm. b) zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 168/1996 Z. z. o cestnej doprave, § 2 ods. 3 písm. i) vyhlášky Ministerstva školstva Slovenskej republiky č. 167/1995 Z. z. o strediskách služieb škole.
 § 39 zákona č. 223/2001 Z. z. o odpadoch.
 Zákon č. 634/1992 Zb. o ochrane spotrebiteľa v znení neskorších predpisov.
 Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 274/1993 Z. z. o vymedzení pôsobnosti orgánov vo veciach ochrany spotrebiteľa v znení zákona č. 310/1999 Z. z.
 Napríklad § 30 zákona Slovenskej národnej rady č. 27/1987 Zb. o štátnej pamiatkovej starostlivosti.
 § 3 ods. 3 zákona č. 184/1999 Z. z.
 Zákon č. 424/1991 Zb. o združovaní v politických stranách a v politických hnutiach v znení neskorších predpisov.
 Článok 71 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky v znení ústavného zákona č. 90/2001 Z. z.
 Napríklad § 4 písm. c) zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 39/1993 Z. z. o Najvyššom kontrolnom úrade Slovenskej republiky.
 Napríklad zákon Slovenskej národnej rady č. 564/1991 Zb. o obecnej polícii v znení neskorších predpisov.
 Napríklad zákon č. 154/2001 Z. z. o prokurátoroch a právnych čakateľoch prokuratúry.
 Zákon č. 85/1990 Zb. o petičnom práve.
 § 3 ods. 3 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 221/1996 Z. z.
 § 2 ods. 1 a 2 zákona Slovenskej národnej rady č. 346/1990 Zb. v znení neskorších predpisov.
 Napríklad § 17 až 20 zákona č. 513/1991 Zb. Obchodný zákonník, § 38 zákona č. 21/1992 Zb. o bankách v znení neskorších predpisov, § 23 zákona Slovenskej národnej rady č. 511/1992 Zb. o správe daní a poplatkov a o zmenách v sústave územných finančných orgánov, zákon č. 52/1998 Z. z. o ochrane osobných údajov v informačných systémoch, zákon č. 241/2001 Z. z. o ochrane utajovaných skutočností.
 § 20 Občianskeho zákonníka.§ 24f ods. 2 Hospodárskeho zákonníka.
 § 9 ods. 1 Zákonníka práce.
 § 5 ods. 1 zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní (správny poriadok).
 Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 253/1994 Z. z. o právnom postavení a platových pomeroch starostov obcí a primátorov miest v znení neskorších predpisov.
 Zákon č. 502/2001 Z. z. o finančnej kontrole a vnútornom audite.
 § 49 a 50 Zákonníka práce.
 Napríklad § 32a zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 303/1995 Z. z. v znení neskorších predpisov.
 § 11 ods. 3 zákona č. 152/1998 Z. z.
 § 139a ods. 6 zákona č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v znení neskorších predpisov.
 § 7 ods. 2 Občianskeho zákonníka.
 § 3 zákona Slovenskej národnej rady č. 346/1990 Zb. o voľbách do orgánov samosprávy obcí.
 § 52 ods. 3 zákona č. 335/1991 Zb. o súdoch a sudcoch.
