text:
 |
 52014PC0032
 Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o izmjeni Uredbe (EU) br. 1308/2013 i Uredbe (EU) br. 1306/2013 u pogledu programa potpore za dostavu voća i povrća, banana te mlijeka u obrazovnim ustanovama /* COM/2014/032 final - 2014/0014 (COD) */
 OBRAZLOŽENJE
 1. KONTEKST PRIJEDLOGA
 Opći kontekst
 Uredbom (EU) br. 1308/2013 Europskog
 parlamenta i Vijeća (Uredba o jedinstvenoj zajedničkoj organizaciji
 tržišta)[1]
 predviđa se pravni i financijski okvir kojim se uređuje distribucija
 odabranih poljoprivrednih proizvoda djeci u školama Programom distribucije
 mlijeka u školama i Programom distribucije voća u školama.
 Ta su se dva programa razvijala neovisno jedan
 o drugome i u različitim razdobljima. Program distribucije mlijeka u
 školama uveden je već 1968. kada je uspostavljena zajednička
 organizacija tržišta mlijeka, a stvarno se provodi od 1977. Program
 distribucije voća u školama novijeg je datuma i proizišao je kao
 politička obveza u okviru reforme zajedničke organizacije tržišta
 voća i povrća iz 2007. Sadašnji programi djeluju unutar
 različitih pravnih i financijskih okvira te pokazuju neke značajne
 razlike u obliku i funkcioniranju.
 Oba su programa uspostavljena radi promicanja
 potrošnje voća i povrća te mliječnih proizvoda, a to su važni
 sektori europske poljoprivrede od koji svaki predstavlja oko 15 %
 vrijednosti poljoprivredne proizvodnje Europske unije (EU). Osim što su
 gospodarski važni, korisni su i u kontekstu javnog zdravlja te su prikladni za
 distribuciju školskoj djeci.
 Razlog zbog kojeg su uspostavljena ta dva
 programa u školama još je uvijek važan u trenutačnom kontekstu
 opadajuće potrošnje voća i povrća te mliječnih proizvoda.
 Unatoč različitim naporima promicanja zdravlja i poljoprivrednih
 proizvoda koji su se poduzimali na nacionalnoj razini i na razini EU-a kako bi
 se povećala potrošnja, nije došlo do preokretanja negativnih trendova,
 osobito za svježe voće i povrće te konzumno mlijeko. Takvo stanje
 pogoršavaju, među ostalim, moderni trendovi potrošnje usmjereni prema
 prerađevinama koje često sadržavaju velike količine dodanog
 šećera, soli i masti, i poticat će ga mlađe dobne skupine.
 Unatoč tome što su se trenutačni
 programi na pozitivan način uklopili u škole i što se priznaje njihova
 važnost, zaključci koji se temelje na različitim izvješćima i
 vanjskim evaluacijama ukazuju na određene slabosti u oblikovanju tih
 programa i na neučinkovitost u njihovu djelovanju.
 ZPP 2020. već sadržava važne elemente za
 koje se očekuje da će se njima riješiti neki od utvrđenih
 problema, posebno značajnim promjenama u financiranju Programa
 distribucije voća u školama te jačanjem njegove obrazovne dimenzije.
 Novi zahtjev u okviru Programa distribucije mlijeka u školama prema kojemu
 države članice koje sudjeluju u programu trebaju sastaviti strategiju
 pomoći će da provedba programa bude usredotočena, kao što je to
 već slučaj s Programom distribucije voća u školama.
 Međutim, prijedlog Komisije za ZPP 2020. donesen je prije završetka
 vanjskih evaluacija trenutačnih programa i prije izvješća Europskog
 revizorskog suda (dalje u tekstu „ERS”).
 Ciljevi prijedloga
 Cilj je prijedloga ne samo riješiti endogene
 probleme svojstvene funkcioniranju programa i time povećati njihovu
 djelotvornost i učinkovitost, nego i pružiti jedinstven odgovor politike
 kako bi se osiguralo da ti programi mogu ispuniti dugoročne ciljeve i
 učinkovito odgovoriti na vanjske izazove. To je u skladu s preporukom
 ERS-a da „je potrebna veća koordinacija i sinergija između tih
 dvaju programa kako bi se osigurao globalno usklađen pristup prehrani te učinkovito
 upravljanje tim programima”. Ovim prijedlogom Komisija odgovara i na obvezu
 u pogledu izvješćivanja koja proizlazi iz članka 225.
 točke (c) Uredbe u vezi s mogućnošću proširenja
 područja primjene školskih programa tako da uključuju maslinovo ulje
 i stolne masline.
 Prvo, cilj je prijedloga promijeniti
 usmjerenost trenutačnog plana prema dugoročnim ciljevima radi
 jačanja obrazovnih dimenzija obaju programa i pridonijeti ponovnom
 povezivanju mladih građana s hranom i njezinim izvorima te time poboljšati
 percepciju poljoprivrede i njezinih proizvoda, ZPP-a i EU-a. Trenutačno
 postoji raskorak između načina na koji su programi osmišljeni i tih
 ciljeva s obzirom na to da im ti programi drugačije pristupaju. Obrazovna
 dimenzija uključena je u Program distribucije voća u školama od samog
 početka, dok se Programom distribucije mlijeka u školama od država
 članica ne zahtijeva korištenje posebnih obrazovnih mjera, zbog čega
 je povezanost distribuiranih proizvoda i programa slaba. Nadalje, sustav
 evaluacije i praćenja Programa distribucije mlijeka u školama je slab, dok
 bi taj sustav za Program distribucije voća u školama trebalo poboljšati,
 što je važno za mjerenje njihove srednjoročne i dugoročne
 učinkovitosti.
 Drugo, cilj je ujediniti i konsolidirati
 trenutačne odvojene pravne i financijske okvire te povećati
 vidljivost intervencije EU-a kako bi se osigurao globalno dosljedan pristup
 ZPP-a distribuciji u školama i povećala učinkovitost upravljanja.
 Budući da su se trenutačni programi razvijali neovisno jedan o
 drugome i u različitim razdobljima, postoji nedostatak koordinacije i
 dosljednosti između njih, premda imaju slične ciljeve i ciljane
 skupine. Sadašnji rascjepkani sustav povlači za sobom mnoštvo
 različitih pristupa i poruka, što bi moglo imati negativan učinak na
 djelotvornost sustava kao cjeline. Navedeni problem proizlazi iz
 različitih pravnih i financijskih okvira, tržišnih razlika između
 uključenih proizvoda i odluka na razini država članica o načinu
 provedbe dvaju programa.
 Zadnje, ali ne manje važno, sredstva
 dodijeljena promicanju potrošnje poljoprivrednih proizvoda u školama trebalo bi
 učinkovitije trošiti tako da financijski potencijal programa bude
 bolje usmjeren na povećanje njihova učinka i da se poveća
 učinkovitost distribucije u odnosu na njezine troškove. Neki od
 trenutačnih nedostataka zajednički su obama programima (poput velikog
 administrativnog i organizacijskog opterećenja), a neki su specifični
 za Program distribucije voća u školama (uglavnom nedostatno izvršenje od
 otprilike 30 % njegova potencijala i velika nepodudaranja troškova
 proizvoda uključenih u distribuciju) ili za Program distribucije mlijeka u
 školama (potencijalan učinak mrtvog tereta, niski omjer troškova i
 koristi).
 2. REZULTATI SAVJETOVANJA SA
 ZAINTERESIRANIM STRANAMA I OCJENE UTJECAJA
 Revizija školskih programa započela je u
 listopadu 2012.
 Tijekom postupka ocjene utjecaja provedeno je
 javno savjetovanje i zainteresirane su strane bile pozvane da pridonesu
 reviziji. Postupak javnog savjetovanja temeljio se na dokumentu o savjetovanju
 koji je bio strukturiran oko devet otvorenih pitanja. Savjetovanje je trajalo
 12 tjedana i provodilo se na temelju online upitnika. Osim toga, tijekom
 postupka organizirani su sastanci i saslušanja, uključujući i
 sastanak s dionicima 15. ožujka 2013.
 Ocjenom utjecaja razrađena su tri
 scenarija: 1.) opcija „status quo” kojom se zadržavaju odvojeni okviri za
 distribuciju u školama, ali uključuju poboljšanja školskih programa
 proizašla iz ZPP-a 2020.; 2.) scenarij „prilagodbe” kojim se istražuje bi li
 ciljevi revizije mogli biti ostvareni unutar trenutačnih odvojenih okvira,
 ali uz mjere/promjene čiji je cilj premošćivanje raskoraka u
 obrazovnim dimenzijama trenutačnih programa, povećanje sinergija
 između tih programa te daljnje pojednostavljenje i poboljšanje programa
 nakon ZPP-a 2020.; i 3.) scenarij „novi okvir”, koji podrazumijeva
 značajnu promjenu politike stvaranjem zajedničkog pravnog i
 financijskog okvira za distribuciju ograničenog broja proizvoda, zajedno s
 usmjerenjem prema dugoročnim ciljevima jačanjem obrazovne dimenzije
 programa.
 Na temelju evaluacija trenutačnih okvira
 politike i analize budućih izazova i potreba, ocjenom utjecaja procjenjuju
 se i uspoređuju učinci tih triju alternativnih scenarija u odnosu na
 njihov potencijal postizanja ciljeva te u smislu djelotvornosti,
 učinkovitosti i usklađenosti s glavnim ciljevima:
 –
 scenarij „status quo”, s ojačanim Programom
 distribucije voća u školama, dodatno bi pogoršao postojeći raskorak u
 obrazovnoj dimenziji između Programa distribucije voća u školama i
 Programa distribucije mlijeka u školama i ne bi donio mnogo u smislu
 učinkovitosti upravljanja. On isto tako daje ograničen doprinos
 osiguranju ujednačene i vidljive intervencije EU-a. Iako je neutralan što
 se tiče proračuna, sadržava određenu proračunsku
 nesigurnost jer ne postoji ograničenje financiranja Programa distribucije
 mlijeka u školama. Zadržava visoku razinu administrativnog opterećenja u
 usporedbi s koristima (niski omjer troškova i koristi), znatne varijacije djelotvornosti
 zbog velikih nepodudaranja troškova proizvoda za Program distribucije voća
 u školama i nastavak mogućeg učinka mrtvog tereta kod Programa
 distribucije mlijeka u školama. Postoje dvojbe o tome bi li ova opcija mogla
 dati odgovarajući odgovor na nove izazove povezane s uzorcima potrošnje i
 potražnjom za svježim poljoprivrednim proizvodima. Smatra se da daje
 ograničeni doprinos horizontalnim ciljevima bolje regulacije i
 pojednostavljivanja, međutim može pridonijeti ciljevima javnog zdravlja,
 to jest smanjenju nejednakosti u vezi sa zdravljem, nacionalnim strategijama i
 usmjerenim djelovanjem.
