text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 21998A0214(03)
 Euroopa Liidu Teataja L 043 , 14/02/1998 Lk 0002 - 0019
 Kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitlev Vaheleping ühelt poolt Euroopa Ühenduse, Euroopa Söe- ja Teraseühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Usbekistani Vabariigi vahelEUROOPA ÜHENDUS, EUROOPA SÖE- JA TERASEÜHENDUS JA EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUS,edaspidi "ÜHENDUS",ühelt poolt jaUSBEKISTANI VABARIIKteiselt poolt,ARVESTADES, et:21. juunil 1996 sõlmiti ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Usbekistani Vabariigi vaheline partnerlus- ja koostööleping;partnerlus- ja koostöölepingu eesmärk on tugevdada ja laiendada varem, eelkõige 18. detsembril 1989 sõlmitud Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liidu vahelise kaubandust ning kaubandus- ja majanduskoostööd käsitleva lepinguga loodud suhteid;on vaja tagada lepinguosaliste vaheliste kaubandussuhete kiire areng;selleks on vahelepingu abil vaja võimalikult kiiresti rakendada partnerlus- ja koostöölepingu kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitlevad sätted;nimetatud sätted peaksid seetõttu asendama kaubandust ning kaubandus- ja majanduskoostööd käsitleva lepingu asjakohaseid sätteid;on vaja tagada, et partnerlus- ja koostöölepingu jõustumiseni ja koostöönõukogu asutamiseni saab kaubandust ning kaubandus- ja majanduskoostööd käsitleva lepingu alusel asutatud ühiskomitee kasutada partnerlus- ja koostöölepinguga koostöönõukogule antud volitusi, mida on vaja vahelepingu rakendamiseks,ON OTSUSTANUD sõlmida käesoleva lepingu ja on selleks nimetanud oma täievolilisteks esindajateks:EUROOPA ÜHENDUS:Denis O'Learysuursaadik,Iirimaa alaline esindaja,alaliste esindajate komitee esimees,François LamoureuxEuroopa Ühenduste Komisjoni välispoliitiliste suhete peadirektoraadi asepeadirektor,EUROOPA SÖE- JA TERASEÜHENDUS:EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUS:François LamoureuxEuroopa Ühenduste Komisjoni välispoliitiliste suhete peadirektoraadi asepeadirektor,USBEKISTANI VABARIIK:Abdulaziz Kamilovvälisminister,KES, olles esitanud oma kehtivaks ja vormikohaseks tunnistatud täisvolitused,ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:I JAOTISÜLDPÕHIMÕTTEDArtikkel 1Demokraatia, rahvusvahelise õiguse põhimõtete ja eelkõige Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirjas, Helsingi lõppaktis ja Pariisi uue Euroopa hartas määratletud inimõiguste ning turumajanduse põhimõtete, sealhulgas Euroopa Julgeoleku- ja Koostöökonverentsi Bonni kohtumise dokumentides avaldatud põhimõtete austamine on lepinguosaliste sise- ja välispoliitika alus ning partnerluse ja käesoleva lepingu oluline osa.II JAOTISKAUBAVAHETUSArtikkel 21. Kõikides valdkondades kohtlevad lepinguosalised teineteist järgmise suhtes enamsoodustuskorras:- impordi- ja eksporditollimaksud ja -lõivud, kaasa arvatud nende tollimaksude ja lõivude kogumise kord,- tollivormistuse, transiidi, ladude ja ümberlaadimisega seotud sätted,- maksud ja muud siseriiklikud lõivud, mida otse või kaude kohaldatakse importkaupade suhtes,- makseviisid ja kaubavahetusega seotud maksete ülekanded,- eeskirjad, mis käsitlevad kaupade müüki, ostu, vedu, turustamist ja kasutamist siseturul.2. Lõike 1 sätteid ei kohaldata:a) soodustustele, mis on antud eesmärgiga luua tolliliit või vabakaubanduspiirkond või sellise liidu või piirkonna loomise tõttu;b) soodustustele, mis on antud teatavatele riikidele Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) eeskirjade ja muude arengumaid soodustavate rahvusvaheliste kokkulepete kohaselt;c) soodustustele, mis on antud külgnevatele riikidele piiriliikluse hõlbustamiseks.3. Üleminekuajal, mis lõpeb Usbekistani Vabariigi ühinemisel WTOga või 31. detsembril 1998, sõltuvalt sellest, kumb kuupäev saabub varem, ei kohaldata lõike 1 sätteid I lisas määratletud soodustuste suhtes, mida Usbekistani Vabariik annab teistele NSV Liidu lagunemisel tekkinud riikidele.Artikkel 31. Lepinguosalised leiavad üksmeelselt, et vaba transiidi põhimõte on käesoleva lepingu eesmärkide saavutamise oluline eeltingimus.Seoses sellega tagab kumbki lepinguosaline teise lepinguosalise tolliterritooriumilt pärinevate või sinna suunduvate kaupade piiranguteta transiidi läbi oma territooriumi või selle kaudu.2. Lepinguosaliste vahel kohaldatakse GATTi V artikli lõigete 2, 3, 4 ja 5 sätteid.3. Käesolevas artiklis sisalduvad sätted ei piira lepinguosaliste vahel kokkulepitud erisätete kohaldamist teatavate sektorite, eelkõige veonduse, või toodete suhtes.Artikkel 4Ilma et see piiraks õigusi ja kohustusi, mis tulenevad mõlemat lepinguosalist siduvatest rahvusvahelistest kaupade ajutise impordi konventsioonidest, vabastab kumbki lepinguosaline lisaks sellele teise lepinguosalise ajutiselt imporditud kaupade impordilõivudest ja -tollimaksudest oma õigusaktide kohaselt sellistel juhtudel ja korras, mis on sätestatud mõnes muus asjakohases teda siduvas rahvusvahelises konventsioonis. Arvesse võetakse tingimusi, mille alusel asjaomane lepinguosaline on sellisest konventsioonist tulenevad kohustused võtnud.Artikkel 51. Usbekistani Vabariigist pärinevaid kaupu imporditakse ühendusse koguseliste piiranguteta, ilma et see piiraks käesoleva lepingu artiklite 7, 10 ja 11 kohaldamist.2. Ühendusest pärinevaid kaupu imporditakse Usbekistani Vabariiki koguseliste piirangute ja samaväärsete meetmeteta, ilma et see piiraks käesoleva lepingu artiklite 7, 10 ja 11 kohaldamist.Artikkel 6Lepinguosaliste omavahelises kaubavahetuses kasutatakse turuhindu.Artikkel 71. Kui mõnda toodet imporditakse ühe lepinguosalise territooriumile sellistes suurenevates kogustes või sellistel tingimustel, et see kahjustab või ähvardab kahjustada samasuguste või otseselt konkureerivate toodete kodumaised tootjaid, võib sõltuvalt asjaoludest kas ühendus või Usbekistani Vabariik võtta asjakohaseid meetmeid järgmises korras ja tingimuste kohaselt.2. Enne meetmete võtmist või juhtudel, kui kohaldatakse lõiget 4, esitab sõltuvalt asjaoludest kas ühendus või Usbekistani Vabariik võimalikult kiiresti pärast meetmete võtmist ühiskomiteele kogu asjakohase teabe, et leida mõlemat lepinguosalist rahuldav lahendus IV jaotise kohaselt.3. Kui nõupidamise tulemusena ei jõua lepinguosalised olukorra vältimise meetmetes kokkuleppele 30 päeva jooksul pärast ühiskomitee poole pöördumist, võib nõupidamist taotlenud lepinguosaline piirata asjaomaste toodete importi sellises ulatuses ja niikaua, kui on vaja kahju vältimiseks või kõrvaldamiseks, või võtta muid sobivaid meetmeid.4. Kriitilistes olukordades, kus viivitamine põhjustaks raskesti kõrvaldatavat kahju, võivad lepinguosalised võtta meetmeid enne nõupidamist, tingimusel et nõupidamist pakutakse kohe pärast selliste meetmete võtmist.5. Käesoleva artikli kohaste meetmete väljavalimisel peavad lepinguosalised esmatähtsaks neid, mis segavad käesoleva lepingu eesmärkide saavutamist kõige vähem.6. Mitte miski käesolevas artiklis ei piira ega mõjuta emba-kumba lepinguosalist dumpinguvastaste või tasakaalustavate meetmete võtmisel GATTi VI artikli, GATTi VI artikli rakendamise lepingu, GATTi VI, XVI ja XXIII artikli tõlgendamise ja kohaldamise kokkuleppe või asjakohaste siseriiklike õigusaktide kohaselt.Artikkel 8Lepinguosalised kohustuvad kaaluma käesoleva nendevahelist kaubavahetust käsitleva lepingu sätete edasiarendamist vastavalt olukorrale, sealhulgas Usbekistani Vabariigi WTOga ühinemisest tulenevale olukorrale. Artiklis 17 nimetatud ühiskomitee võib lepinguosalistele anda selliste edasiarenduste kohta soovitusi, mida heakskiitmise korral võidakse lepinguosaliste menetluste kohaselt sõlmitud kokkuleppe alusel ellu viia.Artikkel 9Käesolev leping ei välista selliste impordi-, ekspordi- või transiidikeeldude või -piirangute kohaldamist, mis on õigustatud kõlbluse, avaliku korra või julgeoleku seisukohast või seoses inimeste, loomade või taimede tervise ja elu, loodusvarade, kunsti-, ajaloo- või muinasväärtusega rahvusliku rikkuse või intellektuaal-, tööstus- või kaubandusomandi kaitsmisega või kulda ja hõbedat käsitlevate eeskirjadega. Sellised keelud või piirangud ei kujuta endast siiski meelevaldse diskrimineerimise vahendit ega lepinguosaliste vahelise kaubanduse varjatud piirangut.Artikkel 10Käesolevat jaotist ei kohaldata kaupade koondnomenklatuuri gruppidesse 50-63 kuuluvate tekstiiltoodetega kauplemise suhtes. Nende toodetega kauplemist korraldab eraldi leping, mis parafeeriti 4. detsembril 1995 ja mida kohaldatakse ajutiselt alates 1. jaanuarist 1996.Artikkel 111. Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepinguga hõlmatud toodetega kauplemist korraldatakse käesoleva jaotise sätetega, välja arvatud artikkel 5.2. Asutatakse söe- ja teraseküsimuste siderühm, kuhu kuuluvad ühelt poolt ühenduse ja teiselt poolt Usbekistani Vabariigi esindajad.Siderühm vahetab korrapäraselt teavet kõikide lepinguosalisi huvitavate söe- ja teraseküsimuste kohta.Artikkel 12Tuumamaterjalidega kaubeldakse Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Usbekistani Vabariigi vahel sõlmitava erilepingu sätete kohaselt.III JAOTISMAKSED, KONKURENTS JA MUUD MAJANDUST KÄSITLEVAD SÄTTEDArtikkel 13Lepinguosalised kohustuvad lubama igasuguseid ühenduses ja Usbekistani Vabariigis asuvate isikute vahel vabalt vahetatavas vääringus tehtavaid makseid, mis on seotud kaupade liikumisega ja tehtud käesoleva lepingu sätete kohaselt.Artikkel 14Lepinguosalised lepivad kokku, et kumbki uurib oma konkurentsiõiguse kooskõlastatud kohaldamise viise juhtudel, mis mõjutavad nendevahelist kaubandust.Artikkel 15Käesoleva artikli ja II lisa sätete kohaselt parandab Usbekistani Vabariik jätkuvalt intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õiguste kaitset, et pakkuda viienda aasta lõpuks pärast käesoleva lepingu jõustumist samasuguse tasemega kaitset, kui ühenduses pakuvad ühenduse eelkõige II lisas nimetatud õigusaktid, sealhulgas võrreldavaid vahendeid selliste õiguste kaitsmiseks.Artikkel 16Lepinguosaliste haldusasutused abistavad teineteist tolliküsimustes vastastikku, järgides käesolevale lepingule lisatud protokolli.IV JAOTISINSTITUTSIOONILISED, ÜLD- JA LÕPPSÄTTEDArtikkel 1718. detsembril 1989 sõlmitud Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liidu vahelise kaubandust ning kaubandus- ja majanduskoostööd käsitleva lepinguga asutatud ühiskomitee täidab talle käesoleva lepinguga pandud kohustusi seni, kuni asutatakse partnerlus- ja koostöölepingu artikliga 81 ettenähtud koostöönõukogu.Artikkel 18Käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks võib ühiskomitee anda soovitusi lepingus sätestatud juhtudel.Ta koostab oma soovitused lepinguosaliste omavahelisel kokkuleppel.Artikkel 19Selliste käesoleva lepingu raames kerkivate küsimuste uurimisel, mis on seotud mõne GATT/WTO artiklile viitava sättega, võtab ühiskomitee võimalikult palju arvesse tõlgendust, mida WTO liikmed asjakohase GATT/WTO artikli puhul üldiselt kasutavad.Artikkel 201. Kumbki lepinguosaline kohustub käesoleva lepingu kehtivusalas tagama, et teise lepinguosalise füüsilised ja juriidilised isikud pääsevad tema enda kodanikega võrreldes diskrimineerimisvabalt lepinguosaliste pädevatesse kohtutesse ja haldusasutustesse, et kaitsta oma isiklikke ja omandiõigusi, sealhulgas intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õigusi.2. Oma volituste piires lepinguosalised:- soodustavad vahekohtumenetluse kasutuselevõtmist ühenduse ja Usbekistani Vabariigi ettevõtjate äritehingutest või