type: legislation

text:
 |
 52011PC0862
 Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondiem /* COM/2011/0862 galīgā redakcija - 2011/0418 (COD) */
 PASKAIDROJUMA RAKSTS
 1.
 PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
 Šā priekšlikuma galvenais
 mērķis ir sniegt atbalstu sociāli atbildīgo
 uzņēmumu tirgum, uzlabojot to ieguldījumu fondu finansējuma
 piesaistīšanas efektivitāti, kas veic ieguldījumus šajos uzņēmumos.
 Sociālā uzņēmējdarbība[1] ir jauna nozare
 ES. Sociāli atbildīgi uzņēmumi ir tādi
 uzņēmumi, kuru galvenais mērķis ir sociālā
 ietekme, nevis akcionāru vai citu ieinteresēto personu
 peļņa. Lai panāktu sociālo ietekmi, sociāli
 atbildīgs uzņēmums mēģina veidot atbilstošas uzņēmējdarbības
 metodes, tostarp uzņēmējdarbības finansēšanu. Tā
 kā šī ir jauna nozare, tai
 ir raksturīga strauja izaugsme. Saskaņā ar Global Enterprise
 Monitor 2009. gada ziņojumu no 3 % līdz 7,5 %
 darbaspēka izvēlētajās ES dalībvalstīs bija
 nodarbināti dažāda veida sociāli atbildīgos
 uzņēmumos.
 Gandrīz visi sociāli atbildīgie
 uzņēmumi ir MVU. Sociāli atbildīgo uzņēmumu
 sociālā misija ir cieši saistīta ar ilgtspējīgu vai
 iekļaujošu attīstību un sociālo problēmu
 risināšanu ES sabiedrībā: tas nozīmē, ka ieguldījumam
 sociāli atbildīgos uzņēmumos, visticamāk, ir
 lielāka labvēlīga sociālā ietekme nekā
 ieguldījumam MVU kopumā. Pēc dažiem aprēķiniem,
 piemēram, J. P. Morgan aprēķina, sociālie
 ieguldījumi varētu strauji pieaugt un kļūt par tirgu, kura
 apjoms pārsniedz EUR 100 miljardus, uzsverot šīs jaunās
 nozares potenciālu[2].
 Tāpēc šīs nozares izaugsmes un
 uzplaukuma nodrošināšana būtu vērtīgs ieguldījums
 stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā.
 Sociāli atbildīgi uzņēmumi
 ievērojamu daļu sava finansējuma iegūst no fondu,
 privātpersonu vai publiskā sektora dotācijām. Tomēr to
 uzņēmējdarbības ilgtspējīga izaugsme ir
 atkarīga no spējas piesaistīt plašāku klāstu
 ieguldījumu un finanšu avotu. Tāpēc ES ieguldījumu fondu
 tirgus loma ir palielinājusies. Ir izveidojies atsevišķs
 ieguldījumu fondu tirgus, kura galvenais mērķis ir
 ieguldījumi sociāli atbildīgos uzņēmumos. Lai
 atšķirtu šos fondus no sociālā ieguldījuma fondiem
 kopumā, šie fondi šajā priekšlikumā tiek saukti par
 sociālās uzņēmējdarbības fondiem.
 Sociālās uzņēmējdarbības fondu izaugsme
 atspoguļo daudzu ieguldītāju pieaugošo interesi veikt
 ieguldījumus (parasti kā plašāka portfeļa daļu), kuru
 mērķis ir panākt labvēlīgu sociālo ietekmi,
 neskatoties uz finansiālo ieguvumu.
 Normatīvās un tirgus nepilnības
 norāda uz divām problēmām, kas ierobežo sociālās
 uzņēmējdarbības fondu izaugsmi.
 Pirmkārt, normatīvās
 prasības ES un valstu līmenī nav izveidotas tā, lai
 veicinātu kapitāla piesaisti šiem fondiem. Kapitāla piesaiste pārrobežu
 mērogā ir dārga un sarežģīta to valstu noteikumu
 sadrumstalotības dēļ, ar kuriem nosaka privāto
 vērtspapīru izvietojumu[3]
 ārzemēs. Atbilstība dažādiem valstu noteikumiem, ar ko reglamentē
 privātā vērtspapīru izvietojuma darbību
 izvēlētām ieguldītāju grupām, paaugstina šo fondu
 kapitāla izmaksas. Tāpat sociālās
 uzņēmējdarbības fondu uzplaukums nav noticis visās
 dalībvalstīs, un pašlaik to izplatība ir ģeogrāfiski
 nevienmērīga.
 Pēc apspriešanās ar
 dalībvalstīm ir skaidrs, ka šo sociālās
 uzņēmējdarbības fondu darbību lielākajā
 daļā gadījumu reglamentē ar vispārīgiem valstu
 noteikumiem, ko piemēro privātam vērtspapīru izvietojumam,
 vai alternatīvos gadījumos — ar īpašām tiesību normām, kas ieviestas
 attiecībā uz riska kapitālu vai privāto kapitālu.
 Nelielā daļā dalībvalstu pastāv arī īpaši
 noteikumi plašākām sociālā ieguldījuma fondu
 kategorijām, kas ir atvērtas arī privātiem mazajiem
 ieguldītājiem. Šie plašākie sociālā ieguldījuma
 fondi ne vienmēr iegulda savus līdzekļus tikai sociāli
 atbildīgos uzņēmumos. Ietekmes novērtējumā
 norādīts, ka valstu noteikumu sadrumstalotība
 attiecībā uz sociālās uzņēmējdarbības
 fondiem un šo noteikumu nepielāgotība to vajadzībām ir
 radījusi izmaksu slogu un samazinājusi šiem fondiem efektīvu
 piekļuvi kapitāla tirgiem. Neskatoties uz ieguldītāju lielo
 interesi par sociālo ieguldījumu stratēģijām, šis
 regulējuma slogs traucē izveidot efektīva apjoma
 sociālās uzņēmējdarbības fondus (vidēji
 sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldībā
 esošo aktīvu apjoms reti pārsniedz EUR 20 miljonus).
 Otrkārt, potenciālajiem
 ieguldītājiem sociālās uzņēmējdarbības
 fondos ir plašs dažādu sociālo ieguldījumu piedāvājumu
 klāsts, dažāda apjoma informācija par sociālajiem
 ieguldījumiem, sociāli atbildīgo uzņēmumu izvēli vai
 pārbaudi un pieeju to sociālās rīcības
 mērīšanai. Pašiem fondiem un to finansētajiem sociāli
 atbildīgajiem uzņēmumiem var rasties izmaksas saistībā
 ar tādiem pašregulējuma pasākumiem iepriekš minēto
 problēmu risināšanai, kas pārklājas vai konkurē
 savā starpā. Ir iedragāta ieguldītāju
 pārliecība un uzticība.
 Šīs grūtības kavē efektīvas
 kapitāla plūsmas uz sociālās
 uzņēmējdarbības fondiem un attiecīgi kapitāla
 plūsmu uz pašiem sociāli atbildīgajiem uzņēmumiem un
 rada šķērsli vienota ieguldījumu tirgus attīstīšanai
 šajā jomā.
 Ņemot vērā šos
 apstākļus, Komisija Aktā par vienoto tirgu[4]
 apņēmās sākt izstrādāt vairākus
 pasākumus, lai nodrošinātu ES sociāli atbildīgo
 uzņēmumu uzplaukumu, tostarp novēršot šīs finanšu
 nepilnības. Šis priekšlikums par Eiropas sociālās
 uzņēmējdarbības fondu regulējumu ir viena no
 iniciatīvām, kas izveidota šajā nolūkā; tā ir
 daļa no Komisijas sociālās uzņēmējdarbības
 iniciatīvas (COM(2011) 682/2), kuras mērķis ir risināt
 plašākus jautājumus šajā nozarē.
 Regulas priekšlikuma mērķis ir
 izveidot tiesisku regulējumu, kas atbilst sociāli atbildīgo
 uzņēmumu, ieguldītāju, kas gatavojas ieguldīt
 šādos uzņēmumos, un to starpnieku — specializēto
 ieguldījumu fondu — vajadzībām. Tā mērķis ir
 uzlabot skaidrību par īpašībām, kas sociālās
 uzņēmējdarbības fondiem ir atšķirīgas no
 plašākās alternatīvo ieguldījumu fondu kategorijas. Tikai
 tie fondi, kas atbilst šīm īpašībām, ir tiesīgi
 iegūt līdzekļus saskaņā ar Eiropas sociālās
 uzņēmējdarbības fondu regulējuma priekšlikumu.
 Regulas priekšlikumā apskatītas
 šīs problēmas. Tajā izveidotas vienotas prasības tādu
 kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu pārvaldniekiem, kas
 darbojas ar nosaukumu ”Eiropas sociālās
 uzņēmējdarbības fonds”. Tajā ieviestas prasības
 attiecībā uz ieguldījumu portfeli, ieguldījumu metodēm
 un uzņēmumiem, kas ir tiesīgi saņemt kvalificēta
 sociālās uzņēmējdarbības fonda atbalstu. Tajā
 izveidoti vienoti noteikumi arī par to, kuras ieguldītāju
 kategorijas kvalificēts sociālās
 uzņēmējdarbības fonds var piesaistīt, un par to
 pārvaldnieku iekšējo organizāciju, kas tirgo šos kvalificētos
 fondus. Tā kā uz to kolektīvo ieguldījumu
 uzņēmumu, kas darbojas ar nosaukumu “Eiropas sociālās
 uzņēmējdarbības fonds”, pārvaldniekiem attieksies
 vienādi visaptveroši noteikumi visā ES, tie gūs labumu no
 vienādām prasībām attiecībā uz
 reģistrāciju un ES pasi, un tas palīdzēs izveidot
 vienlīdzīgus darbības noteikumus visiem sociālo
 uzņēmēju finansēšanas tirgus dalībniekiem.
 Regulas par Eiropas sociālās
 uzņēmējdarbības fondiem (ESUF) priekšlikums papildina
 regulas par riska kapitāla fondiem priekšlikumu. Priekšlikumu
 mērķi ir atšķirīgi, un abi priekšlikumi, ja tie tiks pieņemti,
 darbosies vienlaicīgi kā autonomi, savstarpēji neatkarīgi
 tiesību akti.
 Riska kapitāla fondi koncentrējas uz
 kapitāla finansējuma sniegšanu MVU, bet parasti tie nesasniedz uz
 aktīviem balstīto robežvērtību, kas nosaka lielu fondu
 pārvaldniekiem pieejamo pasi saskaņā ar Direktīvu 2011/61/ES
 (par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem). Tā
 kā sociāli atbildīgie uzņēmumi ir arī MVU un
 fondi, kas finansē sociāli atbildīgos uzņēmumus, arī
 nesasniedz uz aktīviem balstītās robežvērtības, kas
 noteiktas Direktīvā 2011/61/ES, regulā par Eiropas
 sociālās uzņēmējdarbības fondiem
 piedāvāto izmantojamo finansēšanas instrumentu tvērums iekļauj
 ne tikai kapitāla finansējumu, kas ir tipisks instruments jauniem
 uzņēmumiem tehnoloģiju nozarē. Bez kapitāla
 finansējuma sociāli atbildīgie uzņēmumi var
 saņemt arī citus finansējuma veidus, apvienojot publiskā un
 privātā sektora finansējumu, parāda instrumentus vai nelielus
 aizdevumus. Tāpēc noteikumu par sociālās
 uzņēmējdarbības fondiem priekšlikumā ir plašāks
 būtisko ieguldījumu instrumentu klāsts, salīdzinot ar tiem,
 kas ir pieejami riska kapitāla fondiem.
 Turklāt ar ieguldījumiem
 sociāli atbildīgos uzņēmumos saistītie
 pārredzamības jautājumi atšķiras no
 vispārīgajām pārskatu sniegšanas prasībām riska
 kapitāla jomā — ieguldījumi sociālajā
 uzņēmējdarbībā ir vērsti uz “sociālo atdevi”
 jeb labvēlīgu sociālo ietekmi. Priekšlikuma noteikumos ietvertas
 atsevišķas nodaļas, kas attiecas uz informāciju, kura saistīta
 ar sociālo ietekmi, sociālās ietekmes mērīšanu un
 piemērotajām stratēģijām, lai veicinātu tās
 sasniegšanu.
 Šo iemeslu dēļ
 ieteicamais risinājums ir izveidot divus ES regulējumus — riska
 kapitāla regulējumu un sociālās
 uzņēmējdarbības regulējumu, kas darbotos autonomi un
 paralēli.
 Jāveic turpmāks darbs, lai
 nodrošinātu, ka ar šo regulu piešķirtās tiesības ESUF
 pārvaldniekiem un to pārvaldītajiem ESUF nemazinātu ar
 nodokļiem saistīti šķēršļi. Atbilstoši nodokļu
 noteikumi, kas izveidoti atsevišķi no šīs regulas, ir būtisks
 tās papildinājums un atbalsts pilnībā funkcionējoša
 ESUF tirgus izveidošanai ES. Tie var nodrošināt efektīvas
 kapitāla plūsmas uz ESUF un galu galā uz kvalificētiem portfeļuzņēmumiem,
 kuros fondi veic ieguldījumus.
 2.
 APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN
 IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI
 2.1.
 Apspriešanās ar ieinteresētajām
 personām
 Komisijas dienesti 2011. gada 13. jūlijā
 uzsāka sabiedrisko apspriešanos par iespējamiem pasākumiem, lai
 uzlabotu sociāli atbildīgo uzņēmumu piekļuvi
 finansējumam ar ieguldījumu fondu palīdzību, kas tika
 pabeigta 2011. gada 14. septembrī[5]. Kopā tika saņemtas 67 atbildes, un tās var
 apskatīt šādā tīmekļa vietnē:
 http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2011/social_investment_funds_en.htm.
 Turklāt Eiropas Vērtspapīru
 komiteja (EVK) apspriedās arī ar regulatoriem un uzraudzītājiem,
 tostarp izmantojot aptauju, kurā tika lūgta informācija par
 pastāvošajiem valstu režīmiem attiecībā uz
 sociālā ieguldījuma fondiem, plašāk ietverot
 sociālās uzņēmējdarbības fondus.
 Tas ietilpst plašākā Komisijas darba
 kontekstā un Akta par vienoto tirgu apspriešanā, kurā arī
 sociāli atbildīgo uzņēmumu un to finansēšanas loma tika
 identificēta un pārrunāta ar ieinteresētajām
 personām un apspriešanas dalībniekiem. Pēc tam Komisija
 uzsāka atsevišķu sociālās
 uzņēmējdarbības iniciatīvu, kas piedāvāja
 turpmākas iespējas apspriedēm ar ieinteresētajām
 personām, tostarp 2011. gada maija seminārā.
 2.2.
 Ietekmes novērtējums
 Komisija veica dažādu politisko
 risinājumu ietekmes novērtējumu saskaņā ar tās
 labāka regulējuma politiku.
 Šajā analīzē atklājās
 divas galvenās problēmas: no vienas puses, ieguldītājiem
 pieejamā informācija par sociāli atbildīgiem
 uzņēmumiem, sociālās uzņēmējdarbības
 fondu izmantoto ieguldījumu politiku un pārbaudes procedūrām
 un sociālās ietekmes mērīšanu ir nepietiekama vai arī
 nav sniegta salīdzināmā veidā. No otras puses,
 regulatīvā pieeja to organizāciju finansējuma
 piesaistīšanai, kas specializējas ieguldījumos sociāli
 atbildīgos uzņēmumos, nebija izveidota pietiekami atbilstoši
 konkrētām sociālās uzņēmējdarbības
 fondu vajadzībām.
 Pirmkārt, tirgus dalībniekiem
 trūkst pārliecības par pieejamo informāciju, tie nevar
 viegli apzināt fondus, kuri finansē sociāli atbildīgus
 uzņēmumus, un nav pārliecināti par sociālo ietekmi, ko
 tie var panākt, ieguldot šādos fondos. Otrā problēma
 attiecas uz regulatīvām nepilnībām: valstu sistēmas,
 kas reglamentē finansējuma piesaistīšanu ārpus
 atvērtajiem tirgiem (privāti vērtspapīru izvietojumi), ir
 atšķirīgas un nav konkrēti piemērotas sociālās
 uzņēmējdarbības fondu un to pārvaldnieku
 vajadzībām. Tas nozīmē, ka pārrobežu finansējuma
 piesaistīšana ir sarežģīta un saistīta ar
 regulatīvām atšķirībām. Bez vienotiem noteikumiem ES
 līmenī sociālās uzņēmējdarbības fondu
 sociālā finansējuma piesaistīšana, visticamāk, paliks
 valstu līmenī.
 Tāpēc analīzē
 identificēti trīs galvenie mērķi: ieguldījumu fondu,
 kas finansē sociāli atbildīgus uzņēmumus,
 skaidrības un salīdzināmības uzlabošana; sociālās
 ietekmes novērtēšanas un analizēšanas instrumentu uzlabošana un
 labāka sociālās uzņēmējdarbības fondu
 vajadzību atspoguļošana noteikumos, ko šādiem fondiem
 piemēro visā Savienībā.
 Saistībā ar šiem mērķiem
 tika izskatīti daudzi risinājumi.
 Attiecībā uz sociālās
 uzņēmējdarbības fondu skaidrību un
 salīdzināmību ietekmes novērtējumā apskatīti
 dažādi risinājumi, lai uzlabotu pārredzamību ar
 pašregulāciju (rīcības kodeksiem), ES marķējuma
 izveidošanu ar saskaņotiem un saistošiem pasākumiem atbilstības
 stiprināšanai. Lai uzlabotu sociālās ietekmes
 novērtēšanas un analizēšanas instrumentus, tika apskatīti
 dažādi risinājumi — no ieinteresēto personu diskusiju
 foruma izveidošanas līdz turpmāka pētījuma uzsākšanai
 par to, kā šādus novērtēšanas instrumentus var saskaņot
 ES līmenī. Attiecībā uz šo fondu pārrobežu
 finansējuma piesaistīšanas uzlabošanu un regulatīvo vidi, kas
 nosaka privātu vērtspapīru izvietojumu ārzemēs, tika
 izskatīti risinājumi, sākot no savstarpējas atzīšanas
 veicināšanas attiecībā uz valstu privātā
 vērtspapīra izvietojuma noteikumiem un riska kapitāla noteikumu
 izmantošanas līdz sociālās uzņēmējdarbības
 fondu līdzekļu piesaistīšanas veicināšanai, īpašas
 līdzekļu piesaistīšanas sistēmas izveidošanai šādiem
 fondiem un atsevišķa Eiropas fondu regulējuma izveidošanai
 šādiem fondiem.
 Ietekmes novērtējumā tika
 izvēlēts atsevišķs regulējums fondu un tiem
 piemērojamo noteikumu izveidošanai, lai veicinātu valstu un
 pārrobežu līdzekļu piesaistīšanu, tostarp sociālās
 uzņēmējdarbības fondu Eiropas “zīmola” izveidošana, ko
 atbalsta spēcīgi pārredzamības pasākumi.
 Tika novērtēta risinājumu
 ietekme, tostarp ieguvumi un izmaksas fondu sektoram, ieguldītājiem,
 sociāli atbildīgiem uzņēmumiem, sabiedrībai,
 uzraudzītājiem un citām ieinteresētajām personām.
 Par ieteicamāko risinājumu tika izvēlēts piedāvājums,
 kas sniedz vislielāko iespēju risināt apzinātās
 problēmas, saglabājot tā proporcionalitāti
 attiecībā uz papildu izmaksām tiem, kuri vēlas gūt
 labumu no jaunā regulējuma.
 Ietekmes novērtējuma
 ziņojumā ir ņemti vērā Ietekmes novērtējuma
 padomes 2011. gada 18. novembra atzinumā izteiktie
 apsvērumi. Plašāks šīs iniciatīvas konteksts ir paskaidrots
 papildus, parādot, kā dažādas Komisijas iniciatīvas
 sociālās uzņēmējdarbības jomā kopā
 veido saskaņotu stratēģiju. Problēmu analīze ir pastiprināta,
 ietverot sīkāku skaidrojumu par iemesliem, kāpēc riska
 kapitāla fondu iniciatīva nespēs risināt problēmas,
 kas saistās ar sociālās uzņēmējdarbības
 fondiem. Sīkāk paskaidrota dažādu risinājumu ieviešanas
 loģika un analīze, īpaši attiecībā uz
 iespējamām ieguldītāju kategorijām. Ir skaidrāk
 noteikts pašlaik paredzēto un vēlākā stadijā
 iespējami nepieciešamo pasākumu saturs. Ietekmes
 novērtējums ir uzlabots, ietverot pasākumu
 savstarpējās saistības novērtējumu to varbūtējās
 efektivitātes izteiksmē. Visbeidzot, ir vairāk paskaidroti
 uzraudzības un atbilstības jautājumi.
 3.
 PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
 3.1.
 Juridiskais pamats
 Priekšlikuma pamatā ir LESD 114. pants,
 kas ir vispiemērotākais juridiskais pamats šajā jomā.
 Priekšlikuma galvenais mērķis ir uzlabot uzņēmēju, kas
 darbojas ar nosaukumu “Eiropas sociālās
 uzņēmējdarbības fonds”, tirgdarbības uzticamību
 un tiesisko noteiktību. Lai sasniegtu šo mērķi,
 priekšlikumā izveidoti vienoti standarti attiecībā uz to
 kolektīvo ieguldījumu fondu, kas darbojas ar šo nosaukumu,
 portfeļa saturu, piemērotiem ieguldījumu instrumentiem un
 tiesīgiem ieguldījumu saņēmējiem. Priekšlikumā
 izveidoti arī noteikumi par ieguldītāju kategorijām, kas
 uzskatāmas par tiesīgām ieguldīt šādos
 ieguldījumu fondos.
 Regula tiek uzskatīta par
 vispiemērotāko juridisko instrumentu, lai visiem tirgus
 dalībniekiem — ieguldītājiem, sociālās
 uzņēmējdarbības fondiem un uzņēmumiem, kas
 saņem sociālās uzņēmējdarbības
 finansējumu, — ieviestu vienādas prasības finansējuma
 piesaistīšanai sociāli atbildīgiem uzņēmumiem. Regula
 tiek uzskatīta par vispiemērotāko instrumentu arī, lai
 izveidotu vienādus noteikumus tiem, kas var būt sociālās
 uzņēmējdarbības fondu ieguldītāji, tiem, kas var
 izmantot nosaukumu “Еiropas sociālās
 uzņēmējdarbības fonds”, un tāda veida
 uzņēmumiem, kas var saņemt finansējumu no šādiem kvalificētiem
 fondiem. Visbeidzot, regula tiek uzskatīta par vispiemērotāko
 instrumentu, lai nodrošinātu, ka visiem dalībniekiem tiek
 piemērotas vienādas prasības attiecībā uz Eiropas sociālās
 uzņēmējdarbības fonda statusa iegūšanu un šādu
 fondu īstenotajām ieguldīšanas stratēģijām un
 izmantotajiem ieguldījumu instrumentiem.
 Turklāt šīs regulas mērķi
 attiecas uz vienādām pārredzamības prasībām
 saistībā ar sociālo ietekmi, tostarp pārskatu sniegšanas un
 sociālās rīcības mērīšanas pasākumiem.
 Tāpēc nepieciešamas vienādas prasības šajā jomā,
 piemēram, attiecībā uz to, kā sniegt informāciju par
 sociālo rīcību. Ja konkrētu pasākumu izvēle šo
 prasību standartizēšanai būtu atstāta dalībvalstu tiesību
 aktu ziņā, tas radītu risku, ka šīs prasības
 dažādās dalībvalstīs atšķirtos.
 Tādējādi tiktu izveidoti nevienādi standarti jomā, kas
 ir galvenā to ieguldījumu fondu tirgus turpmākā attīstībā,
 kuri finansē sociālo uzņēmējdarbību. Šādi
 nevienādi standarti traucētu īstenot mērķi
 nodrošināt ieguldītāju uzticību šim tirgum.
 Tāpēc, lai palielinātu ieguldītāju
 pārliecību, jānodrošina, ka fondu pārvaldnieki šajā
 nozīmīgajā jomā piemēro vienādus noteikumus.
 3.2.
 Subsidiaritāte un proporcionalitāte
 Priekšlikuma galvenais mērķis ir
 izveidot uzticamu, drošu un tiesiski stabilu tirgus vidi Eiropas
 sociālās uzņēmējdarbības fondu tirgdarbībai.
 Šāda fonda galveno īpašību noteikšanu attiecībā uz
 tā portfeļa saturu, ieguldījumu instrumentiem, ieguldījumu
 saņēmējiem un tiesīgajām ieguldītāju
 grupām nevar atstāt dalībvalstu ziņā, jo
 tādējādi šīs būtiskās prasības ES tiktu
 piemērotas atšķirīgi un nekonsekventi. Tāpēc
 vienādām definīcijām un darbības prasībām
 jābūt galvenajai lomai kopēju noteikumu kopuma izveidošanā
 Eiropas tirgū attiecībā uz šiem fondiem un to
 pārvaldniekiem. Turklāt visiem to kolektīvo ieguldījumu
 fondu pārvaldniekiem, kas darbojas šajā tirgū ar nosaukumu
 “Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fonds”,
 jāpiemēro vienādas organizatoriskās,
 uzņēmējdarbības veikšanas un pārredzamības
 prasības.