 PRVÁ ČASŤ POSTAVENIE OBCÍ
 § 2c Číslovanie stavieb
 DRUHÁ ČASŤ ORGÁNY OBCE
 § 11b Verejné zhromaždenie obyvateľov obce
 TRETIA ČASŤ SPOLUPRÁCA OBCÍ
 ŠTVRTÁ ČASŤ MESTÁ
 PIATA ČASŤ POSLANCI OBECNÝCH ZASTUPITEĽSTIEV
 § 25 Povinnosti a oprávnenia poslancov obecných zastupiteľstiev
 ŠIESTA ČASŤ ZÁVEREČNÉ, PRECHODNÉ A ZRUŠOVACIE USTANOVENIA
 31/2003 Z. z. Vyhláška Ministerstva vnútra Slovenskej republiky, ktorou sa ustanovujú podrobnosti o označovaní ulíc a iných verejných priestranstiev a o číslovaní stavieb
 141/2015 Z. z. Vyhláška Ministerstva vnútra Slovenskej republiky, ktorou sa mení a dopĺňa vyhláška Ministerstva vnútra Slovenskej republiky č. 31/2003 Z. z., ktorou sa ustanovujú podrobnosti o označovaní ulíc a iných verejných priestranstiev a o číslovaní stavieb
 395/2015 Z. z. Uznesenie Národnej rady Slovenskej republiky k návrhu na vyhlásenie obce Gabčíkovo za mesto
 396/2015 Z. z. Uznesenie Národnej rady Slovenskej republiky k návrhu na vyhlásenie obce Turany za mesto
 357/2019 Z. z. Uznesenie Národnej rady Slovenskej republiky k návrhu na vyhlásenie obce Nesvady za mesto
 96/1991 Zb. Zákon Slovenskej národnej rady o verejných kultúrnych podujatiach
 130/1991 Zb. Zákon Slovenskej národnej rady, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení, zákon Slovenskej národnej rady č. 377/1990 Zb. o hlavnom meste Slovenskej republiky Bratislave v znení zákona Slovenskej národnej rady č. 523/1990 Zb. a zákon Slovenskej národnej rady č. 401/1990 Zb. o meste Košice
 421/1991 Zb. Zákon Slovenskej národnej rady, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení zákona Slovenskej národnej rady č. 130/1991 Zb.
 564/1991 Zb. Zákon Slovenskej národnej rady o obecnej polícii
 11/1992 Zb. Zákon Slovenskej národnej rady o organizácii veterinárnej starostlivosti Slovenskej republiky
 295/1992 Zb. Zákon Slovenskej národnej rady o niektorých opatreniach v miestnej samospráve a v štátnej správe
 43/1993 Z. z. Zákon Národnej rady Slovenskej republiky, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 138/1991 Zb. o majetku obcí v znení zákona Slovenskej národnej rady č. 306/1992 Zb. a zákon Slovenskej národnej rady č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov
 252/1994 Z. z. Zákon Národnej rady Slovenskej republiky, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov a zákon Slovenskej národnej rady č. 346/1990 Zb. o voľbách do orgánov samosprávy obcí v znení neskorších predpisov
 225/1998 Z. z. Zákon, ktorým sa dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov a dopĺňajú sa ďalšie zákony
 233/1998 Z. z. Zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 346/1990 Zb. o voľbách do orgánov samosprávy obcí v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov
 185/1999 Z. z. Nález Ústavného súdu Slovenskej republiky z 1. júla 1999 vo veci vyslovenia nesúladu ustanovenia § 27 ods. 3 zákona Slovenskej národnej rady č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení zákona č. 225/1998 Z. z., ktorým sa dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov a dopĺňajú sa ďalšie zákony, nesúladu niektorých slov v ustanovení § 200ha zákona č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení zákona č. 225/1998 Z. z., ktorým sa dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov a dopĺňajú sa ďalšie zákony a nesúladu pripojených slov v ustanovení § 5 ods. 3 písm. f) zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 222/1996 Z. z. o organizácii miestnej štátnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 225/1998 Z. z., ktorým sa dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov a dopĺňajú sa ďalšie zákony s Ústavou Slovenskej republiky
 389/1999 Z. z. Zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 221/1996 Z. z. o územnom a správnom usporiadaní Slovenskej republiky, mení zákon Slovenskej národnej rady č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov a mení zákon Slovenskej národnej rady č. 346/1990 Zb. o voľbách do orgánov samosprávy obcí v znení neskorších predpisov