koostööst tulenevate vaidluste lahendamiseks,- lepivad kokku, et vaidluste suunamisel vahekohtusse võib iga vaidlusosaline valida oma vahekohtuniku olenemata tema kodakondsusest ja eesistujaks olev kolmas vahekohtunik või ainus vahekohtunik võib olla kolmanda riigi kodanik, välja arvatud juhul, kui vaidlusosaliste valitud vahekohtu eeskirjades on sätestatud teisiti,- soovitavad oma ettevõtjatel valida vastastikusel kokkuleppel nende lepingute suhtes kohaldatav õigus,- soodustavad ÜRO rahvusvahelise kaubandusõiguse komisjoni (UNCITRAL) koostatud vahekohtueeskirjade rakendamist ja 10. juunil 1958 New Yorgis sõlmitud välisriigi vahekohtu otsuste tunnustamise ja täitmise konventsioonile allakirjutanud riikide vahekohtute kasutamist.Artikkel 21Mitte miski käesolevas lepingus ei takista lepinguosalisel võtta meetmeid:a) mida ta peab vajalikuks, et vältida tema oluliste julgeolekuhuvidega vastuolus oleva teabe avalikustamist;b) mis on seotud relvade, laskemoona või sõjatarvikute tootmise või nendega kauplemise või kaitsevajadusteks asendamatu teadus- ja arendustöö või tootmisega, tingimusel et need meetmed ei halvenda konkurentsitingimusi selliste toodete suhtes, mis ei ole eriomaselt sõjalise otstarbega;c) mida ta peab enda julgeoleku seisukohalt vajalikuks avaliku korra säilitamist mõjutavate tõsiste siseriiklike rahutuste, sõja või sõjaohtu kujutavate tõsiste rahvusvaheliste pingete korral või selleks, et täita kohustusi, mis ta on endale võtnud rahu ja rahvusvahelise julgeoleku säilitamiseks;d) mida ta peab vajalikuks, et täita oma rahvusvahelisi kohustusi kahesuguse kasutusega tööstuskaupade ja tehnoloogiate järele valvamisel.Artikkel 221. Käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondades ja ilma et see piiraks lepingus sisalduvate erisätete kohaldamist:- ei põhjusta meetmed, mida Usbekistani Vabariik rakendab ühenduse suhtes, diskrimineerimist liikmesriikide ega nende kodanike või äriühingute vahel,- ei põhjusta meetmed, mida ühendus rakendab Usbekistani Vabariigi suhtes, diskrimineerimist Usbekistani kodanike või äriühingute vahel.2. Lõike 1 sätted ei piira lepinguosaliste õigust kohaldada oma asjakohaseid maksualaseid õigusnorme maksumaksjate suhtes, kes ei ole oma elu- või asukoha osas ühesuguses olukorras.Artikkel 231. Kumbki lepinguosaline võib suunata ühiskomiteele vaidlused, mis on seotud käesoleva lepingu kohaldamise või tõlgendamisega.2. Ühiskomitee võib vaidluse lahendada soovituse andmisega.3. Kui vaidlust ei ole võimalik lahendada lõike 2 kohaselt, võib ükskõik kumb lepinguosaline teatada teisele lepitaja määramisest; sel juhul peab teine lepinguosaline määrama kahe kuu jooksul teise lepitaja.Ühiskomitee määrab kolmanda lepitaja.Lepitajate soovitused antakse häälteenamusega. Sellised soovitused ei ole lepinguosalistele siduvad.4. Ühiskomitee võib kehtestada vaidluste lahendamise korra.Artikkel 24Lepinguosalised lepivad kokku, et emma-kumma lepinguosalise taotlusel peavad nad sobival viisil viivitamata nõu, et arutada käesoleva lepingu tõlgendamise või rakendamisega seotud küsimusi ja omavaheliste suhete muid asjakohaseid tahke.Käesoleva artikli sätted ei mõjuta ega piira mingil viisil artiklite 7, 23 ja 28 kohaldamist.Artikkel 25Käesolevaga Usbekistani Vabariigile võimaldatud kohtlemine ei ole mingil juhul soodsam kui see, mida liikmesriigid üksteisele võimaldavad.Artikkel 26Kuivõrd käesoleva lepinguga hõlmatud küsimused on hõlmatud energiaharta lepingu ja selle protokollidega, kohaldatakse selliste küsimuste suhtes nimetatud lepingut ja protokolle nende jõustumisel, kuid üksnes niivõrd, kui selline kohaldamine on nendes sätestatud.Artikkel 271. Käesolevat lepingut kohaldatakse 21. juunil 1996 sõlmitud koostöölepingu jõustumiseni.2. Kumbki lepinguosaline võib käesoleva lepingu denonsseerida, teatades sellest teisele lepinguosalisele. Käesolev leping kaotab kehtivuse kuue kuu möödumisel sellise teatamise kuupäevast.Artikkel 281. Lepinguosalised võtavad kõik üld- või erimeetmed, mida on vaja nende käesolevast lepingust tulenevate kohustuste täitmiseks. Nad hoolitsevad käesolevas lepingus sätestatud eesmärkide saavutamise eest.2. Kui emb-kumb lepinguosaline leiab, et teine lepinguosaline ei ole täitnud käesoleva lepingu järgset kohustust, võib ta võtta asjakohaseid meetmeid. Enne nende võtmist, välja arvatud eriti pakilistel juhtudel, esitab ta ühiskomiteele kogu asjakohase teabe, mida on vaja olukorra põhjalikuks uurimiseks, et leida lepinguosalistele vastuvõetav lahendus.Kõnealuste meetmete väljavalimisel tuleb esmatähtsaks pidada neid, mis segavad käesoleva lepingu toimimist kõige vähem. Teise lepinguosalise nõudel teavitatakse nendest meetmetest viivitamata ühiskomiteed.Artikkel 29I ja II lisa ning haldusasutuste vastastikust abi tolliküsimustes käsitlev protokoll moodustavad käesoleva lepingu lahutamatu osa.Artikkel 30Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt nende territooriumide suhtes, kus kohaldatakse Euroopa Ühenduse, Euroopa Söe- ja Teraseühenduse ning Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut nendes asutamislepingutes sätestatud tingimustel, ja teiselt poolt Usbekistani Vabariigi territooriumi suhtes.Artikkel 31Käesolev leping koostatakse kahes eksemplaris hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, soome, taani ja usbeki keeles, kusjuures kõik tekstid on võrdselt autentsed.Artikkel 32Lepinguosalised kiidavad käesoleva lepingu heaks oma menetluste kohaselt.Käesolev leping jõustub sellise teise kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, mil lepinguosalised teatavad Euroopa Liidu Nõukogu peasekretärile, et esimeses lõigus nimetatud menetlused on lõpule viidud.Jõustumisel asendab käesolev leping Usbekistani Vabariigi ja ühenduse vaheliste suhete osas 18. detsembril 1989 Brüsselis sõlmitud Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liidu vahelise kaubandust ning kaubandus- ja majanduskoostööd käsitleva lepingu artiklit 2, artiklit 3, välja arvatud selle neljas taane, ja artikleid 4-16.Hecho en Bruselas, el catorce de noviembre de mil novecientos noventa y seis.Udfærdiget i Bruxelles den fjortende november nitten hundrede og seksoghalvfems.Geschehen zu Brüssel am vierzehnten November neunzehnhundertsechsundneunzig.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα τέσσερις Νοεμβρίου χίλια εννιακόσια ενενήντα έξι.Done at Brussels on the fourteenth day of November in the year one thousand nine hundred and ninety-six.Fait à Bruxelles, le quatorze novembre mil neuf cent quatre-vingt-seize.Fatto a Bruxelles, addì quattordici novembre millenovecentonovantasei.Gedaan te Brussel, de veertiende november negentienhonderd zesennegentig.Feito em Bruxelas, em catorze de Novembro de mil novecentos e noventa e seis.Tehty Brysselissä neljäntenätoista päivänä marraskuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäkuusi.Som skedde i Bryssel den fjortonde november nittonhundranittiosexБрюссел шахрида минг тўккиз юз тўксон олтинчи йилнинг ўн тўртинчи ноябрида тузилди.Por las Comunidades EuropeasFor De Europæiske FællesskaberFür die Europäischen GemeinschaftenΓια τις Ευρωπαϊκές ΚοινότητεςFor the European CommunitiesPour les Communautés européennesPer le Comunità europeeVoor de Europese GemeenschappenPelas Comunidades EuropeiasEuroopan yhteisöjen puolestaPå Europeiska gemenskapernas vägnar+++++ TIFF +++++Узбекистон Республикаси Хукумати номидан+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------LISATUD DOKUMENTIDE LOENDI lisa | Soovituslik loend soodustustest, mida Usbekistani Vabariik kooskõlas artikli 2 lõikega 3 annab NSVLi lagunemisel tekkinud sõltumatutele riikidele. |II lisa | Artiklis 15 nimetatud intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandit käsitlevad õigusaktid. |Protokoll haldusasutuste vastastikuse abi kohta tolliküsimustes.--------------------------------------------------LõppaktEUROOPA ÜHENDUSE, EUROOPA SÖE- JA TERASEÜHENDUSE ja EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUSE,edaspidi "ühendus", täievolilised esindajad ühelt poolt jaUSBEKISTANI VABARIIGI täievolilised esindajadteiselt poolt,kes on kokku tulnud Brüsselis 14. novembril 1996, et alla kirjutada ühelt poolt Euroopa Ühenduse, Euroopa Söe- ja Teraseühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Usbekistani Vabariigi vahelisele kaubandust ja kaubandusküsimusi käsitlevale vahelepingule, edaspidi "leping", on vastu võtnud järgmised dokumendid:leping koos selle lisade ja järgmise protokolliga:protokoll haldusasutuste vastastikuse abi kohta tolliküsimustes.Ühenduse täievolilised esindajad ja Usbekistani Vabariigi täievolilised esindajad on vastu võtnud allpool loetletud ja käesolevale lõppaktile lisatud ühisdeklaratsioonid:ühisdeklaratsioon isikuandmete kohta;ühisdeklaratsioon lepingu II jaotise kohta;ühisdeklaratsioon lepingu artikli 7 kohta;ühisdeklaratsioon lepingu artikli 8 kohta;ühisdeklaratsioon lepingu artikli 15 kohta;ühisdeklaratsioon lepingu artikli 28 kohta.Lisaks sellele on ühenduse täievolilised esindajad võtnud arvesse allpool nimetatud ja käesolevale lõppaktile lisatud deklaratsiooni:Usbekistani Vabariigi deklaratsioon intellektuaal-, tööstus- ja kaubandusomandi õiguste kaitse kohta.[Sõlmitud 14. novembril 1996 Brüsselis.]Hecho en Bruselas, el catorce de noviembre de mil novecientos noventa y seis.Udfærdiget i Bruxelles den fjortende november nitten hundrede og seksoghalvfems.Geschehen zu Brüssel am vierzehnten November neunzehnhundertsechsundneunzig.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις, δέκα τέσσερις Νοεμβρίου χίλια εννιακόσια ενενήντα έξι.Done at Brussels on the fourteenth day of November in the year one thousand nine hundred and ninety-six.Fait à Bruxelles, le quatorze novembre mil neuf cent quatre-vingt-seize.Fatto a Bruxelles, addì quattordici novembre millenovecentonovantasei.Gedaan te Brussel, de veertiende november negentienhonderd zesennegentig.Feito em Bruxelas, em, catorze de Novembro de mil novecentos e noventa e seis.Tehty Brysselissä neljäntenätoista päivänä marraskuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäkuusi.Som skedde i Bryssel den fjortonde november nittonhundranittiosexБрюссел шахрида минг тўккиз юз тўксон олтинчийилнинг ўн тўртинчи ноябрида тузилди.Por las Comunidades EuropeasFor De Europæiske FællesskaberFür die Europäischen GemeinschaftenΓια τις Ευρωπαϊκές ΚοινότητεςFor the European CommunitiesPour les Communautés européennesPer le Comunità europeeVoor de Europese GemeenschappenPelas Comunidades EuropeiasEuroopan yhteisöjen puolestaPå Europeiska gemenskapernas vägnar+++++ TIFF +++++Ўзбекистон Республикаси Хукумати номидан+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 AN COIMISIÚN EORPACH
 An Bhruiséil,17.9.2021
 COM(2021) 548 final
 2021/0292(NLE)
 Togra le haghaidh
 RIALACHÁN ÓN gCOMHAIRLE
 lena socraítear deiseanna iascaireachta le haghaidh 2022 maidir le stoic éisc agus grúpaí stoc éisc áirithe is infheidhme sa Mheánmhuir agus sa Mhuir Dhubh
 MEABHRÁN MÍNIÚCHÁIN
 1.COMHTHÉACS AN TOGRA
 •Forais agus cuspóirí an togra
 Le bun-Rialachán CBI (Rialachán (AE) Uimh. 1380/2013 maidir leis an gComhbheartas Iascaigh), féachtar lena áirithiú go saothraítear beo-acmhainní muirí faoi choinníollacha inbhuanaithe eacnamaíocha, comhshaoil agus sóisialta. Tá socrú bliantúil na ndeiseanna iascaireachta ina uirlis thábhachtach sa chomhthéacs sin. I ngach rialachán maidir le deiseanna iascaireachta, ní mór teorainn a chur le saothrú stoc éisc ar leibhéil atá ag teacht le cuspóirí foriomlána an Comhbheartais Iascaigh (CBI).