 Attiecībā uz Eiropas
 sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldnieku
 reģistrāciju un uzraudzību priekšlikuma mērķis ir
 izveidot līdzsvaru starp efektīvas uzraudzības nepieciešamību,
 to valstu kompetento iestāžu interesēm, kurās šie fondi ir
 reģistrēti vai tiek piedāvāti tiesīgu
 ieguldītāju kategorijām, un EVTI koordinēšanas lomu. Lai
 izveidotu plūstošu uzraudzības procesu, tās dalībvalsts
 kompetentā iestāde, kurā ir reģistrēts kvalificēta
 Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fonda
 pārvaldnieks, pārbauda pieteikuma iesniedzēja pārvaldnieka
 iesniegtos reģistrācijas dokumentus un pēc tam, kad ir
 novērtēts, vai pieteikuma iesniedzējam ir pietiekama garantija
 spējai ievērot atbilstību regulas prasībām,
 reģistrē pieteikuma iesniedzēju. Veicot reģistrētā
 pārvaldnieka uzraudzību, tā kompetentā iestāde, kas ir
 reģistrējusi pārvaldnieku, sadarbojas ar kompetentajām
 iestādēm tajās dalībvalstīs, kurās kvalificētais
 fonds tiek tirgots. EVTI uztur centrālu datubāzi ar visu
 reģistrēto pārvaldnieku sarakstu, kas ir tiesīgi izmantot
 nosaukumu “Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fonds”.
 Attiecībā uz proporcionalitāti
 priekšlikumā izveidots atbilstošs līdzsvars starp sabiedrības
 interesi veicināt Eiropas sociālās
 uzņēmējdarbības fondu efektīvāku tirgu
 attīstību un ierosināto pasākumu izmaksu efektivitāti.
 Izveidojot vienkāršu reģistrācijas sistēmu,
 priekšlikumā pilnībā ņemta vērā
 nepieciešamība līdzsvarot drošību un uzticamību, kas
 saistīta ar nosaukuma “Еiropas sociālās
 uzņēmējdarbības fonds” izmantošanu, ar efektīvu tirgus
 darbību un dažādu ieinteresēto personu izdevumiem.
 3.3.
 Atbilstība LESD 290. un 291. pantam
 Komisija 2009. gada 23. septembrī
 pieņēma priekšlikumus regulām, ar ko izveido EBI, EAAPI un EVTI.
 Šajā sakarībā Komisija vēlas atgādināt savus
 paziņojumus saistībā ar LESD 290. un 291. pantu, ko tā
 sniedza, pieņemot regulas par Eiropas uzraudzības iestādēm,
 un kuros teikts: “Attiecībā uz regulatīvo standartu
 pieņemšanas procesu Komisija akcentē finanšu pakalpojumu sektora
 unikālo raksturu, kas izriet no Lamfalisī struktūras un ir
 nepārprotami atzīts LESD pievienotajā 39. deklarācijā.
 Tomēr Komisija nopietni šaubās, vai tās lomas ierobežojumi
 deleģēto aktu un īstenošanas pasākumu pieņemšanā
 atbilst LESD 290. un 291. pantam.”
 3.4.
 Priekšlikuma izklāsts
 1. pants. Darbības joma
 1. pantā
 noteikta paredzētās regulas darbības joma. Šajā pantā
 paskaidrots, ka nosaukumu “Eiropas sociālās
 uzņēmējdarbības fonds” (ESUF) piešķir tiem fondu
 pārvaldniekiem, kas atbilst vienotiem kvalitātes kritērijiem,
 kurus piemēro to pārvaldīto fondu tirgdarbībai visā
 Savienībā. Tāpēc 1. pantā uzsvērts
 mērķis izveidot vienotu ESUF koncepciju. Šī koncepcija ir
 izveidota, lai nodrošinātu šādu fondu netraucētu
 tirgdarbību visā Savienībā.
 2. pants. Piemērošanas joma
 2. pantā
 noteikts, ka šo regulu piemēro šīs regulas 3. panta 1. punkta
 b) apakšpunktā definēto kolektīvo ieguldījumu
 uzņēmumu pārvaldniekiem, kuri ir izveidoti Savienībā
 un kuri jāreģistrē izcelsmes dalībvalsts kompetentajās
 iestādēs saskaņā ar Direktīvas 2011/61/ES 3. panta
 3. punkta a) apakšpunktu, ar nosacījumu, ka tie pārvalda
 ESUF portfeļus, kuru kopējie pārvaldītie aktīvi
 nepārsniedz EUR 500 miljonu robežvērtību.
 3. pants. Definīcijas
 3. pantā
 ietvertas svarīgākās definīcijas, kas izmantotas
 ierosinātās regulas piemērošanas jomā. Ir definēti
 tādi galvenie jēdzieni kā ESUF, ESUF pārvaldnieks,
 būtiski ieguldījumu instrumenti un kvalificēti ieguldījumu
 saņēmēji. Šo definīciju galvenais mērķis ir
 izveidot skaidri noteiktu atšķirību starp ESUF un citiem fondiem,
 kuriem var būt līdzīgas ieguldījumu stratēģijas,
 bet kas neiegulda sociāli atbildīgos uzņēmumos.
 Atbilstīgi
 mērķim precīzi definēt fondus šajā regulā 3. panta
 1. punkta a) apakšpunktā noteikts, ka ESUF ir fonds, kas
 vismaz 70 % no savām kopējām kapitāla iemaksām un
 nepieprasītā atvēlētā kapitāla iegulda kvalificētos
 portfeļuzņēmumos. Tas nozīmē, ka, piemēram, ESUF
 darbības izmaksas, par kurām var vienoties ar
 ieguldītājiem, jāsedz no atlikušajiem 30 % no atvēlētā
 kapitāla iemaksām.
 Šajā
 regulā ņemtas vērā arī konkrētas sociāli
 atbildīgo uzņēmumu īpašības. Sociāli
 atbildīgo uzņēmumu galvenais mērķis ir
 labvēlīga sociālā ietekme. Tāpēc šajā
 regulā noteikta prasība, ka kvalificētam portfeļuzņēmumam
 jābūt izmērāmai un labvēlīgai sociālajai
 ietekmei, tam jāizmanto sava peļņa, lai sasniegtu savu galveno
 mērķi, un tas jāpārvalda atbildīgā un
 pārredzamā veidā. 3. pantā minēti arī
 noteikumi un procedūras, kas jāizveido gadījumos, kad kvalificēts
 portfeļuzņēmums gatavojas sadalīt daļu no savas
 peļņas tā īpašniekiem un akcionāriem. Kā
 paskaidrots apsvērumā, šāda sadalīšana nedrīkst
 ietekmēt uzņēmuma galvenā mērķa efektīvu
 sasniegšanu.
 Ņemot vērā šādu
 uzņēmumu finansēšanas vajadzības, ir atbilstoši
 definēti piemērotie ieguldījumu instrumenti. Tie ietver
 kapitāla instrumentus, parāda instrumentus, ieguldījumus citos
 ESUF un ilgtermiņa un vidēja termiņa aizdevumus.
 4. pants. Nosaukuma “Eiropas
 sociālās uzņēmējdarbības fonds” izmantošana
 4. pantā
 noteikts galvenais princips, ka tikai tie fondi, kas atbilst šajā
 regulā noteiktajiem vienotajiem kritērijiem, ir tiesīgi izmantot
 nosaukumu “Eiropas sociālās uzņēmējdarbības
 fonds”, lai tirgotu ESUF visā Savienībā.
 5. pants. Portfeļa saturs
 5. pantā
 sīki aprakstīts portfeļa saturs, kas raksturīgs ESUF.
 Šajā saistībā 5. pantā izveidoti vienoti noteikumi par
 ESUF ieguldījumu saņēmējiem, piemērotiem
 ieguldījumu instrumentiem un ierobežojumiem ESUF pārvaldnieka riska
 palielināšanai. Lai piešķirtu ESUF konkrētu elastīguma
 līmeni to ieguldījumu un likviditātes pārvaldībā,
 ir atļauti citi ieguldījumi, kuru maksimālais apjoms
 nepārsniedz 30 % robežvērtību no kopējām
 kapitāla iemaksām un nepieprasītā kapitāla, kas nav
 nepieciešami būtiskiem ieguldījumiem.
 6. pants. Tiesīgie
 ieguldītāji
 6. pantā
 izveidoti sīki izstrādāti noteikumi par ieguldītājiem,
 kas ir tiesīgi ieguldīt ESUF: saskaņā ar šo pantu ESUF var
 tirgot tikai tādiem ieguldītājiem, kas ir atzīti par
 profesionāliem ieguldītājiem saskaņā ar
 Direktīvu 2004/39/EK. Tirdzniecība citiem
 ieguldītājiem, piemēram, dažām finansiāli
 nodrošinātām privātpersonām, ir atļauta tikai tad, ja
 tie iegulda fondā vismaz EUR 100 000 un ja fonda
 pārvaldnieks ir veicis konkrētas procedūras, lai atbilstoši
 pārliecinātos, ka šie citi ieguldītāji ir spējīgi
 pieņemt savus lēmumus par ieguldījumu un saprast ar to
 saistītos riskus.
 7. pants. Rīcības noteikumi
 7. pantā
 noteikti galvenie principi ESUF pārvaldnieka rīcībai, jo
 īpaši tā darbību veikšanai un attiecībām ar
 ieguldītājiem.
 8. pants. Interešu konflikti
 8. pantā
 ietverti noteikumi attiecībā uz ESUF pārvaldnieku interešu
 konfliktiem. Šajos noteikumos paredzēts arī nosacījums, ka
 pārvaldniekam ir jāizveido nepieciešamie organizatoriskie un
 administratīvie pasākumi, lai nodrošinātu atbilstošu
 rīcību interešu konfliktu gadījumā.
 9. pants. Labvēlīgas
 sociālās ietekmes mērīšana
 9. pantā
 noteikts, ka ESUF pārvaldniekiem ir jāizveido vajadzīgās
 procedūras, lai mērītu un uzraudzītu labvēlīgu
 sociālo ietekmi, ko kvalificētie portfeļuzņēmumi ir
 apņēmušies panākt.
 10. pants. Organizatoriskās
 prasības
 10. pantā noteikta prasība, ka ESUF pārvaldniekam jābūt
 atbilstošiem cilvēkresursiem un tehniskiem resursiem, kā arī
 pietiekamiem pašu līdzekļiem, kas nepieciešami ESUF
 pienācīgai pārvaldīšanai.
 11. pants. Novērtēšana
 11. pantā apskatīta ESUF aktīvu novērtēšana. Noteikumi par
 novērtēšanu jāietver katra ESUF statūtos.
 12. pants. Gada pārskati
 12. pantā ietverti noteikumi par gada pārskatiem, kas ESUF
 pārvaldniekiem jāsagatavo attiecībā uz to
 pārvaldīto ESUF. Pārskatā apraksta fonda portfeļa
 saturu un iepriekšējā gadā veiktās darbības. Tajā
 ietver arī informāciju par fonda ieguldījumu politikas sasniegto
 sociālo ietekmi.
 13. pants. Informācijas
 atklāšana ieguldītājiem
 13. pantā ietvertas dažas galvenās informācijas atklāšanas
 prasības, kas ESUF pārvaldniekam ir saistošas attiecībā uz
 tā ieguldītājiem. Šīs prasības ietver
 vispārīgus informācijas atklāšanas pienākumus pirms
 līguma noslēgšanas saistībā ar ESUF ieguldījumu
 stratēģiju un mērķiem, informāciju par izmaksām
 un saistītajiem maksājumiem un ESUF piedāvātā
 ieguldījuma riska/atlīdzības profilu. Šīs prasības attiecas
 arī uz informāciju par to, kā tiek aprēķināts
 ESUF pārvaldnieka atalgojums. Vienlaicīgi šo prasību
 mērķis ir nodrošināt konkrētu ESUF īpašību
 pārredzamību, īpaši attiecībā uz ieguldījumu
 politikas labvēlīgo sociālo rezultātu.
 14. pants. Uzraudzība
 14. pantā ESUF pārvaldniekam noteikta prasība informēt kompetento
 iestādi, ja tas gatavojas tirgot ESUF ar nosaukumu “Eiropas
 sociālās uzņēmējdarbības fonds”, lai
 nodrošinātu, ka izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde
 spēs uzraudzīt ESUF pārvaldnieka atbilstību šajā
 regulā noteiktajām vienotajām prasībām.
 Pārvaldnieks sniedz arī vajadzīgo informāciju, tostarp par
 pasākumiem, lai panāktu atbilstību šīs regulas noteikumiem,
 un par fondiem, kurus tas gatavojas tirgot. Kad kompetentā iestāde ir
 pārliecinājusies, ka pieprasītā informācija ir
 pilnīga un pasākumi ir piemēroti, lai panāktu
 atbilstību šīs regulas prasībām, tā reģistrē
 ESUF pārvaldnieku. Reģistrācija ir derīga visā
 Savienībā un ļauj ESUF pārvaldniekam tirgot ESUF ar
 nosaukumu “Еiropas sociālās uzņēmējdarbības
 fonds”.
 15. pants. Informācijas
 atjaunināšana
 15. pantā paredzēti noteikumi gadījumiem, kad jāatjaunina
 izcelsmes dalībvalsts kompetentajai iestādei sniegtā
 informācija.
 16. pants. Pārrobežu
 paziņojumi
 16. pantā aprakstīts pārrobežu ziņošanas process starp
 kompetentajām uzraudzības iestādēm, kuru uzsāk
 pēc ESUF pārvaldnieka reģistrēšanas.
 17. pants. EVTI datubāze
 17. pantā EVTI piešķir pilnvaras uzturēt centrālo datubāzi,
 kurā ietverts visu Savienībā reģistrēto ESUF saraksts.
 18. pants. Kompetentās
 iestādes uzraudzība
 18. pantā noteikts, ka izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde
 uzrauga šīs regulas prasību ievērošanu.
 19. pants. Uzraudzības pilnvaras
 19. pantā norādīts to uzraudzības pilnvaru saraksts, kuras
 jāpiešķir kompetentajām iestādēm, lai nodrošinātu
 atbilstību šajā regulā noteiktajiem vienotajiem
 kritērijiem.
 20. pants. Sankcijas
 20. pantā ietverti noteikumi par sankcijām, lai nodrošinātu šīs
 regulas prasību pareizu izpildi.
 21. pants. Galveno noteikumu
 pārkāpumi
 21. pantā noteikts, ka par pārkāpumiem attiecībā uz
 tādiem šīs regulas galvenajiem noteikumiem kā portfeļa
 saturs, tiesīgie ieguldītāji un nosaukuma “Eiropas
 sociālās uzņēmējdarbības fonds” izmantošana
 piemēro sankcijas, aizliedzot izmantot ESUF nosaukumu un izslēdzot
 ESUF pārvaldnieku no reģistra.
 22. pants. Sadarbība
 saistībā ar uzraudzību
 22. pantā ietverti noteikumi par uzraudzības informācijas apmaiņu
 starp izcelsmes un uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām
 iestādēm un EVTI.
 23. pants. Dienesta noslēpums
 23. pantā paredzēti noteikumi par nepieciešamo dienesta noslēpuma
 līmeni, kas jāpiemēro visām attiecīgajām valstu
 iestādēm un Eiropas Vērtspapīru un tirgu regulatoram
 (EVTI).
 24. pants. Nosacījumi
 attiecībā uz pilnvarām
 24. pantā ietverti nosacījumi attiecībā uz Komisijas
 pilnvarām pieņemt deleģētus aktus.
 25. pants. Pārskatīšana
 25. pantā ietvertas klauzulas par regulas pārskatīšanu un
 iespējamiem Komisijas priekšlikumiem attiecībā uz tās
 grozījumiem.
 4.
 IETEKME UZ BUDŽETU
 Šim priekšlikumam nav ietekmes uz budžetu.
 2011/0418 (COD)
 Priekšlikums
 EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA
 par Eiropas sociālās
 uzņēmējdarbības fondiem
 (Dokuments attiecas uz EEZ)
 EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
 SAVIENĪBAS PADOME,
 ņemot vērā Līgumu par
 Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu,
 ņemot vērā Eiropas Komisijas
 priekšlikumu,
 pēc leģislatīvā akta
 projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
 ņemot vērā Eiropas
 Centrālās bankas atzinumu,[6]
 ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
 un sociālo lietu komitejas atzinumu,[7]
 saskaņā ar parasto likumdošanas
 procedūru,
 tā kā:
 (1)
 Ieguldītāji arvien vairāk cenšas arī
 sasniegt sociālus mērķus, nevis tikai meklē finansiālu
 ieguvumu, tāpēc sociālo ieguldījumu tirgus
 Savienībā izplešas arvien vairāk, daļēji pateicoties
 ieguldījumu fondiem, kas veic ieguldījumus sociāli
 atbildīgos uzņēmumos. Šie ieguldījumu fondi nodrošina
 finansējumu sociāli atbildīgiem uzņēmumiem, kas
 darbojas kā sociālo pārmaiņu veicinātāji,
 piedāvājot inovatīvus risinājumus sociālām
 problēmām un dodot vērtīgu ieguldījumu
 stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā.
 (2)
 Ieviešot vienotus noteikumus Savienībā, jāizveido
 kopēja noteikumu sistēma attiecībā uz nosaukuma “Eiropas
 sociālās uzņēmējdarbības fonds” izmantošanu,
 īpaši attiecībā uz fondu, kas darbojas ar šo nosaukumu, portfeļa
 saturu, tiesīgajiem ieguldījumu saņēmējiem,
 ieguldījumu instrumentiem, kurus tie var izmantot, un to ieguldītāju
 kategorijām, kas ir tiesīgi ieguldīt šādos fondos. Bez
 šāda kopēja regulējuma pastāv risks, ka dalībvalstis
 piemēro atšķirīgus pasākumus valstu līmenī, radot
 tiešu nelabvēlīgu ietekmi un šķēršļus
 pienācīgai iekšējā tirgus darbībai, jo fondiem, kas gatavojas
 darboties visā Savienībā, katrā dalībvalstī tiktu
 piemēroti atšķirīgi noteikumi. Turklāt atšķirīgas
 kvalitātes prasības attiecībā uz portfeļa saturu,
 ieguldījumu saņēmējiem un tiesīgajiem
 ieguldītājiem varētu radīt dažādus
 ieguldītāju aizsardzības līmeņus un raisīt
 neizpratni attiecībā uz ieguldījuma piedāvājumu, kas
 saistās ar Eiropas sociālās uzņēmējdarbības
 fondu (ESUF). Turklāt ieguldītājiem būtu jāvar
 salīdzināt dažādu ESUF ieguldījumu piedāvājumus.
 Jānovērš būtiski šķēršļi ESUF pārrobežu
 finansējuma piesaistīšanai un jāizvairās no konkurences
 izkropļošanas starp šiem fondiem un jebkādiem turpmākiem
 iespējamiem šķēršļiem tirdzniecībai un būtiskiem
 konkurences kropļojumiem nākotnē. Attiecīgi atbilstošais
 juridiskais pamats ir LESD 114. pants, kas interpretēts
 saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas pastāvīgo
 judikatūru.
 (3)
 Jāpieņem regula, ar kuru izveido vienotus
 ESUF piemērojamus noteikumus un nosaka atbilstošas prasības
 visās dalībvalstīs to pārvaldniekiem, kas gatavojas piesaistīt
 kapitālu visā Savienībā, izmantojot nosaukumu “Eiropas
 sociālās uzņēmējdarbības fonds”. Šīm
 prasībām būtu jānodrošina to ieguldītāju
 pārliecība, kas gatavojas ieguldīt šādos fondos.
 (4)
 Regulas formā izveidojot kvalitātes
 prasības nosaukuma “Eiropas sociālās
 uzņēmējdarbības fonds” izmantošanai, būtu
 jānodrošina, ka šīs prasības tiks tieši piemērotas to
 kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu pārvaldniekiem, kas
 piesaista līdzekļus, izmantojot šo nosaukumu. Tam būtu
 jānodrošina vienādi nosacījumi šā nosaukuma izmantošanai,
 novēršot situāciju, ka valstis izveido atšķirīgas
 prasības, transponējot direktīvu. Šajā regulā
 būtu jāparedz, ka to kolektīvo ieguldījumu
 uzņēmumu pārvaldniekiem, kas izmanto šo nosaukumu,
 jāievēro vienādi noteikumi visā Savienībā, un tas
 uzlabotu arī to ieguldītāju pārliecību, kuri gatavojas
 veikt ieguldījumus fondos, kas koncentrējas uz ieguldīšanu
 sociāli atbildīgos uzņēmumos. Regula samazinātu
 arī regulējuma sarežģītību un pārvaldnieka
 izmaksas, kas rodas, lai nodrošinātu atbilstību nereti
 atšķirīgiem valstu noteikumiem, ar ko reglamentē šādu fondu
 darbību, jo īpaši tiem pārvaldniekiem, kas gatavojas piesaistīt
 kapitālu pārrobežu līmenī. Regulai būtu
 jāpalīdz novērst arī konkurences izkropļojumus.
 (5)
 Lai skaidrāk noteiktu attiecības starp šo
 regulu un vispārīgi piemērojamajiem Savienības noteikumiem
 par kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem un to
 pārvaldniekiem, jāparedz, ka šo regulu piemēro tikai to
 kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu pārvaldniekiem, kas nav
 pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu
 uzņēmumi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada
 13. jūlija Direktīvas 2009/65/EK par normatīvo un
 administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz
 pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu
 uzņēmumiem (PVKIU) [8]
 1. pantu un kas ir izveidoti Savienībā un reģistrēti
 izcelsmes dalībvalsts kompetentajā iestādē
 saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 8. jūnija
 Direktīvu 2011/61/ES par alternatīvo ieguldījumu fondu
 pārvaldniekiem un par grozījumiem Direktīvā 2003/41/EK,
 Direktīvā 2009/65/EK, Regulā (EK) Nr. 1060/2009 un
 Regulā (ES) Nr. 1095/2010[9]. Turklāt šī regula būtu jāpiemēro tikai
 pārvaldniekiem, kas pārvalda tādu ESUF portfeļus, kuru
 pārvaldāmie kopējie aktīvi nepārsniedz EUR 500 miljonu
 robežvērtību. Lai šīs robežvērtības
 aprēķināšana tiktu ieviesta praksē, Komisijai būtu
 jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar
 Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu
 attiecībā uz šīs robežvērtības
 aprēķināšanu. Īstenojot šīs pilnvaras, Komisijai, lai
 nodrošinātu konsekvenci noteikumos par kolektīvo ieguldījumu
 uzņēmumiem, būtu jāņem vērā
 saskaņā ar Direktīvas 2011/61/ES 3. panta 6. punkta
 a) apakšpunktu Komisijas
 pieņemtie pasākumi.
 (6)
 Ja kolektīvo ieguldījumu
 uzņēmumu pārvaldnieki negatavojas izmantot nosaukumu “Eiropas
 sociālās uzņēmējdarbības fonds”, šo regulu
 nepiemēro. Šādos gadījumos turpina piemērot pastāvošos
 valstu noteikumus un vispārīgos Savienības noteikumus.
 (7)
 Ar šo regulu būtu jāizveido vienoti
 noteikumi attiecībā uz ESUF raksturu, jo īpaši
 attiecībā uz portfeļuzņēmumiem, kuros ESUF ir
 atļauts ieguldīt, un izmantojamajiem ieguldījumu instrumentiem.
 Lai nodrošinātu nepieciešamo skaidrību un noteiktību, šajā
 regulā būtu jāparedz arī vienoti kritēriji, kuriem
 atbilstīgi noteiktu, ka sociāli atbildīgie uzņēmumi ir
 tiesīgi kvalificēti portfeļuzņēmumi. Sociāli
 atbildīgo uzņēmumu galvenais mērķis ir
 labvēlīga sociālā ietekme, nevis pēc iespējas
 lielāka peļņa. Tāpēc šajā regulā būtu
 jānosaka prasība, ka kvalificēta portfeļuzņēmuma
 mērķim jābūt panākt izmērāmu un
 labvēlīgu sociālo ietekmi; tam jāizmanto sava
 peļņa, lai sasniegtu savu galveno mērķi, un tas
 jāpārvalda atbildīgā un pārredzamā veidā. Kopumā
 ārkārtējos gadījumos, kad kvalificēts portfeļuzņēmums
 gatavojas sadalīt peļņu akcionāriem un īpašniekiem,
 tam būtu jābūt iepriekš izveidotām procedūrām un
 noteikumiem attiecībā uz to, kā peļņu sadala
 akcionāriem un īpašniekiem. Šajos noteikumos būtu jāprecizē,
 ka peļņas sadalīšana neietekmē galveno sociālo
 mērķi.
 (8)
 Sociāli atbildīgie uzņēmumi
 ietver plašu uzņēmumu loku ar dažādām juridiskām
 formām, kuri sniedz sociālos pakalpojumus vai tirgo preces
 neaizsargātām vai atstumtām personām. Šie pakalpojumi
 ietver piekļuvi mājoklim, veselības aprūpei,
 palīdzību vecāka gadagājuma personām vai personām
 ar invaliditāti, bērnu aprūpi, piekļuvi
 nodarbinātībai un apmācībām, kā arī
 atkarības pārvaldībai. Sociāli atbildīgi
 uzņēmumi ietver arī tos uzņēmumus, kas piemēro
 preču ražošanas vai pakalpojumu sniegšanas metodi ar sociālu
 mērķi, bet kuru darbības var nebūt saistītas ar
 sociālo preču tirdzniecības vai pakalpojumu piedāvāšanas
 jomu. Šīs darbības ietver sociālo un profesionālo
 integrāciju, dodot piekļuvi nodarbinātībai sociāli
 atstumtiem cilvēkiem, jo īpaši cilvēkiem ar nepietiekamu
 kvalifikāciju vai sociālām vai profesionālām
 problēmām, kuru dēļ tie ir
 nelabvēlīgākā stāvoklī vai atstumti.
 (9)
 Ņemot vērā konkrētas
 sociāli atbildīgo uzņēmumu finansēšanas
 vajadzības, jāievieš skaidrība attiecībā uz to
 instrumentu veidiem, kādi ESUF būtu jāizmanto šādai finansēšanai.
 Tāpēc šajā regulā būtu jāparedz vienoti noteikumi
 par piemērotajiem instrumentiem, ko ESUF izmanto, veicot
 ieguldījumus, un kas ietver kapitāla instrumentus, parāda
 instrumentus, ieguldījumus citos ESUF un īstermiņa un
 vidēja termiņa aizdevumus.
 (10)
 Lai saglabātu nepieciešamo elastīgumu
 savā ieguldījumu portfelī, ESUF var ieguldīt arī citos
 aktīvos, kas nav būtiski ieguldījumi, ja šie ieguldījumi
 nepārsniedz šajā regulā noteiktos ierobežojumus
 attiecībā uz nebūtiskiem ieguldījumiem. Ierobežojumu aprēķināšanā
 attiecībā uz šajā regulā noteiktajiem nebūtiskajiem
 ieguldījumiem nebūtu jāņem vērā tāda
 īstermiņa līdzdalība kā skaidra nauda un tās
 ekvivalenti.
 (11)
 Lai nodrošinātu, ka nosaukums “Eiropas
 sociālās uzņēmējdarbības fonds” ir uzticams un
 viegli atpazīstams ieguldītājiem visā Savienībā,
 šajā regulā būtu jānosaka, ka tikai tie ESUF
 pārvaldnieki, kas atbilst šajā regulā noteiktajiem vienotajiem
 kvalitātes kritērijiem, ir tiesīgi izmantot šo nosaukumu,
 tirgojot ESUF visā Savienībā.
 (12)
 Lai nodrošinātu, ka ESUF ir atsevišķs un
 atpazīstams profils, kas ir atbilstošs to mērķim, būtu
 jāparedz vienoti noteikumi par portfeļa saturu un ieguldījumu
 metodēm, ko šādiem fondiem ir atļauts izmantot.
 (13)
 Lai nodrošinātu, ka ESUF nerada
 sistēmiskus riskus, un arī lai nodrošinātu, ka šādi fondi
 savās ieguldījumu darbībās koncentrējas uz atbalsta
 sniegšanu kvalificētiem portfeļuzņēmumiem, nebūtu
 jāpieļauj aizņēmumi vai saistību īpatsvara
 palielināšana fonda līmenī. Tomēr, lai ļautu fondam
 nosegt ārkārtējas likviditātes
 vajadzības, kas var rasties no brīža, kad no ieguldītājiem pieprasīts
 atvēlētais kapitāls, līdz faktiskai kapitāla
 ieskaitīšanai tā kontos, būtu jāpieļauj
 īstermiņa aizņēmumi.
 (14)
 Lai nodrošinātu, ka ESUF tiek tirgoti
 ieguldītājiem, kam ir zināšanas, pieredze un spēja
 uzņemties ar šiem fondiem saistītos riskus, un lai saglabātu
 ieguldītāju pārliecību un uzticību ESUF, būtu
 jāizveido konkrēti drošības pasākumi. Tāpēc ESUF parasti
 būtu jātirgo tikai tiem ieguldītājiem, kas ir
 profesionāli klienti vai kas var tikt uzskatīti par
 profesionāliem klientiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un
 Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvu 2004/39/EK,
 kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Padomes
 Direktīvas 85/611/EEK un 93/6/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes
 Direktīvu 2000/12/EK un atceļ Padomes Direktīvu 93/22/EEK[10].
 Tomēr, lai uzturētu pietiekami plašu ieguldītāju loku
 ieguldījumiem ESUF, ir vēlams, lai arī konkrētiem citiem
 ieguldītājiem, tostarp finansiāli nodrošinātām privātpersonām,
 būtu pieeja šiem fondiem. Attiecībā uz šiem citiem
 ieguldītājiem būtu jāizveido konkrēti drošības
 pasākumi, lai nodrošinātu, ka ESUF tiek tirgoti tikai tādiem
 ieguldītājiem, kam ir atbilstošs profils, lai veiktu šādus
 ieguldījumus. Šie drošības pasākumi izslēdz
 tirdzniecību, izmantojot periodiskus uzkrājumu plānus.
 (15)
 Lai nodrošinātu, ka tikai tie ESUF
 pārvaldnieki, kas atbilst vienotiem kvalitātes kritērijiem
 attiecībā uz to rīcību tirgū, izmanto nosaukumu
 “Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fonds”,
 šajā regulā būtu jāizveido noteikumi par
 uzņēmējdarbības veikšanu un ESUF pārvaldnieka
 attiecībām ar saviem ieguldītājiem. Tā paša iemesla
 dēļ šajā regulā būtu jāparedz arī vienoti
 nosacījumi attiecībā uz šo pārvaldnieku rīcību
 interešu konfliktu gadījumā. Šajos noteikumos būtu jāparedz
 arī tas, ka pārvaldniekam ir jāizveido nepieciešamie
 organizatoriskie un administratīvie pasākumi, lai nodrošinātu
 pienācīgu rīcību interešu konfliktu gadījumā.
 (16)
 Labvēlīgas sociālās ietekmes radīšana
 papildus finansiālam ieguvumam ieguldītājiem ir to
 ieguldījumu fondu galvenā īpašība, kas veic
 ieguldījumus sociāli atbildīgos uzņēmumos, un ar to
 tie atšķiras no citiem ieguldījumu fondu veidiem. Tāpēc
 šajā regulā būtu jānosaka prasība, ka ESUF
 pārvaldniekiem jāizveido procedūras, ar ko uzrauga un mēra labvēlīgo
 sociālo ietekmi, kas jāsasniedz ar ieguldījumiem kvalificētos
 portfeļuzņēmumos.
 (17)
 Lai nodrošinātu nosaukuma “Eiropas
 sociālās uzņēmējdarbības fonds” integritāti,
 šajā regulā būtu jāietver arī kvalitātes
 kritēriji attiecībā uz ESUF pārvaldnieka organizāciju.
 Tāpēc šajā regulā būtu jāizveido vienotas un
 proporcionālas prasības nepieciešamībai uzturēt atbilstošus
 tehniskos resursus un cilvēkresursus, kā arī pietiekamus pašu
 līdzekļus pareizai ESUF pārvaldībai.
 (18)
 Ieguldītāju aizsardzības
 nolūkos jānodrošina pienācīga ESUF aktīvu
 novērtēšana. Tāpēc ESUF statūtos būtu
 jāietver noteikumi par aktīvu novērtēšanu. Tam būtu
 jānodrošina novērtējuma integritāte un
 pārredzamība.
 (19)
 Lai nodrošinātu, ka tie ESUF
 pārvaldnieki, kas izmanto nosaukumu “Eiropas sociālās
 uzņēmējdarbības fonds”, pietiekami atbildīgi veic
 savas darbības, būtu jāizveido vienoti noteikumi
 attiecībā uz gada pārskatiem.
 (20)
 Lai nodrošinātu nosaukuma “Eiropas
 sociālās uzņēmējdarbības fonds” integritāti
 ieguldītāju skatījumā, šis nosaukums jāizmanto tikai
 tiem fondu pārvaldniekiem, kuru ieguldījumu politika un
 ieguldījumu saņēmēji ir pilnībā pārredzami.
 Tāpēc šajā regulā būtu jāizveido vienoti
 noteikumi par informācijas atklāšanas prasībām, kas ir
 saistošas ESUF pārvaldniekam attiecībā pret tā
 ieguldītājiem. Šajās prasībās būtu jāietver
 elementi, kas ir specifiski ieguldījumiem sociāli atbildīgos
 uzņēmumos, lai sasniegtu labāku šādas informācijas
 konsekvenci un salīdzināmību. Šī informācija ietver
 kritērijus un procedūras, ko izmanto, lai izvēlētos
 konkrētus kvalificētus portfeļuzņēmumus, kuros veikt
 ieguldījumus. Tā ietver arī informāciju par
 labvēlīgu sociālo ietekmi, kas jāpanāk ar
 ieguldījumu politiku, un to, kā tā jāuzrauga un
 jānovērtē. Lai nodrošinātu vajadzīgo
 ieguldītāju pārliecību un uzticību šiem
 ieguldījumiem, šajā informācijā papildus jāiekļauj
 arī informācija par ESUF aktīviem, kas nav ieguldīti kvalificētos
 portfeļuzņēmumos, un par to, kā tie ir izvēlēti.
 (21)
 Lai nodrošinātu šajā regulā ietverto
 vienoto prasību efektīvu pārraudzību, izcelsmes
 dalībvalsts kompetentajai iestādei būtu jāuzrauga ESUF
 pārvaldnieka atbilstība šajā regulā noteiktajām
 vienotajām prasībām. Tāpēc ESUF pārvaldniekam,
 kas gatavojas tirgot savus fondus ar nosaukumu “Eiropas sociālās
 uzņēmējdarbības fonds”, būtu jāinformē par
 to savas izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde. Kompetentajai
 iestādei būtu jāreģistrē fonda pārvaldnieks, ja
 ir iesniegta visa nepieciešamā informācija un ieviesti attiecīgi
 pasākumi, lai panāktu atbilstību šīs regulas
 prasībām. Šai reģistrācijai būtu jābūt
 spēkā visā Savienībā.
 (22)
 Lai efektīvi uzraudzītu atbilstību
 noteiktajiem vienotajiem kritērijiem, šajā regulā būtu
 jāiekļauj noteikumi par nosacījumiem, saskaņā ar
 kuriem jāatjaunina izcelsmes dalībvalsts kompetentajai iestādei
 iesniegtā informācija.
 (23)
 Efektīvai šajā regulā noteikto
 prasību uzraudzībai tajā būtu jāizveido arī
 pārrobežu ziņošanas process starp kompetentajām uzraudzības
 iestādēm, ko uzsāk pēc ESUF pārvaldnieka
 reģistrēšanas tā izcelsmes dalībvalstī.
 (24)
 Lai saglabātu pārredzamus
 nosacījumus ESUF pārvaldnieku veiktai tirdzniecībai visā
 Savienībā, Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei
 (EVTI) būtu jāpiešķir pilnvaras uzturēt centrālu
 datubāzi ar visu to ESUF sarakstu, kas ir reģistrēti saskaņā
 ar šo regulu.
 (25)
 Lai nodrošinātu izveidoto vienoto
 kritēriju efektīvu uzraudzību, šajā regulā būtu
 jāietver kompetento iestāžu uzraudzības pilnvaru saraksts.
 (26)
 Lai nodrošinātu pareizu izpildi, šajā
 regulā būtu jāietver arī sankcijas par tās galveno
 noteikumu pārkāpumiem, proti, attiecībā uz portfeļa
 saturu, drošības pasākumiem saistībā ar tiesīgo
 ieguldītāju identitāti un nosaukuma “Eiropas sociālās
 uzņēmējdarbības fonds” izmantošanu tikai
 reģistrētiem ESUF pārvaldniekiem. Būtu jāparedz, ka šo
 galveno noteikumu pārkāpuma gadījumā tiek aizliegts
 izmantot šo nosaukumu un fonda pārvaldnieks tiek izslēgts no
 reģistra.
 (27)
 Uzraudzības informācijas apmaiņa
 būtu jāveic starp izcelsmes un uzņēmējas dalībvalsts
 kompetentajām iestādēm un EVTI.
 (28)
 Efektīvai regulatīvai sadarbībai
 starp iestādēm, kurām uzticēts uzraudzīt
 atbilstību vienotajiem kritērijiem, kas noteikti šajā
 regulā, nepieciešama augsta līmeņa dienesta noslēpuma
 piemērošana visām attiecīgajām valstu iestādēm un
 EVTI.
 (29)
 Finanšu pakalpojumu tehniskajiem standartiem
 būtu jānodrošina konsekventa harmonizācija un augsta
 līmeņa uzraudzība Savienībā. Būtu efektīvi
 un lietderīgi uzticēt EVTI kā iestādei ar īpaši specializētu
 kompetenci izstrādāt iesniegšanai Komisijai to īstenošanas
 tehnisko standartu projektus, kas neietver politikas risinājumus.
 (30)
 Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai
 pieņemt īstenošanas tehniskos standartus ar īstenošanas aktiem
 saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 291. pantu
 un saskaņā ar 15. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada
 24. novembra Regulā (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas
 Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu
 iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas
 Lēmumu 2009/77/EK[11].
 EVTI būtu jāuztic izstrādāt īstenošanas tehnisko
 standartu projektus attiecībā uz 16. pantā
 minētās paziņošanas procedūras formātu un metodi.
 (31)
 Lai precizētu šajā regulā
 noteiktās prasības, Komisijai būtu jādeleģē
 pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas
 Savienības darbību 290. pantu, ar kuriem precizē
 robežvērtības aprēķināšanai un uzraudzībai
 izmantojamo metožu noteikšanu atbilstīgi šai regulai, metodes kvalificētu
 portfeļuzņēmumu identificēšanai, interešu konfliktu veidus,
 no kādiem jāizvairās ESUF pārvaldniekiem, un šajā
 saistībā veicamos pasākumus, sīkāk izstrādā
 procedūras, ar kurām mēra sociālo ietekmi, kas
 jāpanāk kvalificētiem portfeļuzņēmumiem, un
 pārredzamības prasību noteikšanas metodes. Ir sevišķi
 svarīgi, lai sagatavošanas darba laikā Komisija veiktu atbilstošu
 apspriešanu, tostarp speciālistu līmenī. Šajā darbā
 būtu jāņem vērā arī pašregulācijas
 iniciatīvas un rīcības kodeksi.
 (32)
 Komisijai, sagatavojot un izstrādājot
 deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga
 un pienācīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas
 Parlamentam un Padomei.
 (33)
 Vēlākais četrus gadus pēc
 dienas, kad šo regulu sāk piemērot, būtu jāveic šīs
 regulas pārskatīšana, lai ņemtu vērā ESUF tirgus
 attīstību. Balstoties uz šo pārskatīšanu, Komisijai
 būtu jāiesniedz ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei,
 vajadzības gadījumā kopā ar izmaiņām tiesību
 aktos.
 (34)
 Šajā regulā ievērotas
 pamattiesības un principi, īpaši tie, kas noteikti Eiropas
 Savienības Pamattiesību hartā, tostarp tiesības uz
 privātās dzīves un ģimenes dzīves neaizskaramību
 un uzņēmējdarbības brīvību.
 (35)
 Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra
 Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā
 uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti[12]
 reglamentē personas datu apstrādi dalībvalstīs,
 piemērojot šo regulu, dalībvalstu kompetento iestāžu, īpaši
 dalībvalstu izvēlētu neatkarīgu valsts iestāžu
 uzraudzībā. Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra
 Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību
 attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs
 un struktūrās un par šādu dati brīvu apriti[13]
 reglamentē personas datu apstrādi, ko veic EVTI, piemērojot šo
 regulu, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja
 uzraudzībā.
 (36)
 Šīs regulas mērķi, konkrēti,
 attīstīt ESUF iekšējo tirgu, izveidojot sistēmu ESUF
 pārvaldnieku reģistrēšanai, ar ko veicina ESUF tirdzniecību
 visā Savienībā, var sasniegt tikai Savienības
 līmenī. Savienība var pieņemt pasākumus
 saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā
 noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā
 pantā noteikto proporcionalitātes principu šī regula paredz
 vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa
 sasniegšanai,
 IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.
 I NODAĻA
 PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS
 1. pants
 Šajā regulā paredzētas vienotas
 prasības tiem kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu
 pārvaldniekiem, kas gatavojas izmantot nosaukumu “Eiropas
 sociālās uzņēmējdarbības fonds” (ESUF), un
 nosacījumi šāda nosaukuma kolektīvo ieguldījumu
 uzņēmumu tirdzniecībai Savienībā,
 tādējādi veicinot netraucētu iekšējā tirgus
 darbību.
 Šajā regulā paredzēti arī
 vienoti noteikumi attiecībā uz ESUF pārvaldnieku veiktu tirdzniecību
 tiesīgiem ieguldītājiem visā Savienībā, ESUF
 portfeļa saturu, piemērojamiem ieguldījumu instrumentiem un
 metodēm, kā arī to ESUF pārvaldnieku organizāciju,
 pārredzamību un rīcību, kas tirgo ESUF visā
 Savienībā.
 2. pants
 1.
 Šo regulu piemēro 3. panta 1. punkta
 b) apakšpunktā definēto kolektīvo ieguldījumu
 uzņēmumu pārvaldniekiem, kuri ir izveidoti Savienībā
 un kuriem jāreģistrējas savas izcelsmes dalībvalsts
 kompetentajās iestādēs saskaņā ar Direktīvas 2011/61/ES
 3. panta 3. punkta a) apakšpunktu, ar nosacījumu, ka šie
 pārvaldnieki pārvalda ESUF portfeļus, kuru kopējie
 pārvaldītie aktīvi nepārsniedz EUR 500 miljonu
 robežvērtību vai — dalībvalstīs, kurās euro nav
 oficiālā valūta, — atbilstošo vērtību valsts
 valūtā šīs regulas spēkā stāšanās
 dienā.
 2.
 Aprēķinot 1. punktā minēto
 robežvērtību, kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu
 pārvaldniekiem, kas pārvalda citus fondus, kuri nav ESUF, nav
 jāņem vērā šajos citos fondos pārvaldītie
 aktīvi.
 3.
 Komisija ir pilnvarota pieņemt
 deleģētus aktus saskaņā ar 24. pantu, nosakot metodes,
 atbilstīgi kurām aprēķina šā panta 1. punktā
 minēto robežvērtību un pastāvīgi uzrauga atbilstību
 šai robežvērtībai.
 3. pants
 1.
 Šajā regulā piemēro šādas
 definīcijas:
 (a)
 “Eiropas sociālās
 uzņēmējdarbības fonds” (ESUF) ir kolektīvo
 ieguldījumu uzņēmums, kas vismaz 70 % no savām kopējām
 kapitāla iemaksām un nepieprasītā atvēlētā kapitāla
 iegulda aktīvos, kuri ir būtiski ieguldījumi;
 (b)
 “kolektīvo ieguldījumu
 uzņēmums” ir uzņēmums, kas piesaista kapitālu no
 vairākiem ieguldītājiem ar mērķi ieguldīt to
 saskaņā ar konkrētu ieguldīšanas politiku šo
 ieguldītāju labā un kam nav vajadzīga Direktīvas 2009/65/EK
 5. pantā minētā atļauja;
 (c)
 „būtiski ieguldījumi” ir jebkurš no
 šādiem instrumentiem:
 i) kapitāla instruments, ko
 –
 emitējis kvalificēts portfeļuzņēmums
 un ko ESUF iegādājies tieši no kvalificēta portfeļuzņēmuma
 vai
 –
 emitējis kvalificēts portfeļuzņēmums
 apmaiņā pret kapitāla vērtspapīru, ko emitējis kvalificēts
 portfeļuzņēmums, vai
 –
 emitējis uzņēmums, kuram ir
 vairākuma īpašumtiesības kvalificētā portfeļuzņēmumā,
 kas ir tā filiāle, un ESUF šo kapitāla instrumentu
 iegādājies apmaiņā pret kapitāla instrumentu, ko
 emitējis kvalificēts portfeļuzņēmums;
 ii) vērtspapīroti un nevērtspapīroti
 parāda instrumenti, ko emitējis kvalificēts portfeļuzņēmums;
 iii) viena vai vairāku citu ESUF
 daļas vai akcijas;
 iv) vidēja termiņa un
 ilgtermiņa aizdevumi, ko ESUF piešķīris kvalificētiem portfeļuzņēmumiem;
 v) jebkāda cita veida dalība kvalificētā
 portfeļuzņēmumā;
 (d)
 “kvalificēts portfeļuzņēmums”
 ir uzņēmums, kurš ESUF
 ieguldījuma veikšanas brīdī nav iekļauts Direktīvas 2004/39/EK
 4. panta 1. punkta 14) apakšpunktā definētajā regulētajā tirgū un
 kura gada apgrozījums nepārsniedz EUR 50 miljonus vai
 kopējā gada bilance nepārsniedz EUR 43 miljonus, un kurš pats nav kolektīvo ieguldījumu
 uzņēmums, un kurš
 i) ir izvirzījis izmērāmas,
 labvēlīgas sociālās ietekmes sasniegšanu par tā
 galveno mērķi saskaņā ar tā statūtiem vai
 jebkādu citu uzņēmējdarbības veikšanas dokumentu, ja
 –
 uzņēmums sniedz pakalpojumus vai tirgo
 preces neaizsargātām vai atstumtām personām, vai
 –
 uzņēmums izmanto preču ražošanas vai
 pakalpojumu sniegšanas metodi, kas ietver tā sociālo mērķi;
 ii) izmanto savu peļņu, lai
 sasniegtu savu galveno mērķi, nevis sadala peļņu, un kuram
 ir iepriekš izveidotas procedūras un noteikumi jebkādiem
 apstākļiem, kuros peļņu sadala akcionāriem un
 īpašniekiem;
 iii) tiek pārvaldīts
 atbildīgā un pārredzamā veidā, jo īpaši iesaistot
 darbiniekus, klientus un ieinteresētās personas, kas saistīti ar
 tā uzņēmējdarbību;
 (e)
 “kapitāls” ir īpašumtiesību
 daļa uzņēmumā, kuru veido kvalificēta
 portfeļuzņēmuma akcijas vai citādas kapitāla
 daļas, kas emitētas ieguldītājiem;
 (f)
 “tirdzniecība” ir tieša vai netieša ESUF
 daļu vai akciju piedāvāšana vai izvietošana pēc ESUF
 pārvaldnieka iniciatīvas vai šā pārvaldnieka
 vārdā ieguldītājiem, kuriem ir Savienībā
 reģistrēta juridiskā adrese;
 (g)
 “atvēlētais kapitāls” ir
 jebkādas saistības, kas personai liek iegādāties ESUF
 daļas vai iemaksāt kapitālu ESUF;
 (h)
 “ESUF pārvaldnieks” ir juridiska persona, kuras parastā
 uzņēmējdarbība ir pārvaldīt vismaz vienu ESUF;
 (i)
 “izcelsmes dalībvalsts” ir dalībvalsts, kurā ESUF pārvaldnieks ir izveidots vai
 kurā tam ir reģistrēta juridiskā adrese;
 (j)
 “uzņēmēja dalībvalsts” ir
 dalībvalsts, kura nav izcelsmes dalībvalsts un kurā ESUF
 pārvaldnieks tirgo ESUF saskaņā ar šo regulu;
 (k)
 “kompetentā iestāde”
 ir valsts iestāde, kuru ar likumu vai noteikumiem
 ieceļ izcelsmes dalībvalsts un kura veic kolektīvo
 ieguldījumu uzņēmumu reģistrāciju atbilstīgi 2. panta
 1. punktam.
 2.
 Komisija ir pilnvarota pieņemt
 deleģētus aktus saskaņā ar 24. pantu, lai noteiktu pakalpojumu
 vai preču veidus un pakalpojumu sniegšanas vai preču ražošanas
 metodes, kas ietver sociālu mērķi atbilstīgi šā panta 1. punkta
 d) apakšpunkta i) punktam, ņemot vērā dažādu
 veidu kvalificētus portfeļuzņēmumus un apstākļus,
 kādos peļņu var sadalīt īpašniekiem un
 ieguldītājiem.
 II NODAĻA
 NOSACĪJUMI NOSAUKUMA “EIROPAS SOCIĀLĀS
 UZŅĒMĒJDARBĪBAS FONDS” IZMANTOŠANAI
 4. pants
 ESUF pārvaldnieki, kas atbilst šajā
 nodaļā noteiktajām prasībām, var izmantot nosaukumu
 “Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fonds”,
 tirgojot ESUF visā Savienībā.
 5. pants
 1.
 ESUF pārvaldnieki nodrošina, ka,
 iegādājoties aktīvus, kas nav būtiski ieguldījumi, ne
 vairāk kā 30 % no ESUF kopējām kapitāla
 iemaksām un nepieprasītā
 atvēlētā kapitāla tiek izmantoti
 tādu aktīvu iegādei, kas nav būtiski ieguldījumi;
 aprēķinot šo ierobežojumu, neņem vērā
 īstermiņa līdzdalību skaidrā naudā un tās
 ekvivalentos.
 2.
 ESUF pārvaldnieki neveido
 aizņēmumus, neemitē parāda obligācijas, neizsniedz
 garantijas ESUF līmenī, kā arī ESUF līmenī nepiemēro
 nekādu metodi, ar ko tiek palielināts fonda risks, ne ar naudas vai
 vērtspapīru aizņēmumiem, ne iesaistīšanos
 atvasinājumu pozīcijās, ne arī jebkādos citos veidos.
 3.
 Šā panta 2. punktā noteikto
 aizliegumu nepiemēro aizņēmumiem ar neatjaunojamu termiņu,
 kas nav ilgāks par 120 kalendārajām dienām, lai nodrošinātu
 likviditāti no brīža, kad no
 ieguldītājiem pieprasīts atvēlētais kapitāls,
 līdz kapitāla saņemšanai.
 6. pants
 ESUF pārvaldnieki tirgo to
 pārvaldībā esošā ESUF daļas un akcijas tikai
 tādiem ieguldītājiem, kuri tiek uzskatīti par
 profesionāliem klientiem saskaņā ar Direktīvas 2004/39/EK
 II pielikuma I iedaļu vai kurus pēc pieprasījuma var
 uzskatīt par profesionāliem klientiem saskaņā ar
 Direktīvas 2004/39/EK II pielikuma II iedaļu, vai
 citiem ieguldītājiem, ja
 (a)
 šie citi ieguldītāji apņemas
 ieguldīt vismaz EUR 100 000;
 (b)
 šie citi ieguldītāji atsevišķā
 dokumentā no līguma, kas tiek noslēgts par ieguldīšanas
 saistībām, rakstiski apstiprina, ka tie apzinās riskus, kuri
 saistīti ar šīm saistībām;
 (c)
 ESUF pārvaldnieks veic ieguldītāja
 kompetences, pieredzes un zināšanu novērtējumu,
 nepaļaujoties uz to, ka ieguldītājam ir Direktīvas 2004/39/EK
 II pielikuma I iedaļā minēto klientu tirgus
 zināšanas un pieredze;
 (d)
 ESUF pārvaldnieks, ņemot vērā
 attiecīgo saistību raksturu, ir pamatoti pārliecināts, ka
 ieguldītājs spēj pats pieņemt lēmumus par
 ieguldījumiem un saprast saistītos riskus un ka šādas
 saistības ir atbilstošas šim ieguldītājam;
 (e)
 ESUF pārvaldnieks rakstiski apstiprina, ka ir
 veicis c) apakšpunktā minēto novērtējumu un ir
 pieņēmis d) apakšpunktā minēto secinājumu.
 7. pants
 ESUF pārvaldnieki attiecībā uz
 to pārvaldīto ESUF:
 (a)
 veicot savas darbības, darbojas pietiekami
 prasmīgi, rūpīgi un uzcītīgi;
 (b)
 piemēro atbilstošu politiku un
 procedūras, lai novērstu ļaunprātīgas darbības,
 attiecībā uz kurām var pamatoti paredzēt, ka tās
 ietekmēs ieguldītāju un kvalificētu portfeļuzņēmumu
 intereses;
 (c)
 veic savu uzņēmējdarbību
 tā, lai atbalstītu to pārvaldīto ESUF un šo ESUF ieguldītāju
 intereses un tirgus integritāti;
 (d)
 piemēro augsta līmeņa prasmi, izvēloties
 ieguldījumus kvalificētos portfeļuzņēmumos un veicot
 to pastāvīgu uzraudzību;
 (e)
 tiem ir atbilstošas zināšanas un sapratne par kvalificētiem
 portfeļuzņēmumiem, kuros tie veic ieguldījumus.
 8. pants
 1.
 ESUF pārvaldnieki apzina un novērš
 interešu konfliktus un gadījumos, kad tos nevar novērst,
 pārvalda un uzrauga tos, un saskaņā ar 4. punktu izpauž
 informāciju par šiem interešu konfliktiem, lai nepieļautu, ka tie
 nelabvēlīgi ietekmē ESUF un to ieguldītāju intereses,
 un lai nodrošinātu, ka to pārvaldītie ESUF tiek godīgi
 izmantoti.
 2.
 ESUF pārvaldnieki īpaši apzina interešu
 konfliktus, kas var rasties starp
 (a)
 ESUF pārvaldniekiem, tām personām,
 kas faktiski veic ESUF pārvaldnieka uzņēmējdarbību,
 darbiniekiem vai jebkuru citu personu, kura tieši vai netieši kontrolē
 ESUF pārvaldnieku vai kuru tieši vai netieši kontrolē ESUF
 pārvaldnieks, un ESUF pārvaldnieka pārvaldīto ESUF vai
 ieguldītājiem šajos ESUF;
 (b)
 ESUF vai ieguldītājiem šajā ESUF un
 citu ESUF, ko pārvalda tas pats ESUF pārvaldnieks, vai
 ieguldītājiem šajā citā ESUF.
 3.
 ESUF pārvaldnieki uztur un piemēro
 efektīvus organizatoriskos un administratīvos pasākumus, lai
 atbilstu 1. un 2. punktā minētajām prasībām.
 4.
 Par interešu konfliktiem izpauž informāciju
 atbilstīgi 1. punktam, ja ESUF pārvaldnieka izveidotie organizatoriskie
 pasākumi interešu konfliktu apzināšanai, novēršanai,
 pārvaldībai un uzraudzībai nav pietiekami, lai ar pamatotu
 pārliecību nodrošinātu, ka tiks novērsti riski
 saistībā ar nelabvēlīgu ietekmi uz ieguldītāju
 interesēm. ESUF pārvaldnieki pirms uzņēmējdarbības
 sākšanas ieguldītāju vārdā skaidri izpauž tiem
 interešu konfliktu avotus vai vispārējo raksturu.
 5.
 Komisija ir pilnvarota pieņemt
 deleģētus aktus saskaņā ar 24. pantu, precizējot:
 (a)
 interešu konfliktu veidus, kas minēti šā
 panta 2. punktā;
 (b)
 pasākumus, ko ESUF pārvaldniekiem būtu
 jāveic attiecībā uz struktūrām un
 organizatoriskām un administratīvām procedūrām, lai
 apzinātu, novērstu, pārvaldītu, uzraudzītu un izpaustu
 interešu konfliktus.
 9. pants
 1.
 ESUF pārvaldnieki katram to
 pārvaldītajam ESUF piemēro procedūras, lai mērītu
 un uzraudzītu, kādā mērā kvalificēti portfeļuzņēmumi,
 kuros ESUF iegulda, sasniedz labvēlīgu sociālo ietekmi, ko tie
 ir apņēmušies panākt.
 2.
 Komisija ir pilnvarota pieņemt
 deleģētus aktus saskaņā ar 24. pantu, detalizēti
 izstrādājot šā panta 1. punktā minētās
 procedūras attiecībā uz dažādiem kvalificētiem portfeļuzņēmumiem.
 10. pants
 ESUF pārvaldniekiem vienmēr ir
 pietiekami pašu līdzekļi, un tie izmanto atbilstošus un
 piemērotus cilvēkresursus un tehniskos resursus, kas nepieciešami ESUF
 pienācīgai pārvaldībai.
 11. pants
 ESUF statūtos iekļauj noteikumus
 aktīvu novērtēšanai.
 12. pants
 1.
 ESUF pārvaldnieki nosūta izcelsmes
 dalībvalsts kompetentajai iestādei gada pārskatu par katru to
 pārvaldīto ESUF ne vēlāk kā 6 mēnešus
 pēc finanšu gada beigām. Pārskatā apraksta ESUF
 portfeļa saturu un iepriekšējā gadā veiktās
 darbības. Tajā ietver ESUF revīzijas finanšu pārskatus. Tas
 ir izveidots atbilstoši esošajiem pārskatu sniegšanas standartiem un nosacījumiem,
 par ko vienojušies ESUF pārvaldnieks un ieguldītāji. ESUF
 pārvaldnieki pēc pieprasījuma nosūta pārskatu
 ieguldītājiem. ESUF pārvaldnieki un ieguldītāji var
 savā starpā vienoties par papildu informācijas izpaušanu.
 2.
 Gada pārskatā ietver vismaz:
 (a)
 atbilstošu informāciju par ieguldījumu
 politikas vispārējiem sociālajiem rezultātiem un šo
 rezultātu mērīšanā izmantoto metodi;
 (b)
 ziņojumu par jebkādu ieguldījumu
 izņemšanu attiecībā uz kvalificētiem portfeļuzņēmumiem;
 (c)
 aprakstu par to, vai ir izņemti
 ieguldījumi attiecībā uz citiem ESUF aktīviem, kas nav ieguldīti
 kvalificētos portfeļuzņēmumos, balstoties uz 13. panta
 1. punkta e) apakšpunktā minētajiem kritērijiem;
 (d)
 kopsavilkumu par darbībām, ko ESUF
 pārvaldnieks ir veicis saistībā ar kvalificētiem portfeļuzņēmumiem
 atbilstīgi 13. panta 1. punkta k) apakšpunktam.
 3.
 Ja ESUF pārvaldniekam jāpublicē gada
 finanšu pārskats saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes
 Direktīvas 2004/109/EK[14]
 4. pantu attiecībā uz ESUF, šā panta 1. un 2. punktā
 minēto informāciju var sniegt atsevišķi vai gada finanšu
 pārskata papildinājumā.
 13. pants
 1.
 ESUF pārvaldnieki saviem
 ieguldītājiem, pirms tie pieņem lēmumu par
 ieguldījumu, sniedz vismaz šādu informāciju:
 (a)
 ESUF pārvaldnieka un jebkuru citu pakalpojumu
 sniedzēju, ar kuriem ESUF pārvaldniekam noslēgts līgums
 attiecībā uz tā pārvaldību, identitāte un
 pienākumu apraksts;
 (b)
 ESUF ieguldījumu stratēģijas un
 mērķu apraksts, tostarp apraksts par kvalificētu portfeļuzņēmumu
 veidiem un procesiem un kritērijiem, ko izmanto to apzināšanai,
 ieguldījumu metodēm, ko tie var piemērot, un jebkādiem
 piemērojamiem ieguldījumu ierobežojumiem;
 (c)
 labvēlīga sociālā ietekme, kas
 izvirzīta par ESUF ieguldījumu politikas mērķi, tostarp
 atbilstošā gadījumā pamatotas prognozes saistībā ar
 šiem rezultātiem, un informācija par iepriekšējo sniegumu
 šajā jomā;
 (d)
 metodes, ko izmanto, lai mērītu
 sociālo ietekmi;
 (e)
 apraksts par aktīviem, kas nav kvalificēti
 portfeļuzņēmumi, un procesiem un kritērijiem, ko izmanto šo
 aktīvu izvēlei, ja vien tie nav skaidra nauda vai tās
 ekvivalenti;
 (f)
 apraksts par ESUF riska profilu un jebkādiem
 riskiem, kas saistīti ar aktīviem, kuros fonds var ieguldīt, vai
 ieguldījumu metodēm, kuras tas var izmantot;
 (g)
 apraksts par ESUF novērtēšanas
 procedūru un cenu noteikšanas metodoloģiju aktīvu
 novērtēšanai, tostarp par metodēm, kas izmantotas, lai
 novērtētu kvalificētus portfeļuzņēmumus;
 (h)
 apraksts par visām nodevām,
 maksājumiem un izdevumiem un to maksimālajām summām, kas
 tieši vai netieši jāsedz ieguldītājiem;
 (i)
 apraksts par to, kā tiek
 aprēķināts ESUF pārvaldnieka atalgojums;
 (j)
 ESUF iepriekšējā finanšu darbība, ja
 šādi dati ir pieejami;
 (k)
 uzņēmējdarbības atbalsta
 pakalpojumi un citas atbalsta darbības, ko ESUF pārvaldnieks veic vai
 organizē, izmantojot trešās personas, lai veicinātu to kvalificēto
 portfeļuzņēmumu attīstību, izaugsmi vai kādā
 citā veidā pastāvīgu darbību, kuros ESUF iegulda, vai
 — gadījumā, ja šādi pakalpojumi netiek sniegti vai darbības
 netiek veiktas, — attiecīgs paskaidrojums;
 (l)
 apraksts par procedūrām, kuras izmantojot
 ESUF var izmainīt savu ieguldījumu stratēģiju vai
 ieguldījumu politiku, vai abas.
 2.
 Visa 1. punktā minētā
 informācija ir patiesa, skaidra un nemaldinoša. To regulāri atjaunina
 un pārskata.
 3.
 Ja ESUF pārvaldniekam jāpublicē
 prospekts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes
 Direktīvu 2003/71/EK[15]
 vai saskaņā ar valsts tiesību aktiem attiecībā uz
 ESUF, šā panta 1. punktā minēto informāciju var sniegt
 atsevišķi vai prospekta ietvaros.
 4.
 Komisija ir pilnvarota pieņemt
 deleģētus aktus saskaņā ar 24. pantu, precizējot:
 (a)
 šā panta 1. punkta b) līdz e)
 apakšpunktā un k) apakšpunktā minētās
 informācijas saturu;
 (b)
 to, kā šā panta 1. punkta b) līdz e) apakšpunktā un
 k) apakšpunktā minēto informāciju var iesniegt vienotā
 veidā, lai nodrošinātu augstāko iespējamo
 salīdzināmības līmeni.
 III NODAĻA
 UZRAUDZĪBA UN ADMINISTRATĪVĀ SADARBĪBA
 14. pants
 1.
 ESUF pārvaldnieki, kas gatavojas izmantot
 nosaukumu „Eiropas sociālās uzņēmējdarbības
 fonds” savu ESUF tirdzniecībai, informē par to savas izcelsmes
 dalībvalsts kompetento iestādi un iesniedz šādu
 informāciju:
 (a)
 to personu identitāte, kas faktiski veic ESUF
 pārvaldību;
 (b)
 to ESUF identitāte, kuru daļas vai
 akcijas tiks tirgotas, un to ieguldījumu stratēģijas;
 (c)
 informācija par pasākumiem, kas veikti,
 lai atbilstu II nodaļā minētajām prasībām;
 (d)
 to dalībvalstu saraksts, kurās ESUF
 pārvaldnieki gatavojas tirgot katru ESUF.
 2.
 Izcelsmes dalībvalsts kompetentā
 iestāde reģistrē ESUF pārvaldnieku tikai tad, ja tā ir
 pārliecinājusies, ka ir ievēroti šādi nosacījumi:
 (a)
 1. punktā minētā
 nepieciešamā informācija ir pilnīga;
 (b)
 pasākumi, par kuriem ziņots
 saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunktu, ir atbilstoši, lai
 ievērotu II nodaļā noteiktās prasības.
 3.
 Reģistrācija ir derīga visā
 Savienības teritorijā un ļauj ESUF pārvaldniekiem tirgot
 ESUF ar nosaukumu “Eiropas sociālās
 uzņēmējdarbības fonds” visā Savienībā.
 15. pants
 ESUF pārvaldnieks atjaunina izcelsmes
 dalībvalsts kompetentajai iestādei iesniegto informāciju, kad
 tas gatavojas:
 (a)
 tirgot jaunu ESUF;
 (b)
 tirgot esošu ESUF dalībvalstī, kas nav
 minēta 14. panta 1. punkta d) apakšpunktā
 minētajā sarakstā.
 16. pants
 1.
 Tūlīt pēc ESUF pārvaldnieka
 reģistrācijas izcelsmes dalībvalsts iestāde paziņo
 šīs regulas 14. panta 1. punkta d) apakšpunktā
 minētajām dalībvalstīm un EVTI, ka ESUF pārvaldnieks
 ir reģistrēts.
 2.
 Šīs regulas 14. panta 1. punkta
 d) apakšpunktā minētās uzņēmējas
 dalībvalstis saskaņā ar 14. pantu reģistrētajam
 ESUF pārvaldniekam neuzliek nekādas prasības vai
 administratīvas procedūras attiecībā uz tā ESUF
 tirdzniecību un nepieprasa nekādu tirdzniecības
 apstiprinājumu pirms tās uzsākšanas.
 3.
 Lai nodrošinātu vienotu šā panta
 piemērošanu, EVTI izstrādā īstenošanas tehnisko standartu
 projektu, kurā nosaka paziņojuma formātu.
 4.
 EVTI iesniedz šo īstenošanas tehnisko
 standartu projektu Komisijai līdz [ierakstīt datumu].
 5.
 Komisija ir pilnvarota saskaņā ar Regulas
 (ES) Nr. 1095/2010[16]
 15. pantā noteikto procedūru pieņemt 3. punktā
 minētos īstenošanas tehniskos standartus.
 17. pants
 EVTI uztur centrālu datubāzi ar visu
 saskaņā ar šo regulu Savienībā reģistrēto ESUF
 pārvaldnieku sarakstu, kas ir publiski pieejama internetā.
 18. pants
 Izcelsmes dalībvalsts kompetentā
 iestāde uzrauga atbilstību šajā regulā noteiktajām
 prasībām.
 19. pants
 Kompetentajām iestādēm
 saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir visas uzraudzības un
 izmeklēšanas pilnvaras, kas nepieciešamas to darbību veikšanai. Jo
 īpaši tām ir pilnvaras:
 (a)
 pieprasīt piekļuvi jebkuram dokumentam
 jebkurā formā un saņemt dokumenta kopiju vai nokopēt to;
 (b)
 pieprasīt ESUF pārvaldniekiem bez
 kavēšanās sniegt informāciju;
 (c)
 pieprasīt informāciju no jebkuras
 personas, kas saistīta ar ESUF pārvaldnieka vai ESUF
 darbībām;
 (d)
 veikt pārbaudes uz vietas, par to iepriekš paziņojot vai nepaziņojot;
 (e)
 veikt atbilstošus pasākumus, lai
 nodrošinātu, ka ESUF pārvaldnieks joprojām atbilst šīs
 regulas prasībām;
 (f)
 izdot rīkojumu nodrošināt, ka ESUF
 pārvaldnieks atbilst šīs regulas prasībām un atturas
 atkārtot jebkādu rīcību, kas var tikt uzskatīta par
 šīs regulas pārkāpumu.
 20. pants
 1.
 Dalībvalstis paredz noteikumus par
 administratīvajiem pasākumiem un sankcijām, ko piemēro
 šīs regulas noteikumu pārkāpumu gadījumos, un veic visus
 vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tie tiek
 piemēroti. Paredzētajiem pasākumiem un sankcijām
 jābūt efektīviem, samērīgiem un preventīviem.
 2.
 Līdz [24 mēnešus pēc šīs
 regulas stāšanās spēkā] dalībvalstis paziņo
 Komisijai un EVTI savus 1. punktā minētos noteikumus. Tās
 bez kavēšanās ziņo Komisijai un EVTI par jebkuriem
 attiecīgajiem grozījumiem šajos noteikumos.
 21. pants
 1.
 Izcelsmes dalībvalsts kompetentā
 iestāde veic atbilstošus 2. punktā minētos pasākumus,
 ja ESUF pārvaldnieki:
 (a)
 neatbilst prasībām, ko piemēro
 portfeļa saturam saskaņā ar 5. pantu;
 (b)
 netirgo ESUF tiesīgiem ieguldītājiem
 saskaņā ar 6. pantu;
 (c)
 izmanto nosaukumu “Eiropas sociālās
 uzņēmējdarbības fonds”, ja tie nav reģistrēti
 savas izcelsmes dalībvalsts kompetentajā iestādē
 saskaņā ar 14. pantu.
 2.
 Gadījumos, kas minēti 1. punktā,
 izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde atbilstoši veic
 šādus pasākumus:
 (a)
 aizliedz izmantot nosaukumu “Eiropas
 sociālās uzņēmējdarbības fonds”, tirgojot vienu
 vai vairākus ESUF pārvaldnieka ESUF;
 (b)
 izslēdz ESUF pārvaldnieku no
 reģistra.
 3.
 Izcelsmes dalībvalsts kompetentās
 iestādes informē to uzņēmēju dalībvalstu
 kompetentās iestādes, kas norādītas 14. panta 1. punkta
 d) apakšpunktā, par ESUF pārvaldnieka izslēgšanu no
 reģistra atbilstīgi šā panta 1. punkta
 b) apakšpunktam.
 4.
 Tiesības tirgot Savienībā vienu vai
 vairākus ESUF ar nosaukumu “Eiropas sociālās
 uzņēmējdarbības fonds” nekavējoties tiek atceltas no dienas,
 kad kompetentā iestāde pieņem 2. punkta a) vai
 b) apakšpunktā minēto lēmumu.
 22. pants
 1.
 Kompetentās iestādes un EVTI sadarbojas
 cita ar citu vienmēr, kad tas nepieciešams, lai veiktu savus šajā
 regulā noteiktos pienākumus.
 2.
 Tās apmainās ar visu vajadzīgo
 informāciju un dokumentiem, lai apzinātu un novērstu šīs
 regulas pārkāpumus.
 23. pants
 1.
 Uz visām personām, kas strādā
 vai ir strādājušas kompetentajās iestādēs vai EVTI,
 kā arī uz kompetento iestāžu un EVTI norīkotajiem
 revidentiem un speciālistiem attiecas pienākums glabāt dienesta
 noslēpumu. Nekādu konfidenciālu informāciju, ko šīs
 personas saņem savu pienākumu pildīšanas laikā,
 nedrīkst izpaust nevienai personai vai iestādei, izņemot
 vispārējā vai kopsavilkuma formā, lai ESUF
 pārvaldniekus un ESUF nevarētu atsevišķi identificēt,
 neskarot gadījumus, kas paredzēti krimināllikumā un tiesvedībā,
 kas saistīta ar šo regulu.
 2.
 Dalībvalstu kompetentajām
 iestādēm vai EVTI nedrīkst aizliegt apmainīties ar
 informāciju saskaņā ar šo regulu vai citiem Savienības tiesību
 aktiem, ko piemēro ESUF pārvaldniekiem un ESUF.
 3.
 Ja kompetentās iestādes un EVTI
 saņem konfidenciālu informāciju saskaņā ar 1. punktu,
 tās var to izmantot tikai savu pienākumu veikšanai un
 administratīvām un tiesvedības procedūrām.
 IV NODAĻA
 PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI
 24. pants
 1.
 Pilnvaras pieņemt deleģētus aktus
 Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā paredzētos
 nosacījumus.
 2.
 Pilnvaras, kas minētas 2. panta 3. punktā,
 3. panta 2. punktā, 8. panta 5. punktā, 9. panta
 2. punktā un 13. panta 4. punktā, deleģē
 Komisijai uz četriem gadiem no šīs regulas spēkā
 stāšanās dienas. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru
 deleģēšanu ne vēlāk kā deviņus mēnešus pirms
 četru gadu termiņa beigām. Pilnvaru deleģēšanu
 automātiski pagarina uz tādiem pašiem termiņiem, ja vien Eiropas
 Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu ne
 vēlāk kā trīs mēnešus pirms katra termiņa
 beigām.
 3.
 Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā
 laikā var atsaukt 2. panta 3. punktā, 3. panta 2. punktā,
 8. panta 5. punktā, 9. panta 2. punktā un 13. panta
 4. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar atsaukšanas
 lēmumu tiek izbeigta minētajā lēmumā
 norādīto pilnvaru deleģēšana. Lēmums stājas
 spēkā nākamajā dienā pēc tā
 publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā
 Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā
 norādīta. Tas neietekmē jau spēkā esošo
 deleģēto aktu spēkā esību.
 4.
 Līdzko Komisija ir pieņēmusi
 deleģētu aktu, tā par to vienlaikus paziņo Eiropas
 Parlamentam un Padomei.
 5.
 Deleģēts akts stājas spēkā
 tikai tad, ja ne Eiropas Parlaments, ne Padome 2 mēnešu laikā
 pēc minētā akta paziņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei
 nav cēluši iebildumus vai ja pirms minētā termiņa
 beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju, ka
 necels iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas
 minēto termiņu pagarina par diviem mēnešiem.
 25. pants
 1.
 Vēlākais četrus gadus pēc
 dienas, kad šo regulu sāk piemērot, Komisija pārskata šo regulu.
 Pārskatā ietver vispārīgu apskatu par šīs regulas
 noteikumu darbību un tās piemērošanā uzkrāto pieredzi,
 tostarp par:
 (a)
 apjomu, kādā ESUF pārvaldnieki
 dažādās dalībvalstīs ir izmantojuši nosaukumu “Eiropas
 sociālās uzņēmējdarbības fonds” vietējā
 vai pārrobežu līmenī;
 (b)
 to, kā ESUF ir izmantojuši dažādus
 būtiskos ieguldījumus un kā tas ir ietekmējis sociāli
 atbildīgo uzņēmumu attīstību visā
 Savienībā;
 (c)
 kvalificētu portfeļuzņēmumu
 apzināšanas kritēriju piemērošanu praksē un attiecīgo
 ietekmi uz sociāli atbildīgo uzņēmumu attīstību
 visā Savienībā;
 (d)
 šīs regulas darbības jomu, tostarp
 EUR 500 miljonu robežvērtību.
 2.
 Pēc apspriešanās ar EVTI Komisija
 iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, vajadzības
 gadījumā kopā ar tiesību akta priekšlikumu.
 26. pants
 Šī regula stājas spēkā
 divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas
 Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no
 2013. gada 22. jūlija, izņemot 2. panta 3. punktu,
 3. panta 2. punktu, 8. panta 5. punktu, 9. panta 2. punktu
 un 13. panta 4. punktu, ko piemēro no regulas spēkā
 stāšanās dienas.
 Šī
 regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama
 visās dalībvalstīs.
 Briselē,
 Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes
 vārdā —
 priekšsēdētājs priekšsēdētājs
 [1] Atveidojot
 terminu “social undertakings”, tiesību aktā izmantots termins
 "sociāli atbildīgi uzņēmumi", lai būtu
 skaidrība par to formu. Angļu valodā izmanto arī terminu “social
 enterprises”. Šie dažādie termini vairumā gadījumu ir
 interpretējami vienādi kā "sociāli atbildīgi
 uzņēmumi".
 [2] Sk. J. P. Morgan,
 Impact Investments: An Emerging Asset Class, 2011.
 [3] Privāto
 vērtspapīru izvietojumu var raksturot kā vērtspapīru
 tirdzniecību relatīvi mazam izvēlētu ieguldītāju
 skaitam kapitāla uzkrāšanai. Privātā vērtspapīru
 izvietojumā iesaistītie ieguldītāji parasti ir lielas
 bankas, kopēji fondi, apdrošināšanas uzņēmumi un pensiju
 fondi. Privātais vērtspapīru izvietojums ir pretēja
 darbība valsts emisijai, kurā vērtspapīri ir pieejami
 tirdzniecībai atvērtā tirgū.
 [4] http://ec.europa.eu/internal_market/smact/docs/20110413-communication_en.pdf
 [5] Skatīt
 http://ec.europa.eu/internal_market/investment/social_investment_funds_en.htm.
 [6] OV C
 [..], [..], [..]. lpp.
 [7] OV C
 [..], [..], [..]. lpp.
 [8] OV L 302,
 17.11.2009., 32. lpp.
 [9] OV L 174,
 1.7.2011., 1. lpp.
 [10] OV L 145,
 30.4.2004., 1. lpp.
 [11] OV L 331,
 15.12.2010., 84. lpp.
 [12] OV L 281,
 23.11.1995., 31. lpp.
 [13] OV L 8,
 12.1.2001., 1. lpp.
 [14] OV L 390,
 31.12.2004., 38. lpp.
 [15] OV L 345,
 31.12.2003., 64. lpp.
 [16] OV L 331,
 15.12.2010., 84. lpp.