 –
 s druge strane, očekuje se da bi opcija
 prilagodbe glavne učinke postigla jačanjem obrazovne dimenzije
 Programa distribucije mlijeka u školama i sinergija u provedbi obaju programa,
 uz zadržavanje trenutačnih odvojenih okvira. Time bi se bolje pridonijelo
 dugoročnim ciljevima održivog povećanja potražnje za tim
 poljoprivrednim proizvodima i oblikovanja zdravijih prehrambenih navika.
 Pozitivna je u smislu povećanih sinergija, no one su ograničene zbog
 različitih financijskih mehanizama između programa. Manje
 administrativno opterećenje donosi više koristi, manju složenost zbog
 sinergija i zajedničkih postupaka.
 –
 opcija „novi okvir” prebacuje fokus
 trenutačnih školskih programa na sustav mjera koje bolje ispunjavaju
 dugoročne ciljeve i njome se premošćuje raskorak u načinu na
 koji su trenutačno osmišljena ta dva programa. Nadalje, državama
 članicama daje veću fleksibilnost u upravljanju školskim programom i
 omogućuje im da usredotoče svoja djelovanja na temelju prioritetnih
 potreba, uz potrebnu proračunsku fleksibilnost kako bi mogle djelovati u
 okviru različitih financijskih prava i odgovoriti na mijenjajuće
 situacije. Osim toga, osmišljena je tako da postigne najveći učinak
 školske intervencije unutar utvrđenog proračuna. Njome se uklanjaju
 nesigurnosti povezane s proračunom EU-a, s obzirom na to da se u okviru
 nje utvrđuje fiksna godišnja granica za školsku intervenciju, koja
 odražava trenutačni (ZPP 2020) potencijal apsorpcije. Uz poboljšane
 financijske mehanizme i uvjete sudjelovanja postojeći bi se potencijal
 mogao učinkovitije iskoristiti.
 Na osnovu toga, ocjenom utjecaja
 zaključeno je da scenarij „novi okvir” na najuravnoteženiji način
 postupno prebacuje fokus školskih programa na dugoročne ciljeve, time im
 omogućujući da odgovore na glavne probleme opadajuće potrošnje
 voća i povrća te mlijeka te uspostavlja ključnu povezanost s
 poljoprivredom i njezinim raznovrsnim proizvodima.
 Pojednostavljivanje je bio važan element koji
 se razmatrao tijekom postupka i trebalo bi ga ojačati na više načina,
 uglavnom na temelju akata Komisije kojima će se određeni zahtjevi
 spojiti ili ukloniti.
 3. PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
 Predlaže se uspostava zajedničkog pravnog
 i financijskog okvira za distribuciju voća i povrća te mlijeka djeci
 u školama, koji će biti potpomognut pojačanim obrazovnim mjerama kako
 bi se potvrdila povezanost s poljoprivredom i njezinim raznolikim proizvodima
 te sa širim pitanjima poput onih koja se odnose na javno zdravlje i okoliš.
 Novi bi okvir bio neutralan što se tiče proračuna i djelovao bi
 unutar proračuna predviđenog za školske programe u okviru ZPP-a 2020.
 Struktura novog programa uglavnom se temelji na postojećim elementima
 dvaju programa za koje se smatra da dobro funkcioniraju i da su
 učinkoviti.
 Prijedlog se temelji na članku 42. i
 članku 43. stavku 2. Ugovora. U skladu je s načelima
 supsidijarnosti i proporcionalnosti, pri čemu se okvir za djelovanje i
 temeljna načela utvrđuju na razini EU-a, dok države članice još uvijek
 mogu slobodno djelovati kako bi prilagodile program prema svojim prioritetima u
 skladu s nacionalnim/regionalnim posebnostima te utvrdile ciljeve i načine
 provedbe.
 Ključni elementi novog prijedloga su
 sljedeći:
 –
 usmjeravanje distribucije: predlaže se usmjeriti
 distribuciju proizvoda u školama na dva „glavna proizvoda”: samo svježe
 voće i povrće (uključujući i banane) te konzumno mlijeko,
 pri čemu udjel masnoće u konzumnom mlijeku određuju nacionalna
 tijela nadležna za zdravstvo. To bi usmjeravanje bilo korisno zbog više
 razloga, posebno zbog toga što bi se distribucija odvijala unutar
 utvrđenog proračuna, njome bi se smanjilo organizacijsko
 opterećenje za škole i u skladu je s potrebom da se pomogne preokrenuti
 trend opadajuće potrošnje tih dviju skupina proizvoda. Osim toga, to bi
 bilo u skladu s ukupnom praksom, s obzirom na to da su svježe voće i
 povrće te konzumno mlijeko proizvodi koji se najviše distribuiraju u
 okviru trenutačnih programa. Međutim, države članice mogle bi
 uključiti i veći izbor poljoprivrednih proizvoda u okviru tematskih
 obrazovnih mjera.
 –
 ujednačavanje financijskih odredaba i
 poboljšanje uvjeta financiranja kako bi se povećala učinkovitost
 trošenja sredstava:
 –
 s obzirom na razlike između proizvoda i
 njihovih lanaca opskrbe te različito stanje u vezi s potrošnjom u državama
 članicama, državama članicama dodijelile bi se odvojene „omotnice” za
 voće i povrće (uključujući banane) te mlijeko. Omotnica za
 voće i povrće u skladu s proračunom ZPP-a 2020. (150
 milijuna EUR) i omotnica za mlijeko koja odgovara očekivanom
 iskorištenju sredstava (80 milijuna EUR). Predvidjela bi se određena
 fleksibilnost, pa bi države članice mogle prenositi ograničene
 dijelove dodijeljenih sredstava iz jedne omotnice u drugu ovisno o svojim
 potrebama (određivanje prioriteta intervencije strategijama). Unutar tih
 omotnica odredili bi se pragovi za prateće mjere i druge prihvatljive
 mjere poput evaluacije, praćenja i izvješćivanja.
 –
 na temelju dosadašnjeg iskustva, razina doprinosa
 EU-a za pokriće cijene proizvoda bila bi ograničena maksimalnom
 potporom EU-a po obroku za voće i povrće te mlijeko, a ne razinama
 sufinanciranja EU-a kao što je do sada bio slučaj kod Programa
 distribucije voća u školama. To bi bio novi element za voće i povrće,
 koji bi pomogao ublažiti velike razlike u cijeni distribuiranih proizvoda i
 podrazumijevao bi pojednostavljenje u smislu upravljanja. Povećala bi se
 razina subvencije EU-a za mlijeko kako bi se smanjio učinak mrtvog tereta
 (tako što bi se omogućila besplatna ili skoro besplatna distribucija) i
 povećala isplativost. Navedeni elementi prijedloga odgovaraju obvezi koju
 je Komisija preuzela[2]
 u okviru donošenja Uredbe Vijeća (EU) br. 1370/2013[3], a to je da će
 preispitati financijske mehanizme trenutačnih programa, i to potporu
 distribuciji mlijeka i sufinanciranje troškova programa distribucije voća
 u školama. Država članicama i dalje će biti dopušteno dodjeljivati
 nacionalne dodatke ili privlačiti privatno financiranje kako bi
 povećale područje primjene i/ili intenzitet svoje intervencije u
 pogledu školskih programa.
 –
 jačanje obrazovne dimenzije: prateće
 obrazovne mjere bile bi uvjet i za distribuciju mlijeka, čime bi se
 premostio raskorak između trenutačnih programa. Te bi mjere imale
 snažnu obrazovnu dimenziju i bile bi usredotočene na pitanja
 poljoprivrede, prehrane/zdravlja (uravnotežena prehrana) i okoliša. Osim toga,
 one bi bile kritični instrument (ponovnog) povezivanja djece s hranom,
 poljoprivrednom proizvodnjom i poljoprivrednicima. Obrazovne bi mjere trebale
 biti usmjerene prema školskoj populaciji i trebale bi, ako je moguće,
 uključivati obitelj i zajednicu te obuhvaćati i šire pitanje
 postojeće ponude zdravih izbora hrane i napitaka u školama. One su korisne
 s obzirom na to da dokazi pokazuju da mnoga djeca odrastaju ne znajući
 podrijetlo hrane koju jedu – gdje i kako je proizvedena te koji proizvodi
 dozrijevaju u određenim sezonama. Države članice stoga bi mogle
 odabrati tematske obrazovne mjere koje bi povremeno mogle uključivati i
 druge poljoprivredne proizvode osim navedenih dvaju glavna proizvoda, kao što
 su primjerice jogurt, proizvodi od prerađenog voća i povrća,
 med, maslinovo ulje i slično. Popis svih proizvoda koji se isporučuju
 u okviru programa i njihovih nutritivnih svojstava moraju odobriti nacionalna
 zdravstvena tijela. Prateće obrazovne mjere morale bi biti izravno
 povezane s poljoprivrednim ciljevima programa te u skladu s ciljem promicanja
 zdrave prehrane.
 4. PRORAČUNSKE IMPLIKACIJE
 U usporedbi s opcijom „status quo”, prijedlog
 je neutralan što se tiče proračuna. U pogledu voća i
 povrća, u ovom je prijedlogu zadržana gornja granica proračuna koja
 je trenutačno utvrđena Uredbom br. 1308/2013 (150
 milijuna EUR po školskoj godini). Što se tiče mlijeka, prijedlog
 uključuje omotnicu od 80 milijuna EUR po školskoj godini, što
 odgovara očekivanom izvršenju proračuna i u skladu je s ukupnim
 iznosima za izdatke povezane s tržištem i izravne potpore uzete u obzir u
 Višegodišnjem financijskom okviru 2014. – 2020.
 Što se tiče raspodjele izdataka,
 najveća će se potpora davati distribuciji i pratećim obrazovnim
 mjerama. I ostali troškovi, kao što su evaluacija, praćenje i
 izvješćivanje, bit će prihvatljivi za potporu, ali u
 ograničenijem opsegu. Gornje granice za troškove pratećih obrazovnih
 mjera i za ostale povezane troškove odredit će Komisija s obzirom na
 iskustvo stečeno s trenutačnim programima.