 Is é socrú na ndeiseanna iascaireachta maidir le stoic áirithe agus grúpaí stoc áirithe sa Mheánmhuir agus sa Mhuir Dhubh cuspóir an togra seo.
 Tar éis ghlacadh agus theacht i bhfeidhm an phlean ilbhliantúil le haghaidh stoic ghrinnill sa Mheánmhuir thiar, socraítear leis an togra seo deiseanna iascaireachta, a léirítear ina n-uasiarracht iascaireachta incheadaithe maidir leis na Ballstáit lena mbaineann (an Spáinn, an Fhrainc agus an Iodáil).
 Socraítear leis an togra seo freisin deiseanna iascaireachta de bhun comhaontuithe atá tugtha i gcrích faoi chuimsiú an Choimisiúin Ghinearálta Iascaigh don Mheánmhuir (GFCM), eagraíocht réigiúnach bainistithe iascaigh atá freagrach as caomhnú agus bainistiú beo-acmhainní muirí sa Mheánmhuir agus sa Mhuir Dhubh. Tá an tAontas Eorpach ina chomhalta de GFCM, mar aon leis an mBulgáir, an Chróit, an Chipir, an Fhrainc, an Ghréig, an Iodáil, Málta, an Rómáin, an tSlóivéin agus an Spáinn. Tá na bearta arna nglacadh faoi chuimsiú GFCM ina gceangal ar a chomhaltaí sin.
 Ar deireadh, socraítear leis an togra seo cuóta uathrialach maidir leis an salán mhuir mheoid ionas nach méadófar an leibhéal básmhaireachta iascaireachta atá ann faoi láthair. Leis an togra freisin, trasuitear an ghabháil iomlán incheadaithe (TAC) agus cuótaí le haghaidh an turbaird, mar a bhunaítear le GFCM.
 Is é an cuspóir deiridh leibhéil stoic a thabhairt go dtí leibhéil lena bhféadfar uastáirgeacht inbhuanaithe (MSY) a chur ar fáil, agus iad a choinneáil ar na leibhéil sin. Leagtar síos an cuspóir sin go sainráite i mbun-Rialachán CBI, Airteagal 2(2) ina ndearbhaítear ‘go mbainfear amach, an cuspóir sin faoi 2015, más féidir, agus [...] faoi 2020 i gcás na stoc uile’. Leis sin léirítear gealltanas an Aontais i bhfianaise conclúidí an Chruinnithe Mullaigh Dhomhanda um Fhorbairt Inbhuanaithe 2002 in Johannesburg agus a phlean cur chun feidhme. Ar an taobh eile, is é is aidhm don phlean ilbhliantúil maidir le stoic ghrinnill sa Mheánmhuir thiar go mbainfear amach uastáirgeacht inbhuanaithe (MSY) i dtaca le básmhaireacht iascaireachta ar bhonn forchéimnitheach incriminteach faoi 2020 i gcás inar féidir agus faoin 1 Eanáir 2025 ar a dhéanaí.
 •Comhsheasmhacht le forálacha beartais atá sa réimse beartais cheana
 Tá na bearta atá beartaithe ceaptha i gcomhréir le cuspóirí agus rialacha CBI.
 •Comhsheasmhacht le beartais eile de chuid an Aontais
 Tá na bearta atá beartaithe comhsheasmhach le beartas an Aontais maidir leis an bhforbairt inbhuanaithe.
 2.BUNÚS DLÍ, COIMHDEACHT AGUS COMHRÉIREACHT
 •Bunús dlí
 Is é Airteagal 43(3) den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh (CFAE) bunús dlí an togra seo.
 •Coimhdeacht (i gcás inniúlacht neamheisiach)
 Tagann an togra faoi inniúlacht eisiach an Aontais dá dtagraítear in Airteagal 3(1)(d) CFAE. Dá bhrí sin, níl feidhm ag prionsabal na coimhdeachta.
 •Comhréireacht
 Comhlíonann an togra prionsabal na comhréireachta ós rud é gur comhbheartas é CBI. Ceanglaítear le hAirteagal 43(3) CFAE ar an gComhairle bearta a ghlacadh maidir le deiseanna iascaireachta a shocrú agus a chionroinnt.
 Leis an rialachán atá beartaithe déantar deiseanna iascaireachta a chionroinnt ar na Ballstáit. Faoi Airteagail 16 agus 17 de bhun-Rialachán CBI, tá sé de shaoirse ag na Ballstáit deiseanna den sórt sin a chionroinnt ar shoithí faoina mbratach féin de réir mar is cuí leo. Dá bhrí sin, tá neart discréide acu maidir le cinntí a bhaineann le saothrú na ndeiseanna i gcomhréir lena samhlacha sóisialta agus eacnamaíocha.
 Ní bheidh aon impleacht airgeadais nua ag an togra do na Ballstáit.
 •An rogha ionstraime
 Is rialachán ón gComhairle é an ionstraim atá beartaithe.
 Is togra maidir le bainistiú iascaigh é seo ar bhonn Airteagal 43(3) CFAE i gcomhréir le hAirteagal 16 de Rialachán (AE) Uimh. 1380/2013.
 3.TORTHAÍ AR MHEASTÓIREACHTAÍ EX POST, AR CHOMHAIRLIÚCHÁIN LEIS NA PÁIRTITHE LEASMHARA AGUS AR MHEASÚNUITHE TIONCHAIR
 •Meastóireachtaí ex post/seiceálacha oiriúnachta ar an reachtaíocht atá ann cheana
 Neamhbhainteach.
 •Comhairliúcháin leis na páirtithe leasmhara
 Chuathas i gcomhairle leis na páirtithe leasmhara tríd an teachtaireacht ón gCoimisiún chuig Parlaimint na hEorpa agus chuig an gComhairle dar teideal I dtreo iascaireacht níos inbhuanaithe san Aontas: staid na himeartha agus treoshuíomhanna le haghaidh 2022.
 •Bailiú agus úsáid saineolais
 Tá an measúnú ar staid na stoc sa Mheánmhuir agus sa Mhuir Dhubh bunaithe ar an obair is déanaí a rinne an Coiste Eolaíoch, Teicniúil agus Eacnamaíoch um Iascach agus Coiste Comhairleach Eolaíoch GFCM maidir le hIascaigh agus Meitheal GFCM maidir leis an Muir Dhubh.
 •Measúnú tionchair
 Le hAirteagal 43(3) CFAE cuirtear teorainn le raon feidhme na rialachán maidir le deiseanna iascaireachta.
 Maidir leis an togra ón gCoimisiún le haghaidh bhun-Rialachán CBI agus an phlean ilbhliantúil maidir le hiascaigh ghrinnill sa Mheánmhuir thiar, ceapadh an togra mar is cuí ar bhonn measúnuithe tionchair. Tá socrú deiseanna iascaireachta ar cheann de na príomhionstraimí chun na cuspóirí a leagtar amach in Airteagal 2 de bhun-Rialachán CBI a ghnóthú. Leis an bplean ilbhliantúil, tugadh isteach córas iarrachta iascaireachta chun dul i ngleic le fadhb na ró-iascaireachta ar iascaigh ghrinnill na Meánmhara thiar.
 A mhéid a bhaineann leis na deiseanna iascaireachta arna mbunú ag GFCM sa Mheánmhuir agus sa Mhuir Dhubh, is é a dhéantar go bunúsach leis an togra seo bearta a comhaontaíodh go hidirnáisiúnta a chur chun feidhme. Déileáiltear le haon ghné a bhaineann le measúnú a dhéanamh ar na tionchair a d’fhéadfadh a bheith ag na deiseanna iascaireachta le linn ullmhú agus sheoladh na caibidlíochta idirnáisiúnta agus ar faoina cuimsiú a dhéantar deiseanna iascaireachta an Aontais a chomhaontú le tríú páirtithe.
 Is léiriú é an togra ní hamháin ar an imní ghearrthéarmach ach chomh maith leis sin, ar chur chuige níos fadtéarmaí lena ndéantar iarracht iascaireachta a choigeartú de réir leibhéil inbhuanaithe fadtéarmacha de réir a chéile.
 •Oiriúnacht rialála agus simpliú
 Neamhbhainteach.
 •Cearta bunúsacha
 Neamhbhainteach.
 4.IMPLEACHTAÍ BUISÉADACHA
 Níl aon impleacht bhuiséadach ag an togra.
 5.EILIMINTÍ EILE
 •Pleananna cur chun feidhme, agus socruithe faireacháin, meastóireachta agus tuairiscithe
 Cuirfear an togra seo chun feidhme i gcomhréir le rialacha CBI. Déanfar faireachán agus comhlíontacht a áirithiú i gcomhréir le Rialachán (CE) Uimh. 1224/2009 ón gComhairle.
 •Doiciméid mhíniúcháin (i gcás treoracha)
 Neamhbhainteach.
 •Míniúchán mionsonraithe ar fhorálacha sonracha an togra
 Socraítear leis an togra deiseanna iascaireachta le haghaidh 2022 maidir le stoic áirithe agus grúpaí stoc áirithe sa Mheánmhuir agus sa Mhuir Dhubh, go háirithe maidir leis an méid seo a leanas:
 1.córas iarrachta iascaireachta maidir le soithí tráil lena saothraítear stoic ghrinnill sa Mheánmhuir thiar. Faoin bplean ilbhliantúil le haghaidh na n‐iascach sin, a tháinig i bhfeidhm an 16 Iúil 2019, gach bliain socróidh an Chomhairle uasiarracht iascaireachta incheadaithe le haghaidh gach grúpa iarrachta iascaireachta de réir an Bhallstáit agus le haghaidh na stocghrúpaí in Iarscríbhinn I a ghabhann leis an bplean. Le haghaidh 2020, is é sin an chéad bhliain de chur chun feidhme an chórais iarrachta iascaireachta faoin bplean, laghdaíodh an uasiarracht iascaireachta incheadaithe 10 % i gcomparáid leis an mbunlíne (ón 1 Eanáir 2015 go dtí an 31 Nollaig 2017), arna ríomh ag gach Ballstát maidir le gach grúpa iarrachta iascaireachta nó fo‐limistéar geografach (FLG); socraíodh leis an bplean uaslaghdú 30 % le haghaidh bhlianta 2 go 5. Le Rialachán (AE) 2021/90 ón gComhairle bunaíodh laghdú 7,5 % le haghaidh 2021.
 [Ionadchoinneálaí don chomhairle eolaíoch is fearr atá ar fáil] Ba cheart laghdú pm % a bheith ann le haghaidh 2022;
 2.Bearta GFCM is infheidhme sa Mheánmhuir, lena n‐áirítear:
 bearta a glacadh ag an gcruinniú bliantúil in 2018
 2.1.teorainneacha gabhála agus iarrachta agus tréimhse choiscthe le haghaidh na heascainne Eorpaí sa Mheánmhuir ina hiomláine (FLGanna 1 go 27);
 2.2.teorainneacha ar an líon soithí a dhéanann iascaireacht ar an séacla mór dearg agus ar an séacla gorm agus dearg sa Mhuir Iónach (FLGanna 19 go 21) agus i Muir na Leiveainte (FLGanna 24 go 27);
 bearta a glacadh ag an gcruinniú bliantúil in 2019
 2.3.teorainneacha ar iarrachtaí iascaireachta agus an uasacmhainneacht cabhlaigh iascaireachta le haghaidh stoic ghrinnill i Muir Aidriad (FLGanna 17 agus 18);
 2.4.teorainneacha saothraithe iascaireachta agus teorainneacha ar an líon údaruithe iascaireachta maidir leis an gcoiréalach dearg sa Mheánmhuir ina hiomláine (FLGanna 1 go 27);
 2.5.teorainneacha ar an líon soithí a dhéanann iascaireacht ar an séacla mór dearg agus ar an séacla gorm agus dearg i gCaolas na Sicile (FLGanna 12 go 16);
 2.6.teorainneacha gabhála le haghaidh an deargáin i Muir Alboran (FLGanna 1 go 3);
 2.7.teorainneacha ar an líon údaruithe iascaireachta maidir leis an dorád coiteann sa Mheánmhuir ina hiomláine (FLGanna 1 go 27);
 3.Bearta GFCM is infheidhme sa Mhuir Dhubh, lena n‐áirítear:
 3.1.cuóta uathrialaitheach le haghaidh an tsaláin, ar bhonn comhairle eolaíoch;
 3.2.an ghabháil iomlán incheadaithe agus an chionroinnt cuótaí le haghaidh an turbaird faoin bplean bainistíochta ilbhliantúil i ndáil le hiascaigh turbard lena gcuirtear chun feidhme Moladh GFCM/43/2019/3 (FLG 29).