 6/2001 Z. z. Zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov
 453/2001 Z. z. Zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov a menia a dopĺňajú sa niektoré ďalšie zákony
 205/2002 Z. z. Zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov
 535/2004 Z. z. Zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov
 267/2006 Z. z. Zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov
 616/2006 Z. z. Uznesenie Ústavného súdu Slovenskej republiky z 18. októbra 2006 vo veci pozastavenia účinnosti § 2 ods. 7, 8, 9 a § 2a ods. 6 a 7 zákona Slovenskej národnej rady č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov
 205/2008 Z. z. Nález Ústavného súdu Slovenskej republiky z 30. apríla 2008 vo veci vyslovenia nesúladu § 2 ods. 5 a 6 zákona Slovenskej národnej rady č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov s čl. 1 ods. 1 prvou vetou a s čl. 67 ods. 3 Ústavy Slovenskej republiky
 511/2009 Z. z. Nález Ústavného súdu Slovenskej republiky sp. zn. PL. ÚS 18/06 z 9. septembra 2009 vo veci vyslovenia nesúladu § 2 ods. 7, 8 a 9 a § 2a ods. 6 a 7 zákona Slovenskej národnej rady č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov s čl. 1 ods. 1 prvou vetou, čl. 2 ods. 2, čl. 12 ods. 2, čl. 23 ods. 1 a 3, čl. 46 ods. 1, čl. 64, čl. 64a prvou vetou, čl. 66 ods. 2 a čl. 67 ods. 3 Ústavy Slovenskej republiky, ako aj s čl. 5 Európskej charty miestnej samosprávy
 102/2010 Z. z. Zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov
 160/2014 Z. z. Zákon, ktorým sa dopĺňa zákon č. 569/2007 Z. z. o geologických prácach (geologický zákon) v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony
 125/2015 Z. z. Zákon o registri adries a o zmene a doplnení niektorých zákonov
 447/2015 Z. z. Zákon o miestnom poplatku za rozvoj a o zmene a doplnení niektorých zákonov
 70/2018 Z. z. Zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov
 5/2019 Z. z. Zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon Slovenskej národnej rady č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov
 413/2019 Z. z. Zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 180/2014 Z. z. o podmienkach výkonu volebného práva a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia niektoré zákony
 116/1949 Zb. Nariadenie o ďalších presunoch pôsobnosti vo verejnej správe
 122/1951 Zb. Nariadenie o ďalších presunoch pôsobnosti a o iných zjednodušeniach verejnej správy
 18/1972 Zb. Nariadenie vlády Slovenskej socialistickej republiky o inšpekcii verejného poriadku národných výborov
 156/1982 Zb. Nariadenie vlády Slovenskej socialistickej republiky, ktorým sa určujú významné veľké mestá a významné kúpeľné mestá
 60/1984 Zb. Nariadenie vlády Slovenskej socialistickej republiky, ktorým sa zriaďuje čestné uznanie Za rozvoj národných výborov
 Číslo: 369/1990 Zb.
 Názov: Zákon Slovenskej národnej rady o obecnom zriadení
 Dátum schválenia: 06.09.1990
 Dátum vyhlásenia: 06.09.1990
 Dátum účinnosti od: 01.11.2004
 Dátum účinnosti do: 24.11.2004
 Nachádza sa v čiastke: 60/1990
 2. 06.09.1990 - 23.11.1990
 3. 24.11.1990 - 31.03.1991
 4. 01.04.1991 - 14.04.1991 96/1991 Zb.
 5. 15.04.1991 - 31.10.1991 130/1991 Zb.
 6. 01.11.1991 - 10.12.1991 421/1991 Zb.
 7. 11.12.1991 - 31.12.1991 500/1991 Zb.
 8. 01.01.1992 - 15.01.1992 564/1991 Zb.
 9. 16.01.1992 - 30.06.1992 11/1992 Zb.
 10. 01.07.1992 - 14.02.1993 295/1992 Zb.
 11. 15.02.1993 - 18.09.1994 43/1993 Z. z.
 12. 19.09.1994 - 31.12.1994 252/1994 Z. z.
 13. 01.01.1995 - 31.08.1997 287/1994 Z. z.
 14. 01.09.1997 - 22.07.1998 229/1997 Z. z.
 15. 23.07.1998 - 27.07.1998 225/1998 Z. z.
 16. 28.07.1998 - 23.07.1999 233/1998 Z. z.
 17. 24.07.1999 - 30.12.1999 185/1999 Z. z.
 18. 31.12.1999 - 31.01.2001 389/1999 Z. z.
 19. 01.02.2001 - 31.12.2001 6/2001 Z. z.
 20. 01.01.2002 - 07.05.2002 453/2001 Z. z.