 Detalji o proračunskim i financijskim
 implikacijama navedeni su u zakonodavnom financijskom izvještaju koji je
 priložen ovom prijedlogu.
 2014/0014 (COD)
 Prijedlog
 UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
 o izmjeni Uredbe (EU) br. 1308/2013 i
 Uredbe (EU) br. 1306/2013 u pogledu programa potpore za dostavu voća
 i povrća, banana te mlijeka u obrazovnim ustanovama
 EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE
 EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
 Europske unije, a posebno njegov članak 42. i članak 43.
 stavak 2.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske
 komisije,
 nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog
 akta nacionalnim parlamentima,
 uzimajući u obzir mišljenje Europskoga
 gospodarskog i socijalnog odbora[4],
 uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija[5],
 u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom,
 budući da:
 (1) Dijelom II.
 glavom I. poglavljem II. odjeljkom 1. Uredbe (EU) br. 1308/2013
 Europskog parlamenta i Vijeća[6]
 predviđa se program distribucije voća i povrća te banana u
 školama i program distribucije mlijeka u školama.
 (2) Iskustvo stečeno u
 primjeni trenutačnih programa te zaključci vanjskih evaluacija i
 naknadna analiza različitih opcija politike ukazuju na zaključak da
 je razlog zbog kojeg su uspostavljena ta dva programa u školama još uvijek
 relevantan. U trenutačnom kontekstu opadajuće potrošnje voća i
 povrća, uključujući banane te mliječnih proizvoda, koju,
 među ostalim, pogoršavaju suvremeni trendovi potrošnje usmjereni prema
 prerađevinama koje često sadržavaju velike količine dodanog
 šećera, soli i masti, trebala bi dalje postojati potpora Unije za
 financiranje opskrbe djece u obrazovnim ustanovama odabranima poljoprivrednim
 proizvodima.
 (3) Analiza različitih
 opcija politike ukazuje na to da je jedinstveni pristup u okviru
 zajedničkog pravnog i financijskog okvira primjereniji i učinkovitiji
 u ostvarenju posebnih ciljeva koje zajednička poljoprivredna politika
 nastoji postići programom distribucije proizvoda u školama. To bi državama
 članicama omogućilo da u najvećoj mogućoj mjeri
 povećaju učinak distribucije unutar nepromijenjenog proračuna te
 povećaju učinkovitost upravljanja. Međutim, kako bi se uzele u
 obzir razlike između voća i povrća, uključujući i
 banane te mliječnih proizvoda i njihovih lanaca opskrbe, neki elementi,
 kao što proračunske omotnice, trebali bi ostati odvojeni. U svjetlu
 iskustva s trenutačnim programima, sudjelovanje u programu trebalo bi i
 dalje ostati dobrovoljno za države članice. Uzimajući u obzir da u
 državama članicama vladaju različite situacije u pogledu potrošnje,
 državama članicama koje sudjeluju u programima trebalo bi dati
 mogućnost da odaberu žele li distribuirati sve ili samo jedan od proizvoda
 prihvatljivih za opskrbu djece u obrazovnim ustanovama.
 (4) Utvrđen je trend
 opadanja potrošnje posebno svježeg voća i povrća
 uključujući banane te konzumnog mlijeka. Stoga je primjereno
 usredotočiti distribuciju u okviru školskih programa na te proizvode. Time
 bi se pomoglo i smanjenju organizacijskog opterećenja za škole,
 povećao bi se učinak distribucije u okviru ograničenog
 proračuna i to bi bilo u skladu s trenutačnom praksom jer se upravo
 ti proizvodi najčešće distribuiraju.
 (5) Obrazovne mjere kojima se
 podupire distribucija potrebne su kako bi program bio učinkovit u
 ostvarenju kratkoročnih i dugoročnih ciljeva povećanja potrošnje
 odabranih poljoprivrednih proizvoda i oblikovanja zdravije prehrane. S obzirom
 na njihovu važnost, tim bi se mjerama trebalo podupirati i distribuciju
 voća i povrća, uključujući i banane te distribuciju
 mlijeka. Trebale bi biti prihvatljive za potporu Unije. Kao prateće mjere,
 one predstavljaju kritično sredstvo povezivanja djece s poljoprivredom i
 njezinim raznolikim proizvodima te ispunjavanja ciljeva koji se žele postići
 programom, pa bi državama članicama trebalo dopustiti uključiti
 veći izbor poljoprivrednih proizvoda u svoje tematske mjere. Međutim,
 kako bi se promicale zdrave prehrambene navike, nacionalna zdravstvena tijela
 trebala bi biti uključena u proces te bi trebala odobriti popis tih
 proizvoda te dvije skupine proizvoda prihvatljivih za distribuciju i
 odlučiti o njihovim nutritivnim aspektima.
 (6) Kako bi se osiguralo dobro
 proračunsko upravljanje, treba predvidjeti gornju granicu potpore Unije za
 distribuciju voća i povrća, uključujući i banane te
 mlijeka, prateće obrazovne mjere i s tim povezane troškove. Ta bi gornja
 granica trebala odražavati trenutačno stanje. Na temelju stečenog
 iskustva i radi pojednostavljenja upravljanja, modele financiranja treba
 uskladiti i temeljiti na jedinstvenom pristupu što se tiče razine
 financijskog doprinosa Unije. Primjereno je stoga ograničiti razinu
 potpore Unije za cijenu proizvoda maksimalnom potporom Unije po obroku kako za
 voće i povrće, uključujući i banane, tako i za mlijeko te ukinuti
 načelo obveznog sufinanciranja voća i povrća
 uključujući banane. S obzirom na promjenjivost cijene predmetnih
 proizvoda, Komisiji treba delegirati ovlast za donošenje određenih akata u
 pogledu mjera kojima se određuju razine potpore Unije za cijenu obroka
 proizvoda te utvrđuje definicija obroka.
 (7) Kako bi se osiguralo
 učinkovito i ciljano korištenje sredstava Unije, Komisiji treba delegirati
 ovlast za donošenje određenih akata u pogledu mjera kojima se
 određuju indikativne raspodjele potpore Unije državama članicama te
 metoda preraspodjele potpore među državama članicama na temelju
 primljenih zahtjeva za potporu. Indikativne raspodjele treba odrediti odvojeno
 za voće i povrće, uključujući i banane te za mlijeko u
 skladu s dobrovoljnim pristupom distribuciji. Ključ za raspodjelu
 sredstava za voće i povrće, uključujući i banane, trebao bi
 odražavati trenutačne raspodjele po državama članicama, i to prema
 objektivnim kriterijima koji se temelje na broju djece u dobi od šest do deset
 godina izraženom kao udjel u populaciji, uzimajući u obzir i stupanj
 razvoja predmetnih regija. Kako bi se državama članicama omogućilo
 zadržavanje opsega trenutačnih programa te potaknulo druge na distribuciju
 mlijeka, za raspodjelu sredstava za mlijeko primjereno je koristiti kombinaciju
 dvaju ključeva, to jest dosadašnje korištenje sredstava od strane država
 članica u okviru Programa distribucije mlijeka u školama i broj djece u
 dobi od šest do deset godina izražen kao udjel u populaciji koji se kao
 objektivan kriterij koristi za raspodjelu sredstava za voće i povrće,
 uključujući i banane. Kako bi se odredio ispravan omjer tih dvaju
 ključeva, Komisiji treba delegirati ovlast za donošenje određenih
 akata u vezi s donošenjem dodatnih pravila o ravnoteži između tih dvaju
 kriterija. Nadalje, s obzirom na stalne promjene demografskog stanja i stupnja
 razvoja regija u državama članicama, Komisiji treba delegirati ovlast za
 donošenje određenih akata u vezi s ocjenjivanjem koje se provodi svake tri
 godine kako bi se odredilo jesu li sredstva koja su dodijeljena državama
 članicama još uvijek u skladu s postojećim stanjem.
 (8) Kako bi se državama
 članicama koje su ograničene demografske veličine omogućila
 provedba isplativog programa, Komisiji treba delegirati ovlast za donošenje
 određenih akata u vezi s određivanjem minimalnog iznosa potpore Unije
 koji države članice imaju pravo primiti za voće i povrće
 uključujući banane te mlijeko.
 (9) U interesu dobrog upravljanja
 i gospodarenja proračunom, države članice koje žele sudjelovati u
 distribuciji voća i povrća, uključujući banane, i/ili
 mlijeka svake bi godine trebale podnijeti zahtjev za potporu Unije. Radi
 pojednostavljena postupaka i upravljanja, taj zahtjev treba podnijeti na
 temelju odvojenih zahtjeva za potporu. Nakon što primi zahtjeve država
 članica Komisija bi trebala odlučiti o konačnim dodjelama
 sredstava za voće i povrće, uključujući banane te za
 mlijeko u okviru odobrenih sredstava dostupnih u proračunu i nakon što
 uzme u obzir ograničene prijenose među alokacijama koji potiču određivanje
 prioriteta u distribuciji na temelju prehrambenih potreba. Komisiji treba
 delegirati ovlast za donošenje određenih akata u vezi s mjerama kojima se
 određuju uvjeti i ograničenja povezana s tim prijenosima.
 (10) Nacionalnu strategiju treba
 smatrati uvjetom za sudjelovanje država članica u programu te strateškim
 višegodišnjim dokumentom u kojemu se određuju ciljevi koje države
 članice trebaju ostvariti i njihovi prioriteti. Državama članicama
 treba dopustiti da ih redovito ažuriraju, osobito u svjetlu evaluacija i
 ponovnih procjena prioriteta ili ciljeva.
 (11) Kako bi se osigurala
 vidljivost programa, države članice trebale bi u svojoj strategiji
 objasniti kako će jamčiti dodanu vrijednost svojeg programa, posebno
 ako se proizvodi koji se financiraju u okviru programa Unije konzumiraju
 istodobno kad i drugi obroci koji se daju djeci u obrazovnoj ustanovi. Kako bi
 se osiguralo postizanje i učinkovitost edukativne svrhe programa Unije,
 Komisiji treba delegirati ovlast za donošenje određenih akata u vezi s
 pravilima o distribuciji proizvoda koji se financiraju u okviru programa Unije
 u odnosu na davanje drugih obroka u obrazovnim ustanovama i njihovu pripremu.
 (12) Kako bi se osiguralo da cijena
 proizvoda koji se daju djeci u okviru programa u potpunosti odražava iznos
 pružene potpore te da se subvencionirani proizvodi ne upotrebljavaju u druge
 svrhe, Komisiji treba delegirati ovlast za donošenje određenih akata u
 vezi s uspostavljanjem praćenja cijene u okviru programa.