 Cuirtear moltaí GFCM chun feidhme i ndlí an Aontais le Rialachán (AE) Uimh. 1343/2011 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle
 1
 agus ghlac an Coimisiún togra
 2
 chun na Moltaí a ghlac GFCM in 2018 agus 2019 a chur chun feidhme. Ba cheart do bhearta atá nasctha go feidhmiúil leis na deiseanna iascaireachta, amhail cosc le linn an tséasúir sceite, a bheith ina gcuid den Rialachán seo, ós rud é nach bhféadfaí na deiseanna iascaireachta a bhunú ar an leibhéal céanna gan na tréimhsí coiscthe sin (mar shampla le haghaidh an turbaird sa Mhuir Dhubh). D’fhéadfadh éagsúlacht a bheith ann maidir le raon feidhme na tréimhse coiscthe, ag brath ar staid na stoc arna measúnú leis an gcomhairle eolaíoch.
 2021/0292 (NLE)
 Togra le haghaidh
 RIALACHÁN ÓN gCOMHAIRLE
 lena socraítear deiseanna iascaireachta le haghaidh 2022 maidir le stoic éisc agus grúpaí stoc éisc áirithe is infheidhme sa Mheánmhuir agus sa Mhuir Dhubh
 TÁ COMHAIRLE AN AONTAIS EORPAIGH,
 Ag féachaint don Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh, agus go háirithe Airteagal 43(3) de,
 Ag féachaint don togra ón gCoimisiún Eorpach,
 De bharr an mhéid seo a leanas:
 (1)Ceanglaítear, le hAirteagal 6 de Rialachán (AE) Uimh. 1380/2013 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle
 3
 , go nglacfar bearta caomhnaithe agus an chomhairle eolaíoch, theicniúil agus eacnamaíoch a bhíonn ar fáil á cur san áireamh, lena n‐áirítear, i gcás inarb ábhartha, tuarascálacha arna dtarraingt suas ag an gCoiste Eolaíoch, Teicniúil agus Eacnamaíoch um Iascaigh, mar aon le comhairle a fhaightear ó Chomhairlí Comhairleacha a bhunaítear do na limistéir gheografacha ábhartha nó do na réimsí inniúlachta ábhartha agus do mholtaí comhpháirteacha arna ndéanamh ag na Ballstáit.
 (2)Tá sé de dhualgas ar an gComhairle bearta a ghlacadh maidir le deiseanna iascaireachta a shocrú agus a chionroinnt, lena n‐áirítear coinníollacha áirithe atá nasctha go feidhmiúil leis sin, de réir mar is iomchuí. Foráiltear le hAirteagal 16(1) de Rialachán (AE) Uimh. 1380/2013 gur cheart deiseanna iascaireachta a chionroinnt ar na Ballstáit ar dhóigh lena n‐áirithítear cobhsaíocht choibhneasta gníomhaíochtaí iascaireachta gach Ballstáit le haghaidh gach stoic éisc nó iascaigh.
 (3)Foráiltear le hAirteagal 2 de Rialachán (AE) Uimh. 1380/2013 gurb é cuspóir an Chomhbheartais Iascaigh ráta saothraithe na huastáirgeachta inbhuanaithe (‘MSY’) a bhaint amach faoi 2015 i gcás inar féidir agus, ar bhonn forchéimnitheach incriminteach faoi 2020 ar a dhéanaí maidir leis na stoic uile.
 (4)Ba cheart na gabhálacha iomlána incheadaithe (‘TACanna’) a bhunú, dá bhrí sin, i gcomhréir le Rialachán (AE) Uimh. 1380/2013, ar bhonn na comhairle eolaíche atá ar fáil, agus gnéithe bitheolaíocha agus socheacnamaíocha á gcur san áireamh agus cóir chothrom idir earnálacha iascaireachta á háirithiú ag an am céanna, agus aird á tabhairt ar na tuairimí a cuireadh in iúl le linn an chomhairliúcháin le páirtithe leasmhara.
 (5)Foráiltear le hAirteagal 16(4) de Rialachán (AE) Uimh. 1380/2013, i gcás stoic atá faoi réir pleananna ilbhliantúla sonracha, go bhfuil na deiseanna iascaireachta le bunú i gcomhréir leis na rialacha a leagtar síos sna pleananna sin.
 (6)Le Rialachán (AE) 2019/1022 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle
 4
 , bunaíodh an plean ilbhliantúil do na hiascaigh a shaothraíonn stoic ghrinnill sa Mheánmhuir thiar agus tháinig sé i bhfeidhm an 16 Iúil 2019 (‘an plean’). Is é is aidhm don phlean a áirithiú go ndéanfaidh saothrú beo-acmhainní bitheolaíocha na mara líon na speiceas atá á saothrú a athbhunú agus a choinneáil ar bun os cionn leibhéil atá in ann an uastáirgeacht inbhuanaithe a tháirgeadh.
 (7)I gcomhréir le hAirteagal 4(1) de Rialachán (AE) 2019/1022, ba cheart deiseanna iascaireachta le haghaidh stoic a liostaítear in Airteagal 1 den Rialachán sin a shocrú chun go mbainfear amach uastáirgeacht inbhuanaithe maidir le básmhaireacht iascaireachta ar bhonn forchéimnitheach incriminteach faoi 2020 más féidir, agus faoin 1 Eanáir 2025 ar a dhéanaí. Ba cheart deiseanna iascaireachta a shloinneadh i dtéarmaí uasiarrachta iascaireachta incheadaithe agus a shocrú i gcomhréir leis an gcóras iarrachta iascaireachta a leagtar síos in Airteagal 7 de Rialachán (AE) 2019/1022.
 (8)Maidir le 2022 ba cheart an uasiarracht iascaireachta incheadaithe a laghdú de pm% i gcomparáid leis an mbunlíne, a bheidh le baint den uasiarracht iascaireachta incheadaithe iascaireachta a socraíodh le haghaidh 2021 le Rialachán (AE) 2021/90 ón gComhairle
 5
 .
 (9)Ag an 42ú cruinniú a bhí ag an gCoimisiún Ginearálta Iascaigh don Mheánmhuir (‘GFCM’) in 2018, ghlac sé Moladh GFCM/42/2018/1 lena mbunaítear bearta bainistithe le haghaidh na heascainne Eorpaí (Anguilla anguilla) sa Mheánmhuir (folimistéir gheografacha GFCM 1 go 27). Áirítear leis na bearta sin teorainneacha gabhála nó iarrachta agus tréimhse choiscthe bhliantúil ar feadh 3 mhí as a chéile atá le sainiú ag gach Ballstát i gcomhréir le cuspóirí caomhnaithe Rialachán (CE) Uimh. 1100/2007 ón gComhairle
 6
 , leis an bplean nó na pleananna náisiúnta bainistíochta le haghaidh na heascainne Eorpaí agus le patrúin imirce aimseartha na heascainne Eorpaí sa Bhallstát sin. I gcás ina raibh pleananna bainistíochta náisiúnta lena mbaineann laghduithe iarrachta nó gabhála 30 % ar a laghad i bhfeidhm roimh theacht i bhfeidhm an Mholta sin, níor cheart na teorainneacha gabhála nó iarrachta iascaireachta a bunaíodh agus a cuireadh chun feidhme cheana a shárú. Ba cheart feidhm a bheith ag an gcosc maidir le huiscí muirí uile na Meánmhara agus maidir le huiscí goirt amhail inbhir, murlaigh chósta agus uiscí trasdultacha, i gcomhréir leis an Moladh sin. Tá an tréimhse choiscthe nasctha go feidhmiúil leis na deiseanna iascaireachta, toisc, mura bhfuil sé i bhfeidhm, gur cheart na leibhéil ghabhála nó iarrachta iascaireachta a laghdú chun athbhunú na stoc a áirithiú. Ba cheart na bearta sin a chur chun feidhme i ndlí an Aontais.
 (10)[Ionadchoinneálaí le haghaidh stoic pheiligeacha bheaga i Muir Aidriad.]
 (11)Ag an 42ú cruinniú bliantúil a bhí ag GFCM in 2018, ghlac sé Moladh GFCM/42/2018/3 maidir le plean bainistíochta ilbhliantúil um iascaigh tráil inbhuanaithe a dhíríonn ar an séacla mór dearg (Aristaeomorpha foliacea) agus ar an séacla gorm agus dearg (Aristeus antennatus) i Muir na Leiveainte (folimistéir gheografacha GFCM 24, 25, 26 agus 27), moladh lenar tugadh isteach stop sealadach le hiarracht iascaireachta arna sloinneadh i líon uasta soithí iascaireachta. Ba cheart na bearta sin a chur chun feidhme i ndlí an Aontais.
 (12)Ag an 42ú cruinniú bliantúil a bhí ag GFCM in 2018, ghlac sé Moladh GFCM/42/2018/4 maidir le plean bainistíochta ilbhliantúil um iascaigh tráil inbhuanaithe a dhíríonn ar an séacla mór dearg (Aristaeomorpha foliacea) agus ar an séacla gorm agus dearg (Aristeus antennatus) sa Mhuir Iónach (folimistéir gheografacha GFCM 19, 20 agus 21), moladh lenar tugadh isteach stop sealadach le hiarracht iascaireachta arna sloinneadh i líon uasta soithí iascaireachta. Ba cheart na bearta sin a chur chun feidhme i ndlí an Aontais.
 (13)Ag an 43ú cruinniú bliantúil a bhí ag GFCM in 2019, ghlac sé Moladh GFCM/43/2019/6 maidir le bearta bainistithe i dtaca le hiascaigh tráil inbhuanaithe a dhíríonn ar an séacla mór dearg (Aristaeomorpha foliacea) agus ar an séacla gorm agus dearg (Aristeus antennatus) i gCaolas na Sicile (folimistéir gheografacha GFCM 12, 13, 14, 15 agus 16 ), moladh lenar tugadh isteach stop sealadach le hiarracht iascaireachta arna sloinneadh i líon uasta soithí iascaireachta. Ba cheart na bearta sin a chur chun feidhme i ndlí an Aontais.
 (14)Ag an 43ú cruinniú bliantúil a bhí ag GFCM in 2019, ghlac sé Moladh GFCM/43/2019/5 maidir le plean bainistíochta ilbhliantúil um iascaigh ghrinnill inbhuanaithe i Muir Aidriad (folimistéir gheografacha GFCM 17 agus 18), moladh lenar tugadh isteach córas iarrachta iascaireachta agus uasteorainn acmhainneachta cabhlaigh maidir le stoic ghrinnill áirithe. Ba cheart na bearta sin a chur chun feidhme i ndlí an Aontais.
 (15)Agus saintréithe chabhlach na Slóivéine agus an tionchar beag atá acu ar stoic pheiligeacha bheaga agus stoic ghrinnill, is iomchuí na patrúin iascaireachta atá ann cheana a chaomhnú agus rochtain chabhlach na Slóivéine a áirithiú ar íosmhéid speiceas peiligeach beag agus cuóta íosta iarrachta le haghaidh stoic ghrinnill.
 (16)Ag an 43ú cruinniú bliantúil a bhí ag GFCM in 2019, ghlac sé Moladh GFCM/43/2019/4 chomh maith maidir le plean bainistíochta i dtaca le saothrú inbhuanaithe an choiréalaigh dheirg (Corallium rubrum)sa Mheánmhuir (folimistéir gheografacha GFCM 1 go 27), moladh lenar tugadh isteach stop sealadach le hiarracht iascaireachta arna sloinneadh i líon uasta údaruithe iascaireachta, agus teorainneacha saothraithe maidir leis an gcoiréalach dearg. Ba cheart na bearta sin a chur chun feidhme i ndlí an Aontais.
 (17)Ag an 43ú cruinniú bliantúil a bhí ag GFCM in 2019, ghlac sé Moladh GFCM/43/2019/2 maidir le plean bainistíochta i dtaca le saothrú inbhuanaithe an deargáin (Pagellus bogaraveo) i Muir Alboran (folimistéir gheografacha GFCM 1 go 3), moladh lenar tugadh isteach teorainn ghabhála agus iarrachta bunaithe ar an meánleibhéal údaraithe agus a cuireadh i bhfeidhm i gcaitheamh na tréimhse 2010 go dtí 2015. Ba cheart na bearta sin a chur chun feidhme i ndlí an Aontais.
 (18)Ag an 43ú cruinniú a bhí ag GFCM in 2019, ghlac sé Moladh GFCM/43/2019/1 maidir le sraith bearta bainistithe i dtaca le húsáid feistí comhthiomsaithe éisc ar ancaire in iascaigh dorád coiteann (Coryphaena hippurus) sa Mheánmhuir (folimistéir gheografacha GFCM 1 go 27), lenar tugadh isteach stop sealadach le hiarracht iascaireachta arna sloinneadh i líon uasta soithí iascaireachta a dhíríonn ar an dorád coiteann. Ba cheart na bearta sin a chur chun feidhme i ndlí an Aontais.