 21. 08.05.2002 - 31.12.2003 205/2002 Z. z.
 22. 01.01.2004 - 30.06.2004 515/2003 Z. z.
 23. 01.07.2004 - 27.10.2004 369/2004 Z. z.
 24. 28.10.2004 - 31.10.2004 535/2004 Z. z.
 25. 01.11.2004 - 24.11.2004 583/2004 Z. z.
 26. 25.11.2004 - 31.12.2004 615/2004 Z. z.
 27. 01.01.2005 - 31.03.2005 583/2004 Z. z.
 28. 01.04.2005 - 30.04.2005 757/2004 Z. z.
 29. 01.05.2005 - 01.01.2006 171/2005 Z. z.
 30. 02.01.2006 - 31.12.2006 628/2005 Z. z.
 31. 30.11.2006 - 31.12.2006 616/2006 Z. z.
 32. 01.01.2007 - 31.08.2007 267/2006 Z. z.
 33. 01.09.2007 - 30.09.2007 334/2007 Z. z.
 34. 01.10.2007 - 31.12.2007 335/2007 Z. z.
 35. 01.01.2008 - 12.06.2008 330/2007 Z. z.
 36. 13.06.2008 - 14.10.2008 205/2008 Z. z.
 37. 15.10.2008 - 31.12.2008 384/2008 Z. z.
 38. 01.01.2009 - 31.03.2010 445/2008 Z. z.
 39. 09.12.2009 - 31.03.2010 511/2009 Z. z.
 40. 01.04.2010 - 31.12.2010 102/2010 Z. z.
 41. 01.01.2011 - 30.06.2011 102/2010 Z. z., 267/2006 Z. z.
 42. 01.07.2011 - 31.12.2012 204/2011 Z. z.
 43. 01.01.2013 - 14.06.2014 361/2012 Z. z.
 44. 15.06.2014 - 30.06.2014 160/2014 Z. z.
 45. 01.07.2014 - 16.09.2014 180/2014 Z. z.
 46. 17.09.2014 - 30.06.2015 180/2014 Z. z.
 47. 01.07.2015 - 30.06.2016 125/2015 Z. z.
 48. 01.07.2016 - 31.10.2016 125/2016 Z. z.
 49. 01.11.2016 - 31.03.2018 447/2015 Z. z.
 50. 01.04.2018 - 31.12.2018 70/2018 Z. z.
 51. 01.01.2019 - 31.01.2019 177/2018 Z. z.
 52. 01.02.2019 - 08.04.2020 5/2019 Z. z.
 53. 09.04.2020 - 30.04.2020 73/2020 Z. z.
 54. 01.05.2020 - 413/2019 Z. z.


type: wikipedia

text:
Christoffer af Bayern (Christoffer 3.) (26. februar 1416 – 6. januar 1448) var konge af Danmark 1440-1448, af Sverige 1441-1448 og af Norge 1442-1448.
 Christoffer var den eneste søn af pfalzgrev Johan af Pfalz-Neumarkt og Erik af Pommerns søster, Katarina. I sin ungdom gjorde han tjeneste under den tyske kejser. I 1437 anmodede det danske rigsråd Christoffer om at overtage den danske trone, efter at Erik af Pommern var undveget til Gotland. Christoffer indvilligede, og den 9. april 1440 blev han hyldet som konge på Viborg Landsting. I 1443 arvede han Oberpfalz-Neumarkt efter sin far.
 Rigsforstander i Danmark
 Efter Erik af Pommern var blevet afsat som konge i 1439 blev Christoffer indsat som rigsforstander, og året efter, den 9. april 1440, blev han så hyldet som ny dansk konge.