 (13) S obzirom na to da se ukida načelo
 sufinanciranja distribucije voća i povrća, potrebno je izmijeniti
 odgovarajuće odredbe Uredbe (EU) br. 1306/2013[7].
 (14) Uredbe (EU) br. 1308/2013
 i (EU) br. 1306/2013 potrebno je na odgovarajući način
 izmijeniti. Kako bi se uzela u obzir periodičnost školske godine, nova
 pravila treba početi primjenjivati od 1. kolovoza 20XX.,
 DONIJELI SU OVU UREDBU:
 Članak 1.
 Izmjena
 Uredbe (EU) br. 1308/2013 o uspostavljanju zajedničke organizacije tržišta
 poljoprivrednih proizvoda
 Uredba (EU) br. 1308/2013 mijenja
 se kako slijedi:
 1. Naslov dijela II.
 glave I. poglavlja II. odjeljka 1. zamjenjuje se sljedećim:
 „POTPORA ZA OPSKRBU POLJOPRIVREDNIM PROIZVODIMA U
 OBRAZOVNIM USTANOVAMA”
 2. Brišu se naslov
 „Pododjeljak 1.” i naslov „Program distribucije voća i povrća u
 školama”.
 3. Članak 23. zamjenjuje se
 sljedećim:
 „Članak 23.
 Potpora
 za opskrbu voćem i povrćem, bananama i mlijekom te za prateće
 obrazovne mjere i s tim povezane troškove
 1. Potpora Unije dodjeljuje se u pogledu
 djece u obrazovnim ustanovama iz članka 22.:
 (a) za opskrbu voćem i povrćem,
 bananama te mlijekom;
 (b) za prateće obrazovne mjere i
 (c) za pokriće određenih, s tim
 povezanih troškova logistike i distribucije, opreme, promidžbe, praćenja i
 ocjenjivanja.
 2. Države članice koje žele sudjelovati
 u programu potpore uspostavljenom u stavku 1. (‚školski program’) mogu
 distribuirati ili voće i povrće, uključujući banane,
 obuhvaćene oznakom KN 0401 ili mlijeko, ili oboje.
 3. Kao uvjet za sudjelovanje u školskom
 programu, države članice sastavljaju na nacionalnoj i regionalnoj razini,
 prije sudjelovanja u školskom programu i potom svakih šest mjeseci, strategiju
 provedbe programa. Države članice mogu izmijeniti strategiju, posebno na
 temelju rezultata praćenja i ocjenjivanja. U strategiji se moraju obvezno
 utvrditi potrebe koje treba zadovoljiti, rangirati potrebe u smislu prioriteta,
 odrediti ciljana populacija te očekivani rezultati i kvantificirani
 ciljevi koje treba ostvariti u odnosu na početno stanje te utvrditi
 najprikladniji instrumenti i mjere za postizanje tih ciljeva.
 4. Kako bi školski program učinile
 učinkovitim, države članice predviđaju prateće obrazovne
 mjere, koje mogu uključivati mjere i aktivnosti čiji je cilj povezati
 djecu s poljoprivredom i većim izborom poljoprivrednih proizvoda te ih
 obrazovati o pitanjima koja su s tim povezana, kao što su zdrave prehrambene
 navije, sprečavanje rasipanja hrane, lokalni prehrambeni lanci ili
 ekološka poljoprivreda.
 5. Pri sastavljanju strategija države
 članice određuju popis proizvoda, osim voća i povrća, banana
 i mlijeka, koji se povremeno mogu uključiti u okviru pratećih
 obrazovnih mjera.
 6. Države članice odabiru proizvode
 koje će distribuirati ili uključiti u prateće obrazovne mjere na
 temelju objektivnih kriterija koji mogu uključivati zdravstvene i okolišne
 aspekte, kao i dostupnost tijekom sezone, raznolikost ili raspoloživost
 proizvoda, dajući prednost, koliko je to moguće, proizvodima
 podrijetlom iz Unije te osobito domaćoj kupnji, ekološkim proizvodima,
 kratkim lancima opskrbe ili koristima za okoliš.
 7. Kako bi promicale zdrave prehrambene
 navike, države članice osiguravaju da njihova nadležna tijela za zdravstvo
 odobre popis svih proizvoda koji se isporučuju u okviru programa i da
 odluče o njihovim nutritivnim aspektima.”
 4. Umeće se članak 23.a:
 „Članak 23.a
 Odredbe
 o financiranju
 1. Potpora koja se u okviru školskog
 programa dodjeljuje za distribuciju proizvoda, prateće obrazovne mjere i s
 tim povezane troškove iz članka 23. stavka 1., ne dovodeći
 u pitanje odredbe stavka 4., ne smije premašiti:
 (a) za voće i povrće te banane: 150
 milijuna EUR po školskoj godini;
 (b) za mlijeko: 80 milijuna EUR po
 školskoj godini.
 Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u
 skladu s člankom 227. kojima se određuje razina potpore Unije
 koja se može isplatiti za pokriće cijene obroka voća i povrća,
 uključujući banane te mlijeka i utvrđuje definicija obroka.
 Komisiju se ovlašćuje i za donošenje delegiranih akata u skladu s
 člankom 227. kojima se utvrđuje najmanji i najveći iznos
 financiranja pratećih obrazovnih mjera iz konačne godišnje raspodjele
 sredstava državama članicama.
 2. Potpora iz stavka 1. dodjeljuje se
 svakoj državi članici uzimajući u obzir sljedeće:
 (a) za voće i povrće,
 uključujući banane: objektivne kriterije koji se temelje na:
 i. broju djece starosti od šest do deset
 godina, kao udjelu u populaciji;
 ii. stupnju razvoja regija unutar države
 članice kako bi se osigurala veća potpora slabije razvijenim regijama
 u smislu članka 3. stavka 5. ove Uredbe, najudaljenijim regijama
 navedenima u članku 349. Ugovora ili manjim egejskim otocima u smislu
 članka 1. stavka 2. Uredbe (EU) br. 229/2013 i
 (b) za mlijeko: prethodno korištenje
 sredstava u okviru prijašnjih programa opskrbe djece mlijekom i mliječnim
 proizvodima i objektivne kriterije koji se temelje na udjelu djece starosti od
 šest do deset godina.
 Najmanje svake tri godine Komisija ocjenjuje jesu
 li indikativne raspodjele sredstava za voće i povrće,
 uključujući i banane te za mlijeko i dalje u skladu s objektivnim
 kriterijima iz ovog stavka.
 3. Države članice svake godine podnose
 zahtjev za sudjelovanje u školskom programu podnoseći zahtjev za potporu
 Unije za svaki proizvod iz članka 23. stavka 1.
 točke (a) koji žele distribuirati.
 4. Ne premašujući sveukupnu gornju
 granicu od 230 milijuna EUR koja proizlazi iz iznosa iz stavka 1.
 točaka (a) i (b), države članice mogu prenijeti do 15 %
 svojih indikativnih alokacija za voće i povrće, uključujući
 i banane te za mlijeko na druge sektore u skladu s uvjetima koje određuje
 Komisija delegiranim aktima donesenima u skladu s člankom 227.
 5. Školski program ne dovodi u pitanje
 nijedan zasebni nacionalni školski program koji je u skladu s pravom Unije.
 6. Države članice mogu, kao dodatak
 potpori Unije, odobriti nacionalnu potporu u skladu s člankom 217.
 7. Unija isto može financirati, na temelju
 članka 6. Uredbe (EU) br. 1306/2013, mjere za informiranje,
 praćenje i ocjenjivanje vezane uz školski program, uključujući
 mjere osvješćivanja javnosti i odgovarajuće mjere umrežavanja.
 8. Države članice koje sudjeluju u
 programu promoviraju, na mjestima gdje se distribuira hrana, svoju
 uključenost u program potpore i činjenicu da ga subvencionira Unija.
 Države članice osiguravaju dodanu vrijednost i vidljivost školskog
 programa Unije u odnosu na druga jela koja se dijele u obrazovnim ustanovama.”
 5. Članci 24. i 25.
 zamjenjuju se sljedećim:
 „Članak 24.
 Delegirane
 ovlasti
 1. U svrhu promicanja zdravih prehrambenih navika
 djece te kako bi se osiguralo da je potpora u okviru školskog programa
 namijenjena djeci u ciljanoj skupini iz članka 22., Komisija je
 ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s člankom 227. u vezi s
 pravilima o:
 (a) dodatnim kriterijima koji se odnose na
 usmjeravanje potpore država članica;
 (b) odobravanju i odabiru podnositelja
 zahtjeva za potporu od strane država članica;
 (c) sastavljanju nacionalnih ili regionalnih
 strategija i o pratećim obrazovnim mjerama.
 2. Kako bi se osiguralo učinkovito i
 usmjereno korištenje sredstava Unije, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane
 akte u skladu s člankom 227. o:
 (a) indikativnoj raspodjeli potpore za
 voće i povrće, uključujući banane te za mlijeko između
 država članica i o reviziji te raspodjele nakon ocjene iz
 članka 23.a stavka 2. drugog podstavka, minimalnim
 iznosima potpore Unije za svaku državu članicu, metodi preraspodjele
 dodijeljenih sredstava između država članica na temelju primljenih
 zahtjeva za potporu te o dodatnim pravilima o tome kako se kriteriji iz
 članka 23.a stavka 2. uzimaju u obzir pri raspodjeli
 sredstava;
 (b) uvjetima koji se odnose na prijenose
 između raspodjela sredstava za voće i povrće,
 uključujući i banane te za mlijeko;
 (c) troškovima i/ili mjerama koje ispunjavaju
 uvjete za potporu Unije i o mogućnosti utvrđivanja minimalnih i
 maksimalnih iznosa za određene troškove;
 (d) obvezi država članica da prate i
 ocjenjuju učinkovitost svojeg školskog programa.
 3. U svrhu promicanja svijesti o programu
 Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u skladu s
 člankom 227. kojima se od država članica u kojima je
 uspostavljen školski program zahtijeva da javnosti predstave subvencijsku ulogu
 potpore Unije.
 4. Kako bi se osigurala dodana vrijednost i
 vidljivost programa Unije, Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte u
 skladu s člankom 227. u vezi s pravilima o distribuciji proizvoda u
 odnosu na druga jela koja se dijele u obrazovnim ustanovama.