 (19)Ag an 43ú cruinniú a bhí ag GFCM in 2019, ghlac sé Moladh GFCM/43/2019/3 lena leasaítear Moladh GFCM/41/2017/4 maidir le plean bainistíochta ilbhliantúil i dtaca le hiascaigh turbard sa Mhuir Dhubh (folimistéar GFCM 29). Tugadh isteach leis an moladh sin Gabháil Iomlán Incheadaithe (TAC) réigiúnach uasdátaithe agus scéim cionroinnte cuótaí maidir leis an turbard chomh maith le bearta caomhnaithe, go háirithe tréimhse choiscthe 2 mhí agus teorainn 180 lá sa bhliain leis an líon laethanta iascaireachta. Tá na bearta breise sin nasctha go feidhmiúil leis na deiseanna iascaireachta, toisc, mura bhfuil na bearta sin i bhfeidhm, gur cheart na leibhéil TAC maidir leis an turbard a laghdú chun athbhunú na stoc a áirithiú. Ba cheart na bearta sin a chur chun feidhme i ndlí an Aontais.
 (20)I gcomhréir leis an gcomhairle eolaíoch a chuir GFCM ar fáil, is gá an leibhéal básmhaireachta iascaireachta atá ann faoi láthair a choinneáil chun inbhuanaitheacht an stoic salán sa Mhuir Dhubh a áirithiú. Is iomchuí mar sin leanúint de chuóta uathrialach a shocrú maidir leis an stoc sin.
 (21)Ba cheart na deiseanna iascaireachta a bhunú ar bhonn na comhairle eolaíche atá ar fáil agus gnéithe bitheolaíocha agus socheacnamaíocha á gcur san áireamh agus cóir chothrom idir earnálacha iascaireachta á háirithiú ag an am céanna, agus i bhfianaise na dtuairimí a cuireadh in iúl le linn an chomhairliúcháin le páirtithe leasmhara.
 (22)Tá úsáid na ndeiseanna iascaireachta atá ar fáil do shoithí iascaireachta an Aontais a leagtar amach sa Rialachán seo faoi réir Rialachán (CE) Uimh. 1224/2009 ón gComhairle
 7
 , agus go háirithe Airteagail 33 agus 34 den Rialachán sin, maidir le gabhálacha agus iarracht iascaireachta a thaifeadadh agus maidir le fógra a thabhairt faoi shonraí i ndáil le hídiú deiseanna iascaireachta. Is gá, dá bhrí sin, na cóid atá le húsáid ag na Ballstáit a shonrú agus sonraí á gcur chuig an gCoimisiún maidir le stoic éisc a thabhairt i dtír atá faoi réir an Rialacháin seo.
 (23)Tá úsáid na ndeiseanna iascaireachta atá ar fáil ag soithí iascaireachta de chuid an Aontais a leagtar amach sa Rialachán seo faoi réir Rialachán (AE) Uimh. 1343/2011 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle
 8
 lena gcuirtear chun feidhme forálacha áirithe i ndáil le hiascaireacht i limistéar GFCM.
 (24)Le Rialachán (CE) Uimh. 847/96 ón gComhairle
 9
 , tugadh coinníollacha breise isteach maidir le TACanna a bhainistiú ó bhliain go bliain, lena n-áirítear, faoi Airteagail 3 agus 4 den Rialachán sin, forálacha solúbthachta le haghaidh TACanna réamhchúraim agus anailíseacha. Faoi Airteagal 2 den Rialachán sin, bíonn sé le cinneadh ag an gComhairle, agus TACanna á socrú aici, cé na stoic nach mbeidh feidhm ag Airteagail 3 nó 4 den Rialachán sin maidir leo, go háirithe ar bhonn stádas bitheolaíoch na stoc. Níos déanaí fós, tugadh sásra solúbthachta ó bhliain go bliain isteach le hAirteagal 15(9) de Rialachán (AE) Uimh. 1380/2013 maidir leis na stoic uile atá faoi réir oibleagáid gabhálacha a thabhairt i dtír. Dá bhrí sin, chun solúbthacht iomarcach a sheachaint a dhéanfadh dochar do phrionsabal shaothrú céillí freagrach na n‐acmhainní bitheolaíocha muirí, rud a chuirfeadh bac ar ghnóthú chuspóirí CBI agus a chuirfeadh meath ar stádas bitheolaíoch na stoc, ba cheart a bhunú nach mbeidh feidhm ag Airteagail 3 agus 4 de Rialachán (CE) Uimh. 847/96 maidir le TACanna anailíseacha ach amháin i gcás nach mbaintear leas as an tsolúbthacht ó bhliain go bliain dá bhforáiltear in Airteagal 15(9) de Rialachán (AE) Uimh. 1380/2013.
 (25)Ionas nach gcuirfear isteach ar ghníomhaíochtaí iascaireachta agus chun slí bheatha iascairí an Aontais a áirithiú, ba cheart feidhm a bheith ag an Rialachán seo ón 1 Eanáir 2022. Ar chúiseanna práinne, ba cheart an Rialachán seo a theacht i bhfeidhm láithreach tar éis a fhoilsithe.
 (26)Ba cheart na deiseanna iascaireachta a úsáid i gcomhréir go hiomlán le dlí an Aontais,
 TAR ÉIS AN RIALACHÁN SEO A GHLACADH:
 TEIDEAL 1
 FORÁLACHA GINEARÁLTA
 Airteagal 1
 Ábhar
 Socraítear leis an Rialachán seo deiseanna iascaireachta le haghaidh 2022 atá ar fáil sa Mheánmhuir agus sa Mhuir Dhubh maidir le stoic éisc agus grúpaí stoc éisc áirithe.
 Airteagal 2
 Raon feidhme
 1.Tá feidhm ag an Rialachán seo maidir le soithí iascaireachta de chuid an Aontais ag saothrú na stoc éisc seo a leanas:
 (a)an eascann Eorpach (Anguilla anguilla), an coiréalach dearg (Corallium rubrun) agus an dorád coiteann (Coryphaena hippurus) sa Mheánmhuir, mar a shainmhínítear in Airteagal 4(b);
 (b)an séacla gorm agus dearg (Aristeus antennatus), an rós-séacla domhainmhara (Parapenaeus longirostris), an séacla mór dearg (Aristaeomorpha foliacea), an colmóir Eorpach (Merluccius merluccius), gliomach na hIorua (Nephrops norvegicus) agus an milléad dearg (Mullus barbatus) sa Mheánmhuir thiar mar a shainmhínítear in Airteagal 4(c);
 (c)an t-ainseabhaí (Engraulis encrasicolus) agus an sairdín (Sardina pilchardus) i Muir Aidriad, mar a shainmhínítear in Airteagal 4(d);
 (d)an colmóir Eorpach (Merluccius merluccius), gliomach na hIorua (Nephrops norvegicus), an sól coiteann (Solea solea), an rós-séacla domhainmhara (Parapenaeus longirostris), an milléad dearg (Mullus barbatus) i Muir Aidriad, mar a shainmhínítear in Airteagal 4(d);
 (e)an séacla mór dearg (Aristaeomorpha foliacea) agus an séacla gorm agus dearg (Aristeus antennatus) i gCaolas na Sicile mar a shainmhínítear in Airteagal 4(e), sa Mhuir Iónach mar a shainmhínítear in Airteagal 4(f) agus i Muir na Leiveainte mar a shainmhínítear in Airteagal 4(g);
 (f)an deargán (Pagellus bogaraveo) i Muir Alboran, mar a shainmhínítear in Airteagal 4(h);
 (g)an salán (Sprattus sprattus) agus an turbard (Scophthalmus maximus) sa Mhuir Dhubh, mar a shainmhínítear in Airteagal 4(i).
 2.Tá feidhm ag an Rialachán seo freisin maidir le hiascaigh áineasa i gcás ina dtagraítear go sainráite do na hiascaigh sin sna forálacha ábhartha.
 Airteagal 3
 Sainmhínithe
 Chun críocha an Rialacháin seo, tá feidhm ag na sainmhínithe a leagtar síos in Airteagal 4 de Rialachán (AE) Uimh. 1380/2013. Thairis sin, tá feidhm ag na sainmhínithe seo a leanas:
 (a)ciallaíonn ‘uiscí idirnáisiúnta’ uiscí atá lasmuigh de cheannasacht nó de dhlínse aon Stáit;
 (a)ciallaíonn ‘iascaigh áineasa’ gníomhaíochtaí iascaireachta neamhthráchtála, lena saothraítear beo-acmhainní muirí, le haghaidh áineasa, turasóireachta nó spóirt;
 (b)ciallaíonn ‘gabháil iomlán incheadaithe’ (TAC):
 (i)in iascaigh atá faoi réir na díolúine ón oibleagáid gabhálacha a thabhairt i dtír dá dtagraítear in Airteagal 15(4) go (7) de Rialachán (AE) Uimh. 1380/2013, an chainníocht éisc a fhéadtar a thabhairt i dtír as gach stoc gach bliain;
 (ii)i ngach iascach eile, an chainníocht éisc a fhéadtar a ghabháil as gach stoc i gcaitheamh tréimhse bliana;
 (c)ciallaíonn ‘cuóta’ cion TAC a chionroinntear ar an Aontas nó ar Bhallstát;
 (d)ciallaíonn ‘cuóta uathrialach de chuid an Aontais’ teorainn ghabhála a chionroinntear go huathrialach ar shoithí iascaireachta de chuid an Aontais in éagmais TAC comhaontaithe;
 (e)ciallaíonn ‘cuóta anailíseach’ cuóta uathrialach de chuid an Aontais ar ina leith atá measúnú anailíseach ar fáil;
 (f)ciallaíonn ‘measúnú anailíseach’ meastóireacht chainníochtúil ar threochtaí i gcás stoc ar leith, atá bunaithe ar shonraí maidir le bitheolaíocht agus saothrú an stoic sin, a sonraíodh le hathbhreithniú eolaíoch go raibh siad de cháilíocht leormhaith chun comhairle eolaíoch a sholáthar i ndáil le roghanna maidir le gabhálacha amach anseo.
 (g)ciallaíonn ‘feiste um chomhbhailiú éisc’ nó ‘FAD’ aon trealamh ar ancaire atá ar snámh ar dhromchla na farraige arb é is aidhm dó éisc a mhealladh.
 Airteagal 4
 Limistéir iascaireachta
 Chun críocha an Rialacháin seo, tá feidhm ag na sainmhínithe limistéir seo a leanas:
 (a)ciallaíonn ‘folimistéir gheografacha GFCM’ na limistéir a shainmhínítear in Iarscríbhinn I a ghabhann le Rialachán (AE) Uimh. 1343/2011 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle
 10
 ;
 (b)ciallaíonn ‘an Mheánmhuir’ uiscí i bhfolimistéir gheografacha GFCM 1 go 27, mar a shainmhínítear in Iarscríbhinn I a ghabhann le Rialachán (AE) Uimh. 1343/2011;
 (c)ciallaíonn ‘an Mheánmhuir thiar’ uiscí i bhfolimistéir gheografacha GFCM 1, 2, 5, 6, 7, 8, 9, 10 agus 11, mar a shainmhínítear in Iarscríbhinn I a ghabhann le Rialachán (AE) Uimh. 1343/2011;
 (d)ciallaíonn ‘Muir Aidriad’ uiscí i bhfolimistéir gheografacha GFCM 17 agus 18, mar a shainmhínítear in Iarscríbhinn I a ghabhann le Rialachán (AE) Uimh. 1343/2011;
 (e)ciallaíonn ‘Caolas na Sicile’ uiscí i bhfolimistéir gheografacha GFCM 12, 13, 14, 15 agus 16, mar a shainmhínítear in Iarscríbhinn I a ghabhann le Rialachán (AE) Uimh. 1343/2011;
 (f)ciallaíonn ‘an Mhuir Iónach’ uiscí i bhfolimistéir gheografacha GFCM 19, 20 agus 21, mar a shainmhínítear in Iarscríbhinn I a ghabhann le Rialachán (AE) Uimh. 1343/2011;
 (g)ciallaíonn ‘Muir na Leiveainte’ uiscí i bhfolimistéir gheografacha GFCM 24, 25, 26 agus 27, mar a shainmhínítear in Iarscríbhinn I a ghabhann le Rialachán (AE) Uimh. 1343/2011;
 (h)ciallaíonn ‘Muir Alboran’ uiscí i bhfolimistéir gheografacha GFCM 1 go 3, mar a shainmhínítear in Iarscríbhinn I a ghabhann le Rialachán (AE) Uimh. 1343/2011;
 (i)ciallaíonn ‘an Mhuir Dhubh’ uiscí i bhfolimistéar geografach GFCM 29, mar a shainmhínítear in Iarscríbhinn I a ghabhann le Rialachán (AE) Uimh. 1343/2011.
 TEIDEAL II
 Deiseanna iascaireachta
 CAIBIDIL I
 An Mheánmhuir
 Airteagal 5
 An eascann Eorpach
 1.Tá feidhm ag an Airteagal seo maidir le gníomhaíochtaí uile shoithí iascaireachta de chuid an Aontais agus gníomhaíochtaí iascaireachta eile an Aontais lena ngabhtar an eascann Eorpach (Anguilla anguilla), eadhon iascaigh spriocdhírithe, theagmhasacha agus áineasa, in uiscí muirí uile na Meánmhara, lena n-áirítear fionnuiscí agus uiscí goirt trasdultacha, murlaigh agus inbhir, mar shampla.