 Konge i Sverige og Norge
 Situationen i Danmark var særdeles vanskelig. Både Norge og Sverige havde opsagt unionen. Og i 1441 gjorde de nordjyske bønder oprør under ledelse af Henrik Tagesen Reventlow. Efter hårde kampe erobrede bondehæren kongens fæstning Aggersborg, og bønderne satte over Limfjorden. De forskansede sig ved Husby Hole bag en tredobbelt vognborg. Christoffers tropper led et smerteligt nederlag den 3. maj 1441. Da Christoffer havde brug for hæren andre steder, tilbød han bønderne frit lejde. De fleste tog imod tilbuddet og tog hjem, kun vendelboerne blev tilbage. Den 6. eller 8. juni gik Christoffer endnu en gang til angreb på vognborgen og vandt en knusende sejr. Oprørernes ledere blev henrettet, og oprøret var for en tid slået ned. Senere i 1441 fik ærkebiskop Hans Laxmand ved forhandlinger igennem, at Christoffer skulle overtage den svenske trone, dog fik den svenske rigsforstander Karl Knutsson Bonde Finland og Öland som len.
 Den 13. november blev Christoffer hyldet som svensk konge. I 1442 opnåede Hans Laxmand også, at Christoffer skulle arve tronen i Norge, og i januar 1443 blev Christoffer kronet til konge af Norge.
 Politik som konge
 Christoffers kongegerning blev præget af de vanskeligheder, der var blevet knyttet til hans kongevalg. Han måtte for at opnå støtte afgive flere løfter, som det siden viste sig vanskeligt at indfrie:
 Foreningen mellem rigerne var indskrænket til at være en blot personalunion, og Sønderjylland havde Christoffer i 1440 måttet forlene arveligt til Adolf af Schauenburg;
 Hansestæderne havde fået løfte på deres store særrettigheder;
 i landets indre politik var stormændenes og Rigsrådets indflydelse blevet den afgørende.
 Tiende genindføres
 Efter kroningen genindførte Christoffer tiende i Jylland og på Fyn, måske inspireret hertil af ærkebiskoppen.
 Den store bondeopstand, der i flere år havde raset i Nørrejylland, blev knust: i Slaget ved Skt. Jørgensbjerg blev vendelboerne helt slået den 6. juni 1441.
 Gotland og Erik af Pommern
 Ved sin tiltrædelse havde Christoffer lovet svenskerne at skaffe dem Gotland, hvor den fordrevne kong Erik af Pommern sad på sit faste slot Visborg. Christoffer forsøgte ved forhandlinger at få ham bort derfra, men formåede det ikke, og når der klagedes over det sørøveri, som Erik bedrev, svarede han letsindig: "Morbroder skal også leve".
 Misvækst
 I Sverige mindedes han som "Barkekongen", fordi folket under en indtrådt misvækst måtte blande bark i brødet.
 Til hans regering knytter sig dog også vedtagelsen af en omarbejdelse af Magnus Eriksens almindelige Landslov.
 Bayrerne favoriseres
 I Danmark klagede man over, at Christoffer indkaldte og begunstigede landsmænd fra Bayern.
 Hanseforbundet stækkes
 I 1443 fik København en ny stadsret, der forbød fremmede at handle med fremmede og at bruge udenlandsk valuta. Desuden blev Øresundstolden genindført. Hansestæderne var naturligvis ikke begejstrede, og de truede med at indgå forbund med Erik, der stadig sad på Gotland. På et møde i 1445 blev Christoffer tvunget til at stadfæste Hansestædernes privilegier i Norge og Sverige.
 Nogen interesse synes han at have haft for at tilbagetrænge hansestædernes handelsvælde: han begunstigede deres medbejlere, nederlænderne og englænderne, og når han mødtes med Nordtysklands fyrster, frygtede man i de fri stæder, at der lagdes onde råd op imod dem. Det hed sig også, at man efter kongens død fandt en stor skat samlet, som han ville have brugt til et overfald på Lübeck.
 I 1447 udstedte Christoffer en forordning, der anerkendte bispen af Odenses ret til at sende varer af egen avl til Tyskland på eget skib og derfra indføre varer til eget brug. Tilsvarende fik Tåsinges bønder bekræftet deres gamle ret til at udføre levende kvæg, mens andre landbrugsprodukter skulle bringes til salg på torvet i Svendborg. I 1441 fik Kerteminde eneret til torvehandel for Hindsholm. I 1447 befalede Christoffer, at alle smede, skomagere, skrædder og andre håndværkere i Vindinge Herred skulle flytte til Nyborg.