 5. Uzimajući u obzir da je potrebno
 osigurati da se potpora odražava u cijeni po kojoj su proizvodi dostupni u
 okviru školskog programa, Komisija može delegiranim aktima u skladu s
 člankom 227. donijeti pravila o uspostavi praćenja cijena u
 okviru programa.
 Članak 25.
 Provedbene
 ovlasti u skladu s postupkom ispitivanja
 Komisija može provedbenim aktima donijeti mjere
 potrebne za primjenu ovog odjeljka, uključujući:
 (a) konačnu raspodjelu potpore za
 voće i povrće, uključujući i banane, i/ili za mlijeko
 između država članica koje sudjeluju u programu, i to unutar gornjih
 granica utvrđenih u članku 23.a stavku 1.,
 uzimajući u obzir prijenose iz članka 23.a stavka 4.;
 (b) podatke koje moraju sadržavati strategije
 država članica;
 (c) zahtjeve za dodjelu potpore i
 plaćanja;
 (d) metode obavješćivanja javnosti o
 školskom programu i odgovarajuće mjere umrežavanja;
 (e) podnošenje, oblik i sadržaj izvješća
 o praćenju i ocjenjivanju koja sastavljaju države članice koje
 sudjeluju u školskom programu;
 (f) upravljanje praćenjem cijena.”
 6. Briše se pododjeljak 2.
 7. Članak 217. zamjenjuje se
 sljedećim:
 „Članak 217.
 Nacionalna
 plaćanja za distribuciju proizvoda djeci
 Države članice mogu, kao dodatak potpori
 Unije predviđenoj člankom 23., provoditi nacionalna
 plaćanja za dostavu proizvoda djeci u obrazovnim ustanovama ili za vezane
 troškove iz članka 23. stavka 1. točke (c).
 Države članice mogu financirati ta
 plaćanja pristojbama u predmetnom sektoru ili drugim doprinosom iz
 privatnog sektora.
 Države članice mogu, kao dodatak potpori
 Unije predviđenoj člankom 23., provoditi nacionalna
 plaćanja za financiranje pratećih obrazovnih mjera iz
 članka 23. stavka 4.”
 8. Briše se Prilog V.
 Članak 2.
 Izmjena
 Uredbe (EU) br. 1306/2013
 U članku 4. stavku 1. Uredbe
 (EU) br. 1306/2013, točka (d) zamjenjuje se sljedećim:
 „(d) Financijski doprinos Unije mjerama koje se
 odnose na bolesti životinja i gubitak povjerenja potrošača iz
 članka 220. Uredbe (EU) br. 1308/2013.”
 Članak 3.
 Stupanje
 na snagu i primjena
 Ova Uredba stupa na snagu dana od dana objave
 u Službenom listu Europske unije.
 Primjenjuje se od 1. kolovoza X godine.
 Ova je Uredba u cijelosti
 obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
 Sastavljeno u Bruxellesu
 Za Europski parlament Za
 Vijeće
 Predsjednik Predsjednik
 ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
 1. OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 1.1. Naslov prijedloga/inicijative
 1.2. Odgovarajuće područje/područja
 politike u strukturi ABM/ABB
 1.3. Vrsta prijedloga/inicijative
 1.4. Cilj/ciljevi
 1.5. Osnova prijedloga/inicijative
 1.6. Trajanje i financijski utjecaj
 1.7. Predviđena metoda/metode upravljanja
 2. MJERE UPRAVLJANJA
 2.1. Pravila nadzora i izvješćivanja
 2.2. Sustav upravljanja i kontrole
 2.3. Mjere za sprečavanje prijevare i nepravilnosti
 3. PROCIJENJENI FINANCIJSKI
 UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 3.1. Naslov/naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i
 proračunska linija/linije u okviru rashoda na koje se
 prijedlog/inicijativa odnosi
 3.2. Procijenjeni utjecaj na rashode
 3.2.1. Sažetak
 procijenjenog utjecaja na rashode
 3.2.2. Procijenjeni utjecaj
 na odobrena sredstva za poslovanje
 3.2.3. Procijenjeni utjecaj
 na odobrena sredstva administrativne prirode
 3.2.4. Usklađenost s
 tekućim višegodišnjim financijskim okvirom
 3.2.5. Sudjelovanje
 trećih strana u financiranju
 3.3. Procijenjeni utjecaj na prihode
 ZAKONODAVNI
 FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
 1. OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 1.1. Naslov prijedloga/inicijative
 Uredba
 Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1308/2013 i
 Uredbe (EU) br. 1306/2013 u pogledu programa potpore za dostavu voća
 i povrća, banana te mlijeka u obrazovnim ustanovama
 Uredba
 Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1370/2013 o određivanju mjera
 za utvrđivanje određenih potpora i subvencija povezanih sa
 zajedničkom organizacijom tržišta poljoprivrednih proizvoda
 1.2. Odgovarajuće
 područje/područja politike u strukturi ABM/ABB[8]
 1.3. Vrsta prijedloga/inicijative
 ̈ Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje
 ̈ Prijedlog/inicijativa odnosi se na novo djelovanje nakon pokusnog
 projekta/pripremnog djelovanja[9]
 ̈ Prijedlog/inicijativa odnosi se na produženje postojećeg
 djelovanja
 X Prijedlog/inicijativa odnosi se na djelovanje koje je preusmjereno
 na novo djelovanje
 1.4. Cilj/ciljevi
 1.4.1. Višegodišnji strateški
 cilj/ciljevi Komisije na koje se odnosi prijedlog/inicijativa
 Cilj
 je prijedloga održivo povećati udjel voća i povrća te
 mliječnih proizvoda u prehrani djece i time pridonijeti ciljevima
 zajedničke poljoprivredne politike (ZPP), a to su stabiliziranje tržišta i
 dugoročno osiguranje potražnje. Cilj mu je i pridonijeti širim ciljevima
 javnog zdravlja, a to su smanjenje prekomjerne tjelesne mase i pretilosti te
 bolesti povezanih s prehranom stvaranjem održivih zdravih prehrambenih navika.
 1.4.2. Posebni cilj/ciljevi i
 odgovarajuća aktivnost/aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB
 Posebni
 cilj: Poboljšati pristup hrani za osjetljive socijalne skupine
 Odgovarajuća
 aktivnost/aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB: 05 02 „Intervencije na
 poljoprivrednim tržištima”
 1.4.3. Očekivani
 rezultat/rezultati i utjecaj
 Očekuje se da će prijedlogom promijeniti znanja,
 stajališta i sklonosti mladih građana u vezi s hranom i njezinim izvorima
 te njihova percepcija poljoprivrede i njezinih proizvoda.
 Očekuje se i da će se boljim usmjeravanjem potpore
 EU-a povećati učinkovitost distribucije proizvoda u odnosu na
 troškove.
 Osim toga, povećao bi se dio proračuna namijenjen
 pratećim mjerama i time bi se poboljšao njihov utjecaj na potrošnju
 ciljane skupine te premostio raskorak između obrazovnih dimenzija Programa
 distribucije voća u školama (School Fruit Scheme – SFS) i Programa
 distribucije mlijeka u školama (School Milk Scheme – SMS).
 Konačno, doveo bi do zajedničkog okvira po državi
 članici i do veće vidljivosti intervencije EU-a.
 1.4.4. Pokazatelji rezultata i
 utjecaja
 Utvrđene su tri razine pokazatelja u vezi s ciljevima:
 Pokazatelji utjecaja:
 - promjena u izravnoj i neizravnoj konzumaciji
 svježeg voća i povrća u djece nakon 5 godina intervencije
 - promjena u izravnoj i neizravnoj konzumaciji
 svježeg voća i povrća u djece nakon 5 godina intervencije
 - poboljšanje ukupne kvalitete prehrane
 Pokazatelji glavnih rezultata:
 - % raspoloživog proračuna potrošenog na
 prateće mjere
 - % provedenih pratećih mjera povezanih s
 poljoprivredom i poljoprivrednim proizvodima
 - razina učinkovitosti trošenja sredstava za
 promicanje konzumacije poljoprivrednih proizvoda u školama
 Pokazatelji glavnih učinaka:
 - broj pratećih mjera provedenih u državama
 članicama
 - broj djece obuhvaćene pratećim mjerama i
 udjel u ukupnom broju djece koja sudjeluje u programu
 - broj pratećih mjera država članica
 povezanih s poljoprivredom
 - trošak po obroku
 - broj država članica, škola i djece
 uključenih u program
 - količine proizvoda distribuiranih u školama
 (broj obroka svježeg voća i povrća te mlijeka)
 1.5. Osnova prijedloga/inicijative
 1.5.1. Zahtjev/zahtjevi koje je
 potrebno kratkoročno ili dugoročno ispuniti
 Potrebe
 na kojima se temelji prijedlog potreba su za održivim povećanjem
 konzumacije voća i povrća te mlijeka u djece i potreba za
 oblikovanjem njihovih zdravih prehrambenih navika.
 Školski
 programi u okviru ZPP-a kakvi se trenutačno provode imaju određene
 slabosti u načinu na koji su osmišljeni i nedostatke u funkcioniranju koje
 treba riješiti, a koji ograničavaju njihov potencijal za postizanje
 ciljeva promicanja potrošnje poljoprivrednih proizvoda (tržišni cilj) i zdrave
 prehrane kod školske djece (zdravstveni cilj).
 Utvrđeni
 se problemi odnose na raskorak između oblika programa i njihovih ciljeva
 (različiti obrazovni alati u okviru dvaju programa), nedostatak
 usklađenosti i dosljednosti između dvaju programa te nedostatci koji
 ograničavaju neposredan učinak trošenja sredstava (veliko
 administrativno i organizacijsko opterećenje kod obaju programa,
 nedovoljno izvršenje proračuna od 30 % kod Programa distribucije
 voća u školama, mogući učinak mrtvog tereta i nizak omjer
 troškova i koristi kod Programa distribucije mlijeka u školama).
 Pokretači
 problema uglavnom su povezani s regulatornim propustima, drukčijim
 financijskim okvirima, drukčijom provedbom u državama članicama i s
 nekim vanjskim faktorima.
 1.5.2. Dodana vrijednost sudjelovanja
 EU-a
 Djelovanje
 na razini EU-a osigurava sredstva potrebna za inicijative širom EU-a i dodatne
 izvore financiranja koji omogućuju državama članicama da prošire
 opseg svojih djelovanja i povećaju njihovu učinkovitost. Kad bi se
 države članice morale osloniti samo na vlastite financijske resurse,
 većina njih ne bi bila u stanju provesti ambiciozne inicijative. Ono
 pridonosi i većoj vjerodostojnosti programa u državama članicama i
 poboljšanju slike i svijesti o EU-u. Okvir EU-a ima dodanu vrijednost jer omogućuje
 kontinuirano znanje, transparentnost te prijenos i razmjenu iskustva.
 1.5.3. Pouke iz prijašnjih
 sličnih iskustava
 Trenutačno
 postoje dva programa distribucije u školama koja financira EU, a koja se
 provode u okviru zajedničke poljoprivredne politike (ZPP) i izričito su
 usmjerena na djecu u školama, a to su Program distribucije mlijeka u školama i
 Program distribucije voća u školama. Oba programa imaju zajednički
 cilj, a to je trajno povećati udjel tih proizvoda u prehrani djece u ranoj
 fazi kada se formiraju njihove prehrambene navike, čime se pridonosi
 postizanju ciljeva ZPP-a, osobito stabilizaciji tržišta i dugoročnom
 osiguranju potražnje. Osim toga, programi su u skladu sa širim ciljevima javnog
 zdravlja s obzirom na to da pridonose oblikovanju održivih zdravih prehrambenih
 navika.
 Međutim,
 unatoč tome što su se ti programi na pozitivan način uklopili u škole
 i što se priznaje njihov potencijal, zaključci do kojih se došlo na
 temelju različitih izvješća – osobito vanjskih evaluacija Programa
 distribucije voća u školama i Programa distribucije mlijeka u školama,
 koje je pokrenula Komisija, i posebnog izvješća br. 10/2011 Europskog
 revizorskog suda – te iskustvo stečeno tijekom višegodišnje provedbe
 ukazali su na to da je oba programa potrebno dodatno poboljšati kako bi se
 povećala učinkovitost i djelotvornost njihova upravljanja. Nedavnim
 dogovorom o reformi ZPP-a već su obuhvaćeni neki od utvrđenih
 problema.
 1.5.4. Usklađenost i moguća
 sinergija s ostalim odgovarajućim instrumentima
 Uzimajući
 u obzir sektorske posebnosti prijedlog je usklađen s promicanjem
 poljoprivrednih proizvoda. Isto tako je u skladu s ciljevima javnog zdravlja
 (regulacija tjelesne mase, zdravstvene nejednakosti), pojednostavljenjem te
 načelima i ciljevima formuliranima u Strategiji Europa 2020.
 1.6. Trajanje i financijski
 utjecaj
 ̈ Prijedlog/inicijativa ograničenog
 trajanja
 –
 ̈ prijedlog/inicijativa na snazi od [DD/MM]GGGG do [DD/MM]GGGG
 –
 ̈ financijski utjecaj od GGGG do GGGG
 X Prijedlog/inicijativa
 neograničenog trajanja
 –
 provedba s razdobljem osnivanja od GGGG do GGGG,
 –
 nakon čega slijedi sveobuhvatno djelovanje.
 1.7. Predviđena metoda/metode
 upravljanja[10]
 ̈ Izravno upravljanje Komisije
 –
 ̈ koje provode njezine službe, uključujući i njezino osoblje u
 delegacijama Unije;
 –
 ̈ koje provode izvršne agencije;
 X Podijeljeno
 upravljanje s državama članicama
 ̈ Neizravno upravljanje delegiranjem zadaća provedbe na:
 –
 ̈ treće zemlje ili tijela koja su one odredile;
 –
 ̈ međunarodne organizacije i njihove agencije (treba ih navesti);
 –
 ̈EIB i Europski investicijski fond;
 –
 ̈ tijela iz članaka 208. i 209. Financijske uredbe;
 –
 ̈ tijela javnog prava;
 –
 ̈ tijela uređena javnim pravom koja pružaju javne usluge, u mjeri u
 kojoj pružaju odgovarajuća financijska jamstva;
 –
 ̈ tijela uređena javnim pravom države članice kojima je povjerena
 provedba javno-privatnog partnerstva i koja pružaju odgovarajuća
 financijska jamstva;
 –
 ̈ osobe kojima je povjerena provedba određenih djelovanja u okviru
 ZVSP-a na temelju glave V. Ugovora o Europskoj uniji i koje su
 određene u odgovarajućem temeljnom aktu.
 2. MJERE UPRAVLJANJA
 2.1. Pravila nadzora i
 izvješćivanja
 U
 novom su sustavu nadzor i evaluacija uključeni u troškove koji su
 prihvatljivi za potporu EU-a zbog njihove važnosti za dobro upravljanje i
 ocjenu djelotvornosti/učinkovitosti upravljanja u ostvarenju
 utvrđenih ciljeva. Uspostavljena je i povezanost s višegodišnjom
 (šestogodišnjom) nacionalnom/regionalnom strategijom.
 Nadzor
 će se provoditi na temelju godišnjih izvješća država članica
 koja sadržavaju informacije o iskorištenom proračunu, broju
 uključenih škola/djece i njihovu udjelu u ukupnom broju škola/djece
 ciljane skupine, učestalosti, trajanju, vremenu i sustavu raspodjele,
 prosječnoj težini i cijeni obroka, prosječnoj potrošnji po djetetu i
 ukupnim distribuiranim količinama. Nadalje, nadzirat će se i
 prateće mjere, i to u pogledu korištenih metoda i njihova troška,
 učestalosti, uključenih škola/djece, uključenosti
 zainteresiranih strana, distribuiranih proizvoda.
 Postupak
 evaluacije sastojat će se od izvješća o evaluaciji država članica
 nakon pet godina provedbe programa kako bi se izmjerili srednjoročni
 učinci, nakon čega će slijediti vanjska evaluacija diljem EU-a
 godinu dana nakon evaluacija država članica kako bi se ocijenila provedba
 programa na razini država članica i na razini EU-a te ukupna
 djelotvornost, učinkovitost, dosljednost i važnost u skladu s Komisijinim
 standardima i smjernicama za evaluaciju. Osim toga, mogla bi se predvidjeti
 vanjska studija o pokazateljima dugoročnog učinka.
 Vanjske
 evaluacije Programa distribucije voća u školama i Programa distribucije
 mlijeka u školama te posebno izvješće Revizorskog suda br. 10/2011 o
 tim programima već su uzeti u obzir pri osmišljavanju postupaka nadzora i
 evaluacije koji se odnose na novi program.
 2.2. Sustav upravljanja i kontrole
 2.2.1. Utvrđeni rizik/rizici
 Opći
 rizik koji se može utvrditi odnosi se na učinkovitost programa, tj. da
 potpora EU-a dođe do krajnjih korisnika programa i da učinkovito
 pridonese ostvarenju ciljeva programa.
 Sadašnje
 iskustvo stečeno provedbom Programa distribucije voća u školama
 ukazuje na to da bi posebnu pozornost trebalo posvetiti odabiru podnositelja
 zahtjeva za potporu i postupcima nabave koji se primjenjuju za sklapanje
 ugovora o distribuciji, promidžbi, nadzoru i evaluaciji. Odredbe o kontroli
 obuhvaćaju i provedbu navedenih ugovora. Javna nabava potencijalni je
 problem za školski program.
 Za
 druge rizike, kao što su mogući učinak mrtvog tereta i pretjerani
 troškovi distribuiranih proizvoda ili marža za dobavljače, mogu se
 predvidjeti osiguranja (npr. na razini potpore EU-a po obroku).
 Što
 se tiče pratećih mjera, mogao bi postojati rizik preklapanja s
 obrazovnim mjerama koje se provode u školama i s promicanjem poljoprivrednih
 proizvoda. Kako bi se to izbjeglo, u utvrđivanju tih mjera sudjelovat
 će znanstveno-stručna skupina EU-a i jasno će se navesti njihova
 povezanost s ciljevima novog programa. Odredbe o kontroli koje se odnose na
 prateće mjere bave se pitanjem autentičnosti izdataka općenito
 te pružaju jamstva i u slučajevima kad se provedba tih mjera povjerava
 vanjskim izvršiteljima.
 2.2.2. Informacije o uspostavljenom
 sustavu unutarnje kontrole
 Agencije
 za plaćanja i delegirana nadzorna tijela na razini države članice
 čine sustav kontrole.
 Godišnja
 izvješća država članica o kontrolama i provjerama, koja se temelje na
 onima koja se već koriste za trenutačni Program distribucije
 voća u školama i Program distribucije mlijeka u školama, bit će
 potrebna kako bi se pružili podaci o provedenom administrativnom upravljanju i
 provjerama na terenu.
 Osim
 toga, unutarnji sustav upravljanja i kontrole oslanjat će se na
 evaluacijska izvješća država članica i na evaluaciju provedenu na
 razini EU-a. Konačno, znanstveno-stručna skupina EU-a pružat će
 državama članicama i Komisiji savjete o provedbi, nadzoru i evaluaciji.
 2.2.3. Procjena troškova i koristi
 kontrola i procjena očekivane razine rizika od pogreške
 Školski
 će sustav biti obuhvaćen postojećim sustavom kontrole i
 upravljanja rashodima EFJP-a.
 Smatra
 se da prijedlog neće dovesti do povećanja stope pogreške za EFJP.
 2.3. Mjere za sprečavanje
 prijevare i nepravilnosti
 Primjenjivat
 će se Uredba (EU) br. 1306/2013 o financiranju, upravljanju i nadzoru
 ZPP-a.
 Općenito,
 sustavi kontrole predviđaju iscrpne administrativne kontrole 100 %
 zahtjeva za potporu, unakrsne provjere s drugim bazama podataka kad se to
 smatra primjerenim te provjere na terenu prije plaćanja za minimalan broj
 transakcija, ovisno o riziku povezanom s predmetnim sustavom. Ako se tim
 provjerama otkrije veliki broj nepravilnosti, moraju se provesti dodatne
 provjere.
 Osim
 toga, paket zakonodavnih mjera za reformu ZPP-a predviđa da države
 članice moraju sprečavati, otkrivati i ispravljati nepravilnosti i
 prijevare, izricati učinkovite, razmjerne i odvraćajuće kazne u
 skladu sa zakonodavstvom Unije i nacionalnim pravom te vratiti sve nepravilno
 isplaćene iznose uvećane za kamate. Uključuje mehanizam
 automatskog poravnanja za slučajeve nepravilnosti, koji predviđa da
 ako se povrat ne osigura u roku od četiri godine od zahtjeva za povratom ili
 u roku od osam godina u slučaju kad je pokrenut sudski postupak, iznose za
 koje nije osiguran povrat snosi predmetna država članica. Taj mehanizam
 snažno potiče države članice da što je moguće brže osiguraju
 povrat nepravilno isplaćenih iznosa.