 2.Toirmeascfar ar shoithí iascaireachta de chuid an Aontais iascaireacht a dhéanamh ar an eascann Eorpach in uiscí an Aontais agus in uiscí idirnáisiúnta na Meánmhara ar feadh tréimhse 3 mhí as a chéile a chinnfidh gach Ballstát. Beidh an tréimhse choiscthe iascaireachta comhsheasmhach leis na cuspóirí caomhnaithe a leagtar amach i Rialachán (CE) Uimh. 1100/2007, leis na pleananna náisiúnta bainistíochta atá i bhfeidhm agus le patrúin imirce aimseartha na heascainne Eorpaí sna Ballstáit lena mbaineann. Déanfaidh na Ballstáit an tréimhse a chinntear a chur in iúl don Choimisiún tráth nach déanaí ná 1 mhí roimh theacht i bhfeidhm na tréimhse coiscthe agus i gcás ar bith roimh an 31 Eanáir 2022.
 3.Ní sháróidh na Ballstáit na huasteorainneacha gabhála nó iarrachta iascaireachta le haghaidh na heascainne Eorpaí a bhunaítear agus a chuirtear chun feidhme trí bhíthin a bpleananna náisiúnta bainistíochta, a ghlactar i gcomhréir le hAirteagail 2 agus 4 de Rialachán (CE) Uimh. 1100/2007.
 Airteagal 6
 An coiréalach dearg
 1.Tá feidhm ag an Airteagal seo maidir le gníomhaíochtaí uile shoithí iascaireachta de chuid an Aontais agus gníomhaíochtaí iascaireachta eile an Aontais i ndáil le saothrú an choiréalaigh dheirg (Corallium rubrum), eadhon iascaigh spriocdhírithe agus áineasa sa Mheánmhuir.
 2.Le haghaidh iascaigh spriocdhírithe, maidir leis an líon uasta údaruithe iascaireachta agus uaschainníochtaí stoc coiréalach dearg a shaothraíonn soithí iascaireachta de chuid an Aontais agus a shaothraítear trí ghníomhaíochtaí an Aontais, ní rachaidh an líon sin thar na leibhéil a leagtar amach in Iarscríbhinn I.
 3.Toirmeascfar ar shoithí iascaireachta de chuid an Aontais atá faoi réir mhír 2 an coiréalach dearg a thrasloingsiú ar muir.
 4.Maidir le hiascaigh áineasa, déanfaidh na Ballstáit na bearta is gá chun toirmeasc a chur ar an gcoiréalach dearg a ghabháil agus a choinneáil ar bord, a thrasloingsiú nó a thabhairt i dtír.
 Airteagal 7
 An dorád coiteann
 1.Tá feidhm ag an Airteagal seo maidir le gníomhaíochtaí tráchtála uile shoithí de chuid an Aontais agus gníomhaíochtaí iascaireachta eile an Aontais lena n‐úsáidtear feistí um chomhbhailiú éisc chun an dorád coiteann (Coryphaena hippurus) a ghabháil in uiscí idirnáisiúnta na Meánmhara.
 2.Leagtar amach in Iarscríbhinn II an líon uasta soithí iascaireachta údaraithe chun iascaireacht a dhéanamh ar an dorád coiteann.
 CAIBIDIL II
 An Mheánmhuir thiar
 Airteagal 8
 Stoic ghrinnill
 1.Tá feidhm ag an Airteagal seo maidir le gníomhaíochtaí uile shoithí iascaireachta de chuid an Aontais agus gníomhaíochtaí iascaireachta eile an Aontais lena ngabhtar stoic ghrinnill dá dtagraítear in Airteagal 1(2) de Rialachán (AE) 2019/1022, sa Mheánmhuir thiar.
 2.Leagtar amach an uasiarracht iascaireachta incheadaithe in Iarscríbhinn III a ghabhann leis an Rialachán seo lena ndéanfaidh na Ballstáit an uasiarracht iascaireachta incheadaithe a bhainistiú i gcomhréir le hAirteagal 9 de Rialachán (AE) 2019/1022.
 Airteagal 9
 Tarchur sonraí
 Déanfaidh na Ballstáit na sonraí maidir le hiarracht iascaireachta a thaifeadadh agus a tharchur chuig an gCoimisiún i gcomhréir le hAirteagal 10 de Rialachán (AE) 2019/1022.
 Nuair a chuirfidh an Ballstáit sonraí maidir le hiarracht iascaireachta faoi bhráid an Choimisiúin i gcomhréir leis an Airteagal seo, úsáidfidh siad cóid na ngrúpaí iarrachta iascaireachta a leagtar amach in Iarscríbhinn III.
 CAIBIDIL III
 Muir Aidriad
 Airteagal 10
 [Ionadchoinneálaí le haghaidh stoic pheiligeacha bheaga]
 Airteagal 11
 Stoic ghrinnill
 1.Tá feidhm ag an Airteagal seo maidir le gníomhaíochtaí uile shoithí iascaireachta de chuid an Aontais agus gníomhaíochtaí iascaireachta eile an Aontais lena ngabhtar an colmóir Eorpach (Merluccius merluccius), gliomach na hIorua (Nephrops norvegicus), an sól coiteann (Solea solea), an rós-séacla domhainmhara (Parapenaeus longirostris) agus an milléad dearg (Mullus barbatus) i Muir Aidriad.
 2.Leagtar amach in Iarscríbhinn IV an uasiarracht iascaireachta incheadaithe le haghaidh stoic ghrinnill agus an uasacmhainneacht cabhlaigh iascaireachta faoi raon feidhme an Airteagail seo.
 3.Déanfaidh na Ballstáit an uasiarracht iascaireachta incheadaithe a bhainistiú i gcomhréir le hAirteagail 26 go 35 de Rialachán (CE) Uimh. 1224/2009.
 Airteagal 12
 Tarchur sonraí
 Nuair a chuirfidh na Ballstáit faoi bhráid an Choimisiúin, de bhun Airteagail 33 agus 34 de Rialachán (CE) Uimh. 1224/2009, sonraí a bhaineann le tabhairt i dtír na gcainníochtaí stoc arna ngabháil, úsáidfidh siad na cóid stoic a leagtar amach in Iarscríbhinn IV.
 CAIBIDIL IV
 An Mhuir Iónach, Muir na Leiveainte agus Caolas na Sicile
 Airteagal 13
 1.Tá feidhm ag an Airteagal seo maidir le gníomhaíochtaí uile shoithí iascaireachta de chuid an Aontais agus gníomhaíochtaí iascaireachta eile an Aontais lena ngabhtar an séacla mór dearg (Aristaeomorpha foliacea) agus an séacla gorm agus dearg (Aristeus antennatus), sa Mhuir Iónach, i Muir na Leiveainte agus i gCaolas na Sicile.
 2.Leagtar amach in Iarscríbhinn V an líon uasta soithí tráil ghrinnill údaraithe chun iascaireacht a dhéanamh ar stoic ghrinnill.
 CAIBIDIL V
 Muir Alboran
 Airteagal 14
 1.Tá feidhm ag an Airteagal seo maidir le hiascaireacht tráchtála le spiléir agus le línte láimhe a dhéanann soithí iascaireachta de chuid an Aontais lena ngabhtar an deargán (Pagellus bogaraveo) i Muir Alboran.
 2.Ní shárófar leis an uasleibhéal gabhálacha na leibhéil a leagtar amach in Iarscríbhinn VI.
 CAIBIDIL VI
 An Mhuir Dhubh
 Airteagal 15
 Deiseanna iascaireachta maidir leis an salán a chionroinnt
 1.Tá feidhm ag an Airteagal seo maidir le gníomhaíochtaí uile shoithí iascaireachta de chuid an Aontais agus gníomhaíochtaí iascaireachta eile an Aontais lena ngabhtar an salán (Sprattus sprattus) sa Mhuir Dhubh.
 2.Leagtar amach in Iarscríbhinn VII cuóta uathrialach an Aontais i dtaca leis an salán, cionroinnt an chuóta sin i measc na mBallstát agus, i gcás inarb iomchuí, na coinníollacha áirithe atá nasctha go feidhmiúil leis sin.
 Airteagal 16
 Deiseanna iascaireachta maidir leis an turbard a chionroinnt
 1.Tá feidhm ag an Airteagal seo maidir leis na gníomhaíochtaí uile a dhéanann soithí iascaireachta de chuid an Aontais agus maidir le gníomhaíochtaí iascaireachta eile an Aontais lena ngabhtar an turbard (Scophthalmus maximus) sa Mhuir Dhubh.
 2.Leagtar amach in Iarscríbhinn VII an ghabháil iomlán incheadaithe le haghaidh an turbaird is infheidhme in uiscí an Aontais sa Mhuir Dhubh agus cionroinnt na gabhála iomláine incheadaithe sin i measc na mBallstát agus, i gcás inarb iomchuí, na coinníollacha áirithe atá nasctha go feidhmiúil leis sin.
 Airteagal 17
 Bainistíocht iarrachta iascaireachta maidir leis an turbard
 Maidir le soithí iascaireachta de chuid an Aontais atá údaraithe chun iascaireacht a dhéanamh ar thurbaird faoi chuimsiú Airteagal 16, gan beann ar fhad foriomlán na soithí, ní rachaidh siad thar 180 lá iascaireachta in aghaidh na bliana.
 Airteagal 18
 Tréimhse choiscthe maidir leis an turbard
 Toirmeascfar ar shoithí iascaireachta de chuid an Aontais aon ghníomhaíocht iascaireachta a dhéanamh, lena n-áirítear turbaird a thrasloingsiú, a choinneáil ar bord, a thabhairt i dtír agus a dhíol den chéad uair, in uiscí an Aontais sa Mhuir Dhubh ón 15 Aibreán go dtí an 15 Meitheamh.
 Airteagal 19
 Forálacha speisialta maidir le deiseanna iascaireachta sa Mhuir Dhubh a chionroinnt
 1.Déanfar cionroinnt deiseanna iascaireachta i measc na mBallstát mar a leagtar amach iad in Airteagail 15 agus 16 den Rialachán seo gan dochar do na nithe seo a leanas:
 (a)malartuithe arna ndéanamh de bhun Airteagal 16(8) de Rialachán (AE) Uimh. 1380/2013;
 (b)asbhaintí agus ath-chionrannta arna ndéanamh de bhun Airteagal 37 de Rialachán (CE) Uimh. 1224/2009; agus
 (c)asbhaintí arna ndéanamh de bhun Airteagail 105 agus 107 de Rialachán (CE) Uimh. 1224/2009.
 2.Ní bheidh feidhm ag Airteagail 3 agus 4 de Rialachán (CE) Uimh. 847/96 i gcás ina n‐úsáidfidh Ballstát an tsolúbthacht bhliantúil dá bhforáiltear in Airteagal 15(9) de Rialachán (AE) Uimh. 1380/2013.
 Airteagal 20
 Tarchur sonraí
 Nuair a chuirfidh na Ballstáit faoi bhráid an Choimisiúin, de bhun Airteagail 33 agus 34 de Rialachán (CE) Uimh. 1224/2009, sonraí a bhaineann le tabhairt i dtír cainníochtaí stoc saláin agus stoc turbaird arna ngabháil in uiscí an Aontais sa Mhuir Dhubh, úsáidfidh siad na cóid stoic a leagtar amach in Iarscríbhinn VII.
 TEIDEAL III
 FORÁLACHA CRÍOCHNAITHEACHA
 Airteagal 21
 Teacht i bhfeidhm
 Tiocfaidh an Rialachán seo i bhfeidhm an [...] lá tar éis lá a fhoilsithe in Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh.
 Beidh feidhm aige ón 1 Eanáir 2022.
 Beidh an Rialachán seo ina cheangal go huile agus go hiomlán agus beidh sé infheidhme go díreach i ngach Ballstát.
 Arna dhéanamh sa Bhruiséil,
 Thar ceann na Comhairle
 An tUachtarán
 (1)
 Rialachán (AE) Uimh. 1343/2011 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 13 Nollaig 2011 maidir le forálacha áirithe i ndáil le hiascaireacht i limistéar Chomhaontú CGIM (An Coimisiún Iascaigh Ginearálta don Mheánmhuir) agus lena leasaítear Rialachán (CE) Uimh. 1967/2006 ón gComhairle maidir le bearta bainistíochta do shaothrú inbhuanaithe acmhainní iascaigh sa Mheánmhuir (IO L 347, 30.12.2011, lch. 44).
 (2)
 COM(2018) 143 final
 (3)
 Rialachán (AE) Uimh. 1380/2013 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 11 Nollaig 2013 maidir leis an gComhbheartas Iascaigh, lena leasaítear Rialachán (CE) Uimh. 1954/2003 ón gComhairle agus Rialachán (CE) Uimh. 1224/2009 ón gComhairle agus lena n‐aisghairtear Rialachán (CE) Uimh. 2371/2002 ón gComhairle, Rialachán (CE) Uimh. 639/2004 ón gComhairle agus Cinneadh 2004/585/CE ón gComhairle (IO L 354, 28.12.2013, lch. 22).
 (4)
 Rialachán (AE) 2019/1022 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 20 Meitheamh 2019 lena mbunaítear plean ilbhliantúil do na hiascaigh a shaothraíonn stoic ghrinnill sa Mheánmhuir thiar agus lena leasaítear Rialachán (AE) Uimh. 508/2014 (IO L 172, 26.6.2019, lch. 1).