 Død
 Christoffer døde af feber på fæstningen "Kernen" (Kärnan) i Helsingborg den 5. januar 1448. Han blev begravet i Roskilde Domkirke.
 Barnløst ægteskab
 Den 26. september 1445 ægtede han Dorothea af Brandenburg, en datter af markgreve Johan af Brandenburg-Kulmbach, vist nok som et led i en aftale med Hansestæderne, men ægteskabet havde endnu ikke ført nogle arvinger med sig, da Christoffer pludselig døde i januar 1448.
 Hans enke Dorothea blev i oktober 1449 gift med Christian 1. Hun viste sig at være en stor finansiel begavelse, som fik mange slotte i pant. Hun døde i 1495.
 Valget af efterfølgeren
 Efter Christoffers død tilbød Rigsrådet tronen til hertugen af Sønderjylland, Adolf 8. (1401 – 4. december 1459), som også var greve af Holsten og Stormarn. Adolf afslog med den begrundelse, at han var for gammel og pegede i stedet på sin søstersøn, grev Christian 12. Dietrichssøn af Oldenburg og Delmenhorst. Hverken Adolf eller hans to brødre efterlod sig børn, men det lykkedes Adolf at få Christian anerkendt som sin arvtager.
 Rigsrådet besluttede at følge Adolfs forslag og valgte grev Christian. Forinden måtte han love sin morbror, at han ville overholde bestemmelsen som kong Valdemar 3. i august 1326 havde underskrevet, den såkaldte Constitutio Valdemariana, om, "at hertugdømmet Sønderjylland ikke må forenes og ikke må forbindes med det danske rige eller dets krone, sådan at en herre hersker over begge".
 Noter
 Litteratur
 Troels Dahlerup: "De fire stænder. 1400-1500" (Gyldendal og Politikens Danmarkshistorie, Bind 6, 1989; )
 Eksterne henvisninger
 Aksel E. Christensen: "Christoffer af Bayern som unionskonge" (Historisk Tidsskrift, 16. række, Bind 5; 1996)
 Kristian Erslev: "Christoffer af Bayern" (Salmonsens Konversationsleksikon, 2. udgave, bind IV (1916), s. 921-922)
 Regenter af Danmark
 Danskere i 1400-tallet
 Regenter af Norge
 Huset Wittelsbach
 Personer i Dansk Biografisk Leksikon
 Jellingdynastiet
 Wittelsbachske pfalzgrever ved Rhinen
 Skandinaver fra middelalderen
 Fyrster fra middelalderen
 Rigsstyrere og rigsforstandere fra Danmark


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 16.12.2020
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 425/19
 REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2020/2099 AL COMISIEI
 din 15 decembrie 2020
 de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2019/386 în ceea ce privește normele specifice pentru repartizarea contingentelor tarifare pentru care perioada contingentară este în desfășurare la data de aplicare a articolului 1 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2019/216 al Parlamentului European și al Consiliului
 COMISIA EUROPEANĂ,
 având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
 având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1), în special articolul 187 literele (a) și (c),
 întrucât:
 (1)
 Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/386 al Comisiei (2) stabilește normele privind repartizarea contingentelor tarifare pentru anumite produse agricole incluse în lista OMC a Uniunii ca urmare a retragerii Regatului Unit din Uniune. Aceste norme trebuie să se aplice de la data de aplicare a articolului 1 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2019/216 al Parlamentului European și al Consiliului (3).
 (2)
 Pentru anumite contingente tarifare, perioada de aplicare a contingentelor tarifare a început înainte de data de aplicare a articolului 1 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2019/216 și se încheie după data respectivă. Pentru aceste cazuri, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/386 prevede norme specifice pentru repartizarea între Uniune și Regatul Unit a cantităților rămase care urmează să fie alocate în cadrul contingentelor tarifare respective de la data de aplicare a articolului 1 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2019/216.
 (3)
 În urma discuțiilor dintre Uniune și Regatul Unit, s-a ajuns la o înțelegere comună privind modul de repartizare a acestor contingente tarifare. Această înțelegere comună trebuie să asigure că totalitatea cantităților contingentelor tarifare disponibile pentru alocare nu depășește cantitățile stabilite în lista OMC a Uniunii în urma retragerii Regatului Unit din Uniune.
 (4)
 Prin urmare, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/386 trebuie să fie modificat în consecință.
 (5)
 Pentru a se asigura securitatea juridică și pentru ca depunerea cererilor de licențe de la 1 ianuarie 2021 să se bazeze pe cantitățile repartizate astfel, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare în regim de urgență în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
 (6)
 Deoarece Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/386 se aplică de la data de aplicare a articolului 1 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2019/216, și anume de la 1 ianuarie 2021, prezentul regulament de modificare trebuie să se aplice de la aceeași dată.
 (7)
 Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru organizarea comună a piețelor agricole,
 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
 Articolul 1
 Modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2019/386
 La articolul 1 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/386, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
 „(3)
 Prin derogare de la alineatul (1), în cazul în care pentru un contingent tarifar perioada contingentară începe înaintea datei de la care se aplică articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2019/216 și se încheie după acea dată, repartizarea cantităților care urmează să fie alocate de la data respectivă în cadrul contingentului tarifar în cauză se efectuează după cum urmează pentru Uniune:
 (a)
 în cazul în care cantitățile alocate în alte state membre decât Regatul Unit înainte de data la care începe să se aplice articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2019/216 sunt egale cu sau mai mari decât cantitatea stabilită în coloana a treia din anexa I la prezentul regulament privind contingentele tarifare care sunt gestionate conform metodei examinării simultane sau din anexa II la prezentul regulament privind contingentele tarifare care sunt gestionate conform metodei „primul venit, primul servit”, nu se pun la dispoziție cantități suplimentare pentru alocare;
 (b)
 în cazul în care cantitățile alocate în alte state membre decât Regatul Unit înainte de data la care începe să se aplice articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2019/216 sunt mai mici decât cantitatea stabilită în coloana a treia din anexa I la prezentul regulament privind contingentele tarifare care sunt gestionate conform metodei examinării simultane sau din anexa II la prezentul regulament privind contingentele tarifare care sunt gestionate conform metodei „primul venit, primul servit”, cantitatea disponibilă pentru alocare este diferența dintre cantitatea stabilită în coloana a treia din anexa I sau din anexa II la prezentul regulament și cantitățile deja alocate în statele membre respective.
 Cu toate acestea, în cazul în care cantitățile alocate în Regatul Unit înainte de data la care începe să se aplice articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2019/216 sunt mai mari decât diferența dintre cantitatea UE-28 stabilită în lista OMC a Uniunii și cantitatea UE-27 stabilită în coloana a treia din anexa I sau din anexa II la prezentul regulament, cantitățile excedentare respective se deduc din cantitatea disponibilă pentru alocare în alte state membre decât Regatul Unit de la data la care începe să se aplice articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2019/216.
 În termen de două zile lucrătoare de la data de la care se aplică articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2019/216, Comisia publică, printr-o publicare pe internet corespunzătoare, cantitățile pentru fiecare contingent tarifar menționat la primul paragraf din prezentul alineat disponibile la data de la care se aplică articolul 1 alineatul (2) din regulamentul respectiv.”
 Articolul 2
 Intrare în vigoare
 Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
 Se aplică de la 1 ianuarie 2021.
 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
 Adoptat la Bruxelles, 15 decembrie 2020.
 Pentru Comisie
 Președintele
 Ursula VON DER LEYEN
 (1) JO L 347, 20.12.2013, p. 671.
 (2) Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2019/386 al Comisiei din 11 martie 2019 de stabilire a normelor privind repartizarea contingentelor tarifare pentru anumite produse agricole incluse în lista OMC a Uniunii ca urmare a retragerii Regatului Unit din Uniune și privind licențele de import eliberate și drepturile de import alocate în cadrul respectivelor contingente tarifare (JO L 70, 12.3.2019, p. 4).
 (3) Regulamentul (UE) 2019/216 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 ianuarie 2019 privind repartizarea contingentelor tarifare incluse în lista OMC a Uniunii în urma retragerii Regatului Unit din Uniune și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 32/2000 al Consiliului (JO L 38, 8.2.2019, p. 1).