 U
 početnoj fazi novog programa, premda nije predviđeno formalno
 odobrenje EU-a za strategije država članica, odredbe o njihovu sadržaju (i
 po mogućnosti uzorak) omogućit će rano utvrđivanje i
 sprečavanje rizika prijevara.
 Tijekom
 provedbe, zahtjevi za pravnim tumačenjem i savjetima upućeni Komisiji
 i/ili znanstveno-stručnoj skupini EU-a isto će tako pomoći
 državama članicama u izbjegavanju prijevara.
 Osim
 toga, provodit će se ex post provjere i strogo će se
 istraživati svi navodi o prijevarnoj zlouporabi programa.
 3. PROCIJENJENI FINANCIJSKI
 UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 3.1. Naslov/naslovi višegodišnjeg
 financijskog okvira i proračunska linija/linije u okviru rashoda na koje
 se prijedlog/inicijativa odnosi
 · Postojeće proračunske linije u okviru rashoda
 Prema redoslijedu
 naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || Proračunska linija || Vrsta rashoda || Doprinos
 || Dif./nedif. ([11]) || zemalja EFTA-e[12] || zemalja kandidatkinja[13] || trećih zemalja || u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe
 2 || 05 02 08 12 – Program distribucije voća u školama || Dif./nedif. || NE || NE || NE || NE
 2 || 05 02 12 08 – Program distribucije mlijeka u školama || Dif./nedif. || NE || NE || NE || NE
 · Zatražene nove proračunske linije
 Prema redoslijedu naslova višegodišnjeg financijskog okvira i
 proračunskih linija.
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || Proračunska linija || Vrsta rashoda || Doprinos
 || Dif./nedif. || zemalja EFTA-e || zemalja kandidatkinja || trećih zemalja || u smislu članka 21. stavka 2. točke (b) Financijske uredbe
 || NP || || NE || NE || NE || NE
 3.2. Procijenjeni utjecaj na
 rashode
 3.2.1. Sažetak procijenjenog utjecaja
 na rashode
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || 2 || Održivi rast: prirodni resursi
 || Glavna uprava: AGRI || || || || 2014.[14] || || 2016.[15] || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || UKUPNO ||
 ||  Odobrena sredstva za poslovanje || || || || || || || || || ||
 || 05 02 08 12 – Program distribucije voća u školama || Preuzete obveze || (1) || || 122 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 || Plaćanja || (2) || || 122 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 || 05 02 12 08 – Program distribucije mlijeka u školama[16] || Preuzete obveze || (1a) || || 75 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 || Plaćanja || (2a) || || 75 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 || UKUPNA odobrena sredstva || Preuzete obveze || =1+1a || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 || Plaćanja || =2+2a || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 ||
 ||  UKUPNA odobrena sredstva za poslovanje || Preuzete obveze || (4) || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || Plaćanja || (5) || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 ||  UKUPNA odobrena sredstva administrativne prirode koja se financiraju iz omotnice za posebne programe || (6) || || 0 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || UKUPNA odobrena sredstva za NASLOV 2 višegodišnjeg financijskog okvira || Preuzete obveze || =4+ 6 || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || Plaćanja || =5+ 6 || || 197 || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || 5 || „Administrativni rashodi” ||
 milijuna EUR
 || || || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || UKUPNO
 GU: AGRI || || ||
  Ljudski potencijali || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
  Ostali administrativni rashodi || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 GU AGRI UKUPNO || Odobrena sredstva || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 UKUPNA odobrena sredstva za NASLOV 5 višegodišnjeg financijskog okvira || (ukupne preuzete obveze = ukupna plaćanja) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 milijuna EUR
 || || || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || UKUPNO
 UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 1 do 5 višegodišnjeg financijskog okvira || Preuzete obveze || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Plaćanja || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 3.2.2. Procijenjeni utjecaj na
 odobrena sredstva za poslovanje
 –
 X Za prijedlog/inicijativu nije potrebno
 korištenje odobrenih sredstava za poslovanje
 –
 ̈ Za prijedlog/inicijativu potrebno je korištenje odobrenih
 sredstava za poslovanje, kako je objašnjeno u nastavku:
 Odobrena sredstva za preuzete obveze u
 milijunima EUR
 Navesti ciljeve i rezultate || || || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || UKUPNO
 REALIZACIJA (rezultati) ||
 Vrsta rezultata[17] || Prosječni trošak po rezultatu || Ne || Trošak || Ne || Trošak || Ne || Trošak || Ne || Trošak || Ne || Trošak || Ne || Trošak
 POSEBNI CILJ || Poboljšati pristup hrani za osjetljive socijalne skupine ||
 Rezultati || Br. pratećih mjera || || || || || || || || || || || || ||
 Rezultati || Br. djece obuhvaćene pratećim mjerama || || || || || || || || || || || || ||
 Rezultati || Br. pratećih mjera povezanih s poljoprivredom || || || || || || || || || || || || ||
 UKUPNI TROŠAK || || || || || || || || || || || ||
 3.2.3. Procijenjeni utjecaj na
 odobrena sredstva administrativne prirode
 3.2.3.1. Sažetak
 –
 ̈ Za prijedlog/inicijativu nije potrebno korištenje
 administrativnih odobrenih sredstava
 –
 X Za
 prijedlog/inicijativu potrebno je korištenje administrativnih odobrenih
 sredstava, kako je objašnjeno u nastavku:
 milijuna EUR
 || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || UKUPNO
 NASLOV 5 višegodišnjeg financijskog okvira || || || || || ||
 Ljudski potencijali || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Ostali administrativni rashodi || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Međuzbroj za NASLOV 5 višegodišnjeg financijskog okvira || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 UKUPNO || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Potrebe za ljudskim
 potencijalima ispunit će se angažiranjem osoblja Glavne uprave kojemu je
 već povjereno upravljanje djelovanjem i/ili koje je preraspoređeno
 unutar Glavne uprave te, po potrebi, iz bilo kojih dodatnih sredstava koja se
 mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele
 sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
 3.2.3.2. Procijenjene potrebe u pogledu
 ljudskih potencijala
 –
 ̈ Za prijedlog/inicijativu nije potrebno korištenje ljudskih
 potencijala.
 –
 X Za prijedlog/inicijativu
 potrebno je korištenje ljudskih potencijala, kako je objašnjeno u nastavku:
 Procjenu navesti u ekvivalentu punog radnog
 vremena
 || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020.
 XX 01 01 01 (sjedišta i predstavništva Komisije) || 4 || 4 || 4 || 4 || 4
 XX 01 01 02 (delegacije) || || || || ||
 XX 01 05 01 (neizravna istraživanja) || || || || ||
 10 01 05 01 (izravna istraživanja) || || || || ||
 XX 01 02 01 (UO, UNS, UsO iz „opće omotnice”) || || || || ||
 XX 01 02 02 (UO, LO, UNS, UsO i MSD, u delegacijama) || || || || ||
 XX 01 04 yy || - u sjedištima || || || || ||
 - u delegacijama || || || || ||
 XX 01 05 02 (UO, UNS, UsO – neizravna istraživanja) || || || || ||
 10 01 05 02 (UO, UNS, UsO – izravna istraživanja) || || || || ||
 Ostale proračunske linije (navesti) || || || || ||
 UKUPNO (*) || 4 || 4 || 4 || 4 || 4
 XX se odnosi na
 odgovarajuće područje politike ili glavu proračuna.
 Potrebe za ljudskim
 potencijalima ispunit će se angažiranjem osoblja Glavne uprave kojemu je
 već povjereno upravljanje djelovanjem i/ili koje je preraspoređeno
 unutar Glavne uprave te, po potrebi, iz bilo kojih dodatnih sredstava koja se
 mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele
 sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
 Opis zadaća:
 Dužnosnici i privremeno osoblje || Upravljanje zakonodavstvom, kreiranje politike, ekonomske analize i savjetovanje, koordinacija i savjetovanje među službama, unutarnja komunikacija i obavješćivanje javnosti, predstavljanje institucije i pregovaranje, postupanje sa statističkim podacima,
 Vanjsko osoblje ||
 3.2.4. Usklađenost s
 tekućim višegodišnjim financijskim okvirom
 –
 X Prijedlog/inicijativa
 u skladu je s postojećim višegodišnjim financijskim okvirom.
 –
 ̈ Prijedlog/inicijativa uključuje reprogramiranje
 odgovarajućeg naslova višegodišnjeg financijskog okvira.
 –
 ̈ Za prijedlog/inicijativu potrebna je primjena instrumenta za
 financijsku fleksibilnost ili revizija višegodišnjeg financijskog okvira.
 3.2.5. Sudjelovanje trećih
 strana u financiranju
 –
 Prijedlogom/inicijativom ne predviđa se
 sufinanciranje trećih strana.
 –
 X
 Prijedlogom/inicijativom predviđa se sufinanciranje prema sljedećoj
 procjeni:
 Sudjelovanje
 Unije u financiranju programa navedeno je u članku 1.
 točki 3. nacrta Uredbe. Osim toga, razina potpore Unije (paušalni
 iznos) za pokriće troška obroka za voće i povrće te mlijeko
 utvrdit će se delegiranim aktima.
 Razina
 doprinosa EU-a za pokriće troškova proizvoda ograničava se
 maksimalnim iznosom potpore EU-a po obroku kako za voće i povrće,
 tako i za mlijeko. Države članice imaju mogućnost dodjeljivati
 nacionalne dodatke ili privlačiti privatno financiranje kako bi
 povećale opseg i/ili intenzitet svoje intervencije u pogledu školskih
 programa. U ovoj fazi nije moguće kvantificirati ukupan iznos doprinosa
 trećih strana s obzirom na raznolikost trećih strana (javne i/ili
 privatne) i nedostatak relevantnih informacija u ovom trenutku.
 3.3. Procijenjeni utjecaj na
 prihode
 –
 X Prijedlog/inicijativa
 nema financijski utjecaj na prihode.
 –
 ̈ Prijedlog/inicijativa ima sljedeći financijski utjecaj:
 ̈ na vlastita sredstva
 ̈ na razne prihode
 [1] Uredba (EU) br. 1308/2013 [COM(2011)626] Europskog
 parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju
 zajedničke organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i o stavljanju
 izvan snage uredaba Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79,
 (EZ) br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (SL L 347, 20.12.2013., str.671.).
 [2] Posebni odbor za poljoprivredu, 11. studenoga 2013.
 [3] Uredba Vijeća (EU) br. 1370/2013 od
 16. prosinca 2013. o određivanju mjera za utvrđivanje
 određenih potpora i subvencija povezanih sa zajedničkom organizacijom
 tržišta poljoprivrednih proizvoda (SL L 346, 20.12.2013., str.12.).
 [4] SL C , , str. .
 [5] SL C , , str. .
 [6] Uredba (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i
 Vijeća od 17. prosinca 2013. o uspostavljanju zajedničke
 organizacije tržišta poljoprivrednih proizvoda i o stavljanju izvan snage uredaba
 Vijeća (EEZ) br. 922/72, (EEZ) br. 234/79, (EZ)
 br. 1037/2001 i (EZ) br. 1234/2007 (SL L 347, 20.12.2013., str.
 671.).
 [7] Uredba (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i
 Vijeća od 17. prosinca 2013. o financiranju, upravljanju i
 nadzoru zajedničke poljoprivredne politike i stavljanju izvan snage uredbi
 Vijeća (EEZ) br. 352/78, (EZ) br. 165/94, (EZ) br. 2799/98,
 (EZ) br. 814/2000, (EZ) br. 1290/2005 i (EZ) br. 485/2008 (SL L 347,
 20.12.2013., str. 549.).
 [8] ABM: Activity-Based Management (upravljanje po djelatnostima)
 – ABB: Activity-Based Budgeting (priprema proračuna na temelju
 djelatnosti)
 [9] Kako je navedeno u članku 54. stavku 2.
 točkama (a) ili (b) Financijske uredbe.
 [10] Informacije o načinima upravljanja i upućivanju
 na Financijsku uredbu dostupne su na internetskim stranicama BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
 [11] Dif. = diferencirana odobrena sredstva / nedif. =
 nediferencirana odobrena sredstva.
 [12] EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine.
 [13] Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalne
 zemlje kandidatkinje sa zapadnog Balkana.
 [14] Iznosi za proračun 2014. navedeni su samo za
 informaciju.
 [15] Radi usporedbe, pretpostavlja se da će provedba
 početi u 2016. Osim toga, povećanje omotnice za voće u školama
 dogovoreno reformom ZPP-a (Uredba Vijeća (EU) br. 1370/2013 o
 određivanju mjera za utvrđivanje određenih potpora i subvencija
 povezanih sa zajedničkom organizacijom tržišta poljoprivrednih proizvoda)
 provest će se od školske godine 2014./2015. i pretpostavlja se da će
 iznos biti iskorišten u cijelosti.
 [16] Za program distribucije mlijeka prijedlogom se
 predviđa utvrđivanje omotnice u visini od 80 milijuna EUR po
 školskoj godini. To odgovara očekivanoj razini izvršenja proračuna i
 u skladu je s ukupnim iznosima za izdatke povezane s tržištem i izravne potpore
 uzete u obzir u Višegodišnjem financijskom okviru 2014. – 2020.
 [17] Rezultati se odnose na proizvode i usluge koji se
 isporučuju (npr. broj financiranih studentskih razmjena, kilometri
 izgrađenih prometnica itd.).


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 21.11.2009
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 C 282/48
 Esimese Astme Kohtu 30. septembri 2009. aasta määrus — Impala versus komisjon
 (Kohtuasi T-229/08) (1)
 (Konkurents - Koondumine - Ühisettevõtja Sony BMG - Esialgse otsuse tühistamine Esimese Astme Kohtu otsusega - Uus otsus, millega tunnistatakse koondumine ühisturuga kokkusobivaks - Vaidluseseme äralangemine - Otsuse tegemise vajaduse äralangemine)
 2009/C 282/93
 Kohtumenetluse keel: inglise
 Pooled
 Hageja: Independent Music Publishers and Labels Association (Impala, association internationale) (Brüssel, Belgia) (esindajad: solicitors S. Crosby, J. Golding ja advokaat I. Wekstein)
 Kostja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: X. Lewis, F. Arbault ja K. Mojzesowicz)
 Kostja toestuseks menetlusse astujad: Sony Corporation of America, (New York, New York, Ühendriigid), (esindajad: advokaadid N. Levy, Barrister, R. Snelders ja T. Graf); Bertelsmann AG (Gütersloh, Saksamaa) (esindajad: solicitors P. Chappatte, J. Boyce and A. Lyle-Smythe)
 Kohtuasja ese
 Nõue tühistada komisjoni 3. oktoobri 2007. aasta otsus C(2007) 4507, millega tunnistatakse ühisturu ja EMP lepinguga kokkusobivaks koondumine, millega asutatakse Sony ja Bertelsmann’i helisalvestiste alast tegevust ühendav ühine ettevõte (juhtum nr COMP/M. 3333 — Sony/BMG), mis võeti vastu pärast seda, kui Esimese Astme Kohtu 13. juuli 2006. aasta otsusega kohtuasjas T-464/04: Impala vs. komisjon, EKL 2006, lk II-2289, tühistati komisjoni 19. juuli 2004. aasta otsus 2005/188/EÜ, millega tunnistatakse koondumine ühisturuga ja EMP lepinguga kokkusobivaks (juhtum nr COMP/M. 3333 — Sony/BMG) (EÜT L 62, lk 30).
 Määruse resolutsioon
 1.
 Otsuse tegemise vajadus on ära langenud.
 2.
 Jätta Independent Music Publishersi ja Labels Associationi (rahvusvaheline assotsiatsioon Impala) kohtukulud nende endi kanda ja mõista neilt välja Euroopa Ühenduste Komisjoni kohtukulud.
 3.
 Bertelsmann AG ja Sony Corporation of America kannavad ise oma kohtukulud.
 (1) ELT C 197, 2.8.2008.


text:
 23.5.2022
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 C 207/37
 Caingean arna tabhairt an 4 Aibreán 2022 – Novartis v EUIPO – AstraZeneca (BREZTREV)
 (Cás T-174/22)
 (2022/C 207/69)
 Teanga inar taisceadh an t-iarratas: an Béarla
 Páirtithe
 Iarratasóir: Novartis AG (Basel, an Eilvéis) (ionadaí: A. Nordemann-Schiffel, dlíodóir)
 Cosantóir: Oifig Maoine Intleachtúla an Aontais Eorpaigh (EUIPO)
 Páirtí eile sna himeachtaí os comhair an Bhoird Achomhairc: AstraZeneca AB (Södertälje, an tSualainn)
 Sonraí na n-imeachtaí os comhair EUIPO
 Iarratasóir an trádmhairc atá faoi chonspóid: Páirtí eile sna himeachtaí os comhair an Bhoird Achomhairc
 Trádmharc atá faoi chonspóid: Iarratatas ar fhocalmharc de chuid an Aontais Eorpaigh BREZTREV – Iarratas ar chlarú Uimh. 18 088 373
 Nós Imeachta os comhair EUIPO: Imeachtaí freasúra
 Cinneadh atá faoi chonspóid: Cinneadh ón Dara Bord Achomhairc de EUIPO an 21 Eanáir 2022 i gCás R 738/2021-2
 An t-ordú atá á lorg
 Iarann an t-iarratasóir ar an gCúirt Ghinearálta:
 —
 an cinneadh atá faoi chonspóid a chur ar neamhní;
 —
 a ordú do EUIPO na costais a íoc.
 Saincheist dlí
 —
 Sárú ar Airteagal 8(1)(b) de Rialachán (AE) 2017/1001 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle.


type: contracts

text:
 4.8.2016
 EN
 Official Journal of the European Union
 L 211/27
 DECISION OF THE EEA JOINT COMMITTEE
 No 90/2015
 of 30 April 2015
 amending Annex II (Technical regulations, standards, testing and certification) to the EEA Agreement [2016/1273]
 THE EEA JOINT COMMITTEE,
 Having regard to the Agreement on the European Economic Area (‘the EEA Agreement’), and in particular Article 98 thereof,
 Whereas:
 (1)
 Commission Regulation (EU) No 1342/2014 of 17 December 2014 amending Regulation (EC) No 850/2004 of the European Parliament and of the Council on persistent organic pollutants as regards Annexes IV and V (1) is to be incorporated into the EEA Agreement.
 (2)
 Annex II to the EEA Agreement should therefore be amended accordingly,
 HAS ADOPTED THIS DECISION:
 Article 1
 The following indent is added in point 12w (Regulation (EC) No 850/2004 of European Parliament and of the Council) of Chapter XV of Annex II to the EEA Agreement:
 ‘—
 32014 R 1342: Commission Regulation (EU) No 1342/2014 of 17 December 2014 (OJ L 363, 18.12.2014, p. 67).’
 Article 2
 The text of Regulation (EU) No 1342/2014 in the Icelandic and Norwegian languages, to be published in the EEA Supplement to the Official Journal of the European Union, shall be authentic.
 Article 3
 This Decision shall enter into force on 1 May 2015, provided that all the notifications under Article 103(1) of the EEA Agreement have been made (*).
 Article 4
 This Decision shall be published in the EEA Section of, and in the EEA Supplement to, the Official Journal of the European Union.
 Done at Brussels, 30 April 2015.
 For the EEA Joint Committee
 The President
 Gianluca GRIPPA
 (1) OJ L 363, 18.12.2014, p. 67.
 (*) No constitutional requirements indicated.


type: legislation

text:
 14.9.2016
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 L 246/353
 BESCHLUSS (EU) 2016/1566 DES EUROPÄISCHEN PARLAMENTS
 vom 28. April 2016
 zum Rechnungsabschluss der Europäischen Stiftung zur Verbesserung der Lebens- und Arbeitsbedingungen für das Haushaltsjahr 2014
 DAS EUROPÄISCHE PARLAMENT,
 —
 unter Hinweis auf den Jahresabschluss der Europäischen Stiftung zur Verbesserung der Lebens- und Arbeitsbedingungen für das Haushaltsjahr 2014,
 —
 unter Hinweis auf den Bericht des Rechnungshofs über den Jahresabschluss der Europäischen Stiftung zur Verbesserung der Lebens- und Arbeitsbedingungen für das Haushaltsjahr 2014 mit der Antwort der Stiftung (1),
 —
 unter Hinweis auf die vom Rechnungshof gemäß Artikel 287 des Vertrags über die Arbeitsweise der Europäischen Union für das Haushaltsjahr