 (5)
 Rialachán (AE) 2021/90 ón gComhairle an 28 Eanáir 2021 lena socraítear deiseanna iascaireachta le haghaidh 2021 maidir le stoic éisc agus grúpaí stoc éisc áirithe is infheidhme sa Mheánmhuir agus sa Mhuir Dhubh (IO L 31, 29.1.2021, lgh. 1-19).
 (6)
 Rialachán (CE) Uimh. 1100/2007 ón gComhairle an 18 Meán Fómhair 2007 lena mbunaítear bearta chun stoc na heascainne Eorpaí a athbhunú (IO L 248, 22.9.2007, lch. 17).
 (7)
 Rialachán (CE) Uimh. 847/96 ón gComhairle an 6 Bealtaine 1996 lena dtugtar isteach coinníollacha breise maidir le TACanna agus cuótaí a bhainistiú ó bhliain go bliain (IO L 115, 9.5.1996, lch. 3).
 (8)
 Rialachán (AE) Uimh. 1343/2011 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 13 Nollaig 2011 maidir le forálacha áirithe i ndáil le hiascaireacht i limistéar Chomhaontú CGIM (An Coimisiún Iascaigh Ginearálta don Mheánmhuir) agus lena leasaítear Rialachán (CE) Uimh. 1967/2006 ón gComhairle maidir le bearta bainistíochta do shaothrú inbhuanaithe acmhainní iascaigh sa Mheánmhuir (IO L 347, 30.12.2011, lch. 44).
 (9)
 Rialachán (AE) Uimh. 1343/2011 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 13 Nollaig 2011 maidir le forálacha áirithe i ndáil le hiascaireacht i limistéar Chomhaontú CGIM (An Coimisiún Iascaigh Ginearálta don Mheánmhuir) agus lena leasaítear Rialachán (CE) Uimh. 1967/2006 ón gComhairle maidir le bearta bainistíochta do shaothrú inbhuanaithe acmhainní iascaigh sa Mheánmhuir (IO L 347, 30.12.2011, lch. 44).
 ---documentbreak---
 AN COIMISIÚN EORPACH
 An Bhruiséil,17.9.2021
 COM(2021) 548 final
 IARSCRÍBHINNÍ
 a ghabhann leis an Togra le haghaidh
 RIALACHÁN ÓN gCOMHAIRLE
 lena socraítear deiseanna iascaireachta le haghaidh 2022 maidir le stoic éisc agus grúpaí stoc éisc áirithe is infheidhme sa Mheánmhuir agus sa Mhuir Dhubh
 IARSCRÍBHINN I
 NA DEISEANNA IASCAIREACHTA LE hAGHAIDH SOITHÍ IASCAIREACHTA DE CHUID AN AONTAIS I gCOMHTHÉACS PHLEAN BAINISTÍOCHTA ILBHLIANTÚIL AN CHOIMISIÚIN GHINEARÁLTA IASCAIGH DON MHEÁNMHUIR MAIDIR LEIS AN gCOIRÉALACH DEARG SA MHEÁNMHUIR
 Leagtar amach sna táblaí san Iarscríbhinn seo an líon uasta údaruithe iascaireachta incheadaithe agus gabhálacha incheadaithe le haghaidh an coiréalaigh dheirg sa Mheánmhuir.
 Is tagairtí d’fholimistéir gheografacha (‘FLGanna’) CGIM iad na tagairtí do limistéir iascaireachta.
 Chun críocha na hIarscríbhinne seo, cuirtear an tábla comparáideach seo a leanas ar fáil, ina gcuimsítear ainmneacha Laidine agus gnáthainmneacha stoc éisc:
 Ainm eolaíoch
 Cód alpha-3
 Gnáthainm
 Corallium rubrum
 COL
 An coiréalach dearg
 Tábla 1. An líon uasta údaruithe iascaireachta
 1
 Na Ballstáit
 An coiréalach dearg
 COL
 An Ghréig
 12
 An Spáinn
 0 (
 2
 )
 An Fhrainc
 32
 An Chróit
 28
 An Iodáil
 40
 Tábla 2. Uasleibhéal cainníochtaí saothraithe arna sloinneadh i dtonaí beomheáchain
 Speiceas:
 An coiréalach dearg
 Limistéar:
 Uiscí an Aontais sa Mheánmhuir - FLGanna 1-27
 Corallium rubrum
 COL/GF1-27
 An Ghréig
 1,844
 Ní bheidh feidhm ag Airteagal 3 de Rialachán (CE) Uimh. 847/96.
 Ní bheidh feidhm ag Airteagal 4 de Rialachán (CE) Uimh. 847/96.
 An Spáinn
 0 (*)
 An Fhrainc
 1,400
 An Chróit
 1,226
 An Iodáil
 1,378
 An tAontas
 5,848
 TAC
 Ní bhaineann le hábhar/Níl aon chomhaontú ann ina leith
 IARSCRÍBHINN II
 IARRACHT IASCAIREACHTA LE hAGHAIDH SOITHÍ IASCAIREACHTA DE CHUID AN AONTAIS I gCOMHTHÉACS BHAINISTIÚ AN DORÁID CHOITINN SA MHEÁNMHUIR
 Leagtar amach sa tábla san Iarscríbhinn seo líon uasta soithí iascaireachta de chuid an Aontais atá údaraithe chun iascaireacht a dhéanamh ar an dorád coiteann in uiscí idirnáisiúnta na Meánmhara.
 Is tagairtí d’uiscí idirnáisiúnta na Meánmhara iad na tagairtí do limistéir iascaireachta.
 Chun críocha na hIarscríbhinne seo, cuirtear an tábla comparáideach seo a leanas ar fáil, ina gcuimsítear ainmneacha Laidine agus gnáthainmneacha stoc éisc:
 Ainm eolaíoch
 Cód alpha-3
 Gnáthainm
 Coryphaena hippurus
 DOL
 An dorád coiteann
 Maximum number of fishing authorisations for vessels operating in international waters
 3
 An Ballstát
 An dorád coiteann DOL
 An Iodáil
 797
 Málta
 130
 IARSCRÍBHINN III
 IARRACHT IASCAIREACHTA LE hAGHAIDH SOITHÍ IASCAIREACHTA DE CHUID AN AONTAIS I gCOMHTHÉACS BHAINISTIÚ NA STOC GRINNILL SA MHEÁNMHUIR THIAR
 Leagtar amach sna táblaí san Iarscríbhinn seo an uasiarracht iascaireachta incheadaithe (in aghaidh laethanta iascaireachta) de réir stocghrúpaí, mar a shainítear in Airteagal 1 de Rialachán (AE) Uimh. 2019/1022, agus fad foriomlán na soithí le haghaidh gach cineál tráil
 41 lena ndéantar iascaireacht ar na stoic ghrinnill sa Mheánmhuir thiar.
 Beidh na huasiarrachtaí iascaireachta incheadaithe uile a leagtar amach san Iarscríbhinn seo faoi réir na rialacha a leagtar amach i Rialachán (AE) 2019/1022 agus in Airteagail 26 go 35 de Rialachán (CE) 1224/2009.
 Is tagairtí d’fholimistéir gheografacha (‘FLGanna’) CGIM iad na tagairtí do limistéir iascaireachta.
 Chun críocha na hIarscríbhinne seo, cuirtear an tábla comparáideach seo a leanas ar fáil, ina gcuimsítear ainmneacha Laidine agus gnáthainmneacha stoc éisc:
 Ainm eolaíoch
 Cód alpha-3
 Gnáthainm
 Aristaeomorpha foliacea
 ARS
 An séacla mór dearg
 Aristeus antennatus
 ARA
 An séacla gorm agus dearg
 Merluccius merluccius
 HKE
 An colmóir Eorpach
 Mullus barbatus
 MUT
 An lannach riabhach
 Nephrops norvegicus
 NEP
 Gliomach na hIorua
 Parapenaeus longirostris
 DPS
 An rós-séacla domhainmhara
 An uasiarracht iascaireachta incheadaithe in aghaidh laethanta iascaireachta
 (a) Muir Alboran, na hOileáin Bhailéaracha, Tuaisceart na Spáinne agus Murascaill an Leoin (FLGanna 1-2-5-6-7)
 Stocghrúpa
 Fad foriomlán na soithí
 An Spáinn
 An Fhrainc
 An Iodáil
 Cód an ghrúpa iarrachta iascaireachta
 An lannach riabhach sna FLGanna 1, 5, 6 agus 7; An colmóir sna FLGanna 1, 5, 6 agus 7; An rós-séacla domhainmhara sna FLGanna 1, 5 agus 6; Gliomach na hIorua sna FLGanna 5 agus 6.
 < 12 m
 pm
 pm
 pm
 EFF1/MED1_TR1
 ≥ 12 m agus < 18 m
 pm
 pm
 pm
 EFF1/MED1_TR2
 ≥ 18 m agus < 24 m
 pm
 pm
 pm
 EFF1/MED1_TR3
 ≥ 24 m
 pm
 pm
 pm
 EFF1/MED1_TR4
 Stocghrúpa
 Fad foriomlán na soithí
 An Spáinn
 An Fhrainc
 An Iodáil
 Cód an ghrúpa iarrachta iascaireachta
 An séacla gorm agus dearg sna FLGanna 1, 5, 6 agus 7.
 < 12 m
 pm
 pm
 pm
 EFF2/MED1_TR1
 ≥ 12 m agus < 18 m
 pm
 pm
 pm
 EFF2/MED1_TR2
 ≥ 18 m agus < 24 m
 pm
 pm
 pm
 EFF2/MED1_TR3
 ≥ 24 m
 pm
 pm
 pm
 EFF2/MED1_TR4
 (b) Oileán na Corsaice, an Mhuir Liogúrach, Muir Thoirian agus Oileán na Sairdíne (FLGanna 8-9-10-11)
 Stocghrúpa
 Fad foriomlán na soithí
 An Spáinn
 An Fhrainc
 An Iodáil
 Cód an ghrúpa iarrachta iascaireachta
 An lannach riabhach sna FLGanna 9, 10 agus 11; An colmóir sna FLGanna 9, 10 agus 11; An rós-séacla domhainmhara sna FLGanna 9, 10 agus 11; Gliomach na hIorua sna FLGanna 9 agus 10.
 < 12 m
 pm
 pm
 pm
 EFF1/MED2_TR1
 ≥ 12 m agus < 18 m
 pm
 pm
 pm
 EFF1/MED2_TR2
 ≥ 18 m agus < 24 m
 pm
 pm
 pm
 EFF1/MED2_TR3
 ≥ 24 m
 pm
 pm
 pm
 EFF1/MED2_TR4
 Stocghrúpa
 Fad foriomlán na soithí
 An Spáinn
 An Fhrainc
 An Iodáil
 Cód an ghrúpa iarrachta iascaireachta
 An séacla mór dearg sna FLGanna 9, 10 agus 11.
 < 12 m
 pm
 pm
 pm
 EFF2/MED2_TR1
 ≥ 12 m agus < 18 m
 pm
 pm
 pm
 EFF2/MED2_TR2
 ≥ 18 m agus < 24 m
 pm
 pm
 pm
 EFF2/MED2_TR3
 ≥ 24 m
 pm
 pm
 pm
 EFF2/MED2_TR4
 IARSCRÍBHINN IV
 DEISEANNA IASCAIREACHTA LE hAGHAIDH SOITHÍ IASCAIREACHTA DE CHUID AN AONTAIS I MUIR AIDRIAD
 Leagtar amach sna táblaí san Iarscríbhinn seo na deiseanna iascaireachta de réir stoic nó grúpaí iarrachta soithí agus na coinníollacha atá nasctha go feidhmiúil leo, i gcás inarb iomchuí, chomh maith leis an líon uasta soithí iascaireachta atá údaraithe chun iascaireacht a dhéanamh ar pheiligigh bheaga.
 Beidh na deiseanna iascaireachta uile a leagtar amach san Iarscríbhinn seo faoi réir na rialacha a leagtar amach in Airteagail 26 go 35 de Rialachán (CE) 1224/2009.
 Is tagairtí d’fholimistéir gheografacha (FLGanna) CGIM iad na tagairtí do limistéir iascaireachta.
 Chun críocha na hIarscríbhinne seo, cuirtear an tábla comparáideach seo a leanas ar fáil, ina gcuimsítear ainmneacha Laidine agus gnáthainmneacha:
 Ainm eolaíoch
 Cód alpha-3
 Gnáthainm
 Engraulis encrasicolus
 ANE
 An t-ainseabhaí
 Merluccius merluccius
 HKE
 An colmóir Eorpach
 Mullus barbatus
 MUT
 An lannach riabhach
 Nephrops norvegicus
 NEP
 Gliomach na hIorua
 Parapenaeus longirostris
 DPS
 An rós-séacla domhainmhara
 Sardina pilchardus
 PIL
 An sairdín
 Solea solea
 SOL
 An sól coiteann
 1.[Téacs ionadchoinneálaí le haghaidh stoic peiligeach beag – FLGanna 17 agus 18]
 2.Stoic ghrinnill – FLGanna 17 agus 18
 An uasiarracht iascaireachta incheadaithe (in aghaidh laethanta iascaireachta) de réir cineálacha tráil lena ndéantar iascaireacht ar stoic ghrinnill sna FLGanna 17 agus 18 (Muir Aidriad).
 Laethanta Iascaireachta 2022
 An cineál trealaimh
 Limistéar geografach
 An stoc lena mbaineann
 Fad foriomlán na soithí
 Cód an ghrúpa iarrachta
 AN IODÁIL
 AN CHRÓIT
 AN tSLÓIVÉIN٭
 Tráil (OTB)
 Folimistéir CGIM 17-18
 An lannach riabhach; An colmóir; An rós-séacla domhainmhara, agus gliomach na hIorua
 < 12 m
 EFF/MED3_OTB_TR1
 pm
 pm
 ≥ 12 m agus < 18 m
 EFF/MED3_OTB_TR2
 pm
 pm
 ≥ 18 m agus < 24 m
 EFF/MED3_OTB_TR3
 pm
 pm
 ≥ 24 m
 EFF/MED3_OTB_TR4
 pm
 pm
 Tráil bhíoma (TBB)
 Folimistéar CGIM 17
 An sól coiteann
 < 12 m
 EFF/MED3_TBB_TR1
 pm
 ≥ 12 m agus < 18 m
 EFF/MED3_TBB_TR2
 pm
 ≥ 18 m agus < 24 m
 EFF/MED3_TBB_TR3
 pm
 ≥ 24 m
 EFF/MED3_TBB_TR4
 pm
 (٭) Maidir le soithí faoi bhratach na Slóivéine a bhíonn ag iascaireacht le trealamh OTB in FLG 17, ní rachaidh siad thar 3 000 lá iascaireachta sa bhliain.
 Uasacmhainneacht cabhlaigh iascaireachta na soithí tráil ghrinnill agus tráil bhíoma atá údaraithe chun iascaireacht a dhéanamh ar stoic ghrinnill
 An Ballstát
 Trealamh
 Líon soithí
 kW
 GT
 An Chróit
 OTB
 495
 79 867,99
 13 267,99
 An Iodáil
 OTB-TBB
 1 363
 260 618,37
 47 148
 An tSlóivéin (*)
 OTB
 11
 1 813,00
 168,67
 (*) Ní bheidh feidhm ag forálacha mhíreanna 9(c) agus 28 de CGIM/43/2019/5 maidir le cabhlaigh náisiúnta ag a mbíonn trealamh OTB á oibriú agus a bhíonn ag iascaireacht ar feadh níos lú ná 1 000 lá le linn na tréimhse tagartha atá luaite i mír 9(c). Ní thiocfaidh méadú níos mó ná 50 faoin gcéad, maidir leis an tréimhse thagartha, ar acmhainneacht iascaireachta an chabhlaigh ghníomhaigh ag a mbíonn trealamh OTB á oibriú.
 IARSCRÍBHINN V
 DEISEANNA IASCAIREACHTA LE hAGHAIDH SOITHÍ IASCAIREACHTA DE CHUID AN AONTAIS SA MHUIR IÓNACH, I MUIR NA LEIVEAINTE AGUS I gCAOLAS NA SICILE
 Leagtar amach sna táblaí san Iarscríbhinn seo líon uasta soithí iascaireachta de chuid an Aontais atá údaraithe chun iascaireacht a dhéanamh ar stoic ghrinnill sa Mhuir Iónach, i Muir na Leiveainte agus i gCaolas na Sicile.
 Is tagairtí d’fholimistéir gheografacha (‘FLGanna’) CGIM iad na tagairtí do limistéir iascaireachta.
 Chun críocha na hIarscríbhinne seo, cuirtear an tábla comparáideach seo a leanas ar fáil, ina gcuimsítear ainmneacha Laidine agus gnáthainmneacha stoc éisc:
 Ainm eolaíoch
 Cód alpha-3
 Gnáthainm
 Aristaeomorpha foliacea
 ARS
 An séacla mór dearg
 Aristeus antennatus
 ARA
 An séacla gorm agus dearg
 (a) An líon uasta soithí tráil ghrinnill údaraithe sa Mhuir Iónach (FLGanna 19-20-21)
 An Ballstát
 An séacla mór dearg in uiscí an Aontais sna FLGanna 19, 20 agus 21
 An séacla gorm agus dearg in uiscí an Aontais sna FLGanna 19, 20 agus 21
 An Ghréig
 263
 263
 An Iodáil
 410
 410
 Málta
 15
 15
 (b) An líon uasta soithí tráil ghrinnill atá údaraithe chun iascaireacht a dhéanamh i Muir na Leiveainte (FLGanna 24-25-26-27)
 An Ballstát
 An séacla mór dearg in uiscí an Aontais sna FLGanna 24-25-26-27
 An séacla gorm agus dearg in uiscí an Aontais sna FLGanna 24-25-26-27
 An Iodáil
 80
 80
 An Chipir
 6
 6
 (c) An líon uasta soithí tráil ghrinnill atá údaraithe chun iascaireacht a dhéanamh i gCaolas na Sicile (FLGanna 12-13-14-15-16)
 An Ballstát
 An séacla mór dearg in uiscí an Aontais sna FLGanna 12-13-14-15-16
 An séacla gorm agus dearg in uiscí an Aontais sna FLGanna 12-13-14-15-16
 An Spáinn
 2
 2
 An Iodáil
 320
 320
 An Chipir
 1
 1
 Málta
 15
 15
 IARSCRÍBHINN VI
 DEISEANNA IASCAIREACHTA LE hAGHAIDH SOITHÍ IASCAIREACHTA DE CHUID AN AONTAIS I MUIR ALBORAN
 An t-uasleibhéal gabhálacha a dhéanfar le spiléir agus le ceannrópaí arna sloinneadh i dtonaí beomheáchain
 Speiceas:
 An deargán
 Limistéar:
 Uiscí an Aontais i Muir Alboran - FLGanna 1-3
 Pagellus bogaraveo
 SBR/GF1-3
 An Spáinn
 225
 Ní bheidh feidhm ag Airteagal 3 de Rialachán (CE) Uimh. 847/96.
 Ní bheidh feidhm ag Airteagal 4 de Rialachán (CE) Uimh. 847/96.
 An tAontas
 225
 TAC
 Ní bhaineann le hábhar/Níl aon chomhaontú ann ina leith
 IARSCRÍBHINN VII
 DEISEANNA IASCAIREACHTA LE hAGHAIDH SOITHÍ IASCAIREACHTA DE CHUID AN AONTAIS SA MHUIR DHUBH
 Leagtar amach sna táblaí san Iarscríbhinn seo TACanna agus cuótaí arna sloinneadh i dtonaí beomheáchain de réir stoic agus, i gcás inarb iomchuí, de réir na gcoinníollacha atá nasctha go feidhmiúil leo.
 Beidh na deiseanna iascaireachta uile a leagtar amach san Iarscríbhinn seo faoi réir na rialacha a leagtar amach in Airteagail 26 go 35 de Rialachán (CE) 1224/2009.
 Is tagairtí d’fholimistéir gheografacha (‘FLGanna’) CGIM iad na tagairtí do limistéir iascaireachta.
 Chun críocha na hIarscríbhinne seo, cuirtear an tábla comparáideach seo a leanas ar fáil, ina gcuimsítear ainmneacha Laidine agus gnáthainmneacha:
 Ainm eolaíoch
 Cód alpha-3
 Gnáthainm
 Sprattus sprattus
 SPR
 An salán
 Scophthalmus maximus
 TUR
 An turbard
 Speiceas:
 An salán
 Limistéar:
 Uiscí an Aontais sa Mhuir Dhubh - FLG 29
 Sprattus sprattus
 (SPR/F3742C)
 An Bhulgáir
 8 032,50
 Cuóta anailíseach
 Ní bheidh feidhm ag Airteagal 3 de Rialachán (CE) Uimh. 847/96.
 Ní bheidh feidhm ag Airteagal 4 de Rialachán (CE) Uimh. 847/96
 An Rómáin
 3 442,50
 An tAontas
 11 475
 TAC
 Ní bhaineann le hábhar/Níl aon chomhaontú ann ina leith
 Speiceas:
 An turbard
 Limistéar:
 Uiscí an Aontais sa Mhuir Dhubh – FLG 29
 Scophthalmus maximus
 (TUR/F3742C)
 An Bhulgáir
 75
 TAC anailíseach
 Ní bheidh feidhm ag Airteagal 3 de Rialachán (CE) Uimh. 847/96.
 Ní bheidh feidhm ag Airteagal 4 de Rialachán (CE) Uimh. 847/96
 An Rómáin
 75
 An tAontas
 150
 (*)
 TAC
 857
 _________
 (*)
 Ní cheadófar aon ghníomhaíocht iascaireachta, lena n-áirítear trasloingsiú, coinneáil ar bord, tabhairt i dtír agus céad díol ón 15 Aibreán go dtí an 15 Meitheamh 2021.
 (1)
 Líon na soithí agus/nó tumairí, nó péire is tumaire amháin ag a bhfuil soitheach amháin, atá údaraithe chun coiréalach dearg a shaothrú.
 (2)
 De réir an toirmisc ama d’iascaigh an choiréalaigh dheirg atá bunaithe in uiscí na Spáinne.
 (3)
 Ní fhéadfar an cuóta seo a iascach ach idir an 15 Lúnasa agus an 31 Nollaig 2022 i gcomhréir le Rialachán (AE) 1343/2011.
 (4)
 1 TBB, OTB, PTB, TBN, TBS, TB, OTM, PTM, TMS, TM, OTT, OT, PT, TX, OTP, TSP.


type: contracts

text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 22001D0090
 Euroopa Liidu Teataja L 251 , 20/09/2001 Lk 0015 - 0016
 EMP Ühiskomitee otsusnr 90/2001,13. juuli 2001,millega muudetakse EMP lepingu II lisa (tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine) ja XX lisa (keskkond)EMP ÜHISKOMITEE,võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi "leping", eelkõige selle artiklit 98ning arvestades järgmist:(1) Lepingu II lisa muudeti EMP Ühiskomitee 24. septembri 1999. aasta otsusega nr 106/1999. [1](2) Lepingu XX lisa muudeti EMP ühiskomitee 19. juuni 2001. aasta otsusega nr 80/2001. [2](3) Nõukogu direktiivi 93/12/EMÜ kohandust tuleb muuta pärast Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi liitumist Euroopa Liiduga. [3](4) Lepingusse tuleb lisada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 1998. aasta direktiiv 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi ning nõukogu direktiivi 93/12/EMÜ muutmise kohta. [4](5) Lepingusse tuleb lisada nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiiv 1999/32/EÜ, mis käsitleb väävlisisalduse vähendamist teatavates vedelkütustes ja millega muudetakse direktiivi 93/12/EMÜ. [5](6) Island võib jätkata gaasiõli kasutamist mereliseks otstarbeks, kui see ei vasta direktiivi nõuetele väävli sisalduse osas,ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Lepingu XVII lisa II peatüki punkti 6 (nõukogu direktiiv 93/12/EMÜ) muudetakse järgmiselt:1. Lisatakse järgmine tekst:", muudetud järgmiste aktidega:— 398 L 0070: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 1998. aasta direktiiv 98/70/EÜ (EÜT L 350, 28.12.1998, lk 58).— 399 L 0032: nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiiv 1999/32/EÜ (EÜT L 121, 11.5.1999, lk 13). [6]2. Kohandustekst kustutatakse.Artikkel 2Lepingu II lisa XVII peatüki punkti 6 (nõukogu direktiiv 93/12/EMÜ) järel lisatakse järgmine punkt:"6a. 398 L 0070: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 1998. aasta direktiiv 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi ning nõukogu direktiivi 93/12/EMÜ muutmise kohta (EÜT L 350, 28.12.1998, lk 58)."Artikkel 3Lepingu XX lisa punkti 21ac (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/94/EÜ) järel lisatakse järgmine punkt:"21ad. 399 L 0032: nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiiv 1999/32/EÜ, mis käsitleb väävlisisalduse vähendamist teatavates vedelkütustes ja millega muudetakse direktiivi 93/12/EMÜ (EÜT L 121, 11.5.1999, lk 13). [7]Käesolevas lepingus loetakse selle direktiivi sätteid järgmises kohanduses:Artikli 4 lõikes 2 lisatakse sõnad "Islandi, tema terve või osa territooriumi suhtes," pärast sõna "territoorium,"."Artikkel 4Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/70/EÜ ja nõukogu direktiivi 1999/32/EÜ islandi- ja norrakeelsed tekstid, mis avaldatakse Euroopa Ühenduste Teataja EMP kaasandes, on autentsed.Artikkel 5Käesolev otsus jõustub 14. juulil 2001 tingimusel, et kõik lepingu artikli 103 lõikes 1 ettenähtud teated on EMP Ühiskomiteele esitatud. [8]Artikkel 6Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Ühenduste Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.Brüssel, 13. juuli 2001EMP Ühiskomitee nimeleesistujaE. Bull[1] EÜT L 325, 21.12.2000, lk 11.[2] EÜT 238, 6.9.2001, lk 31.[3] EÜT L 74, 27.3.1993, lk 81.[4] EÜT L 350, 28.12.1998, lk 58.[5] EÜT L 121, 11.5.1999, lk 13.[6] Direktiiv on loetletud ka Lepingu XX lisa punktis 21ad."[7] Direktiiv on loetletud ka lepingu II lisa XVII peatüki punktis 6.[8] Põhiseadusest tulenevad nõuded puuduvad.--------------------------------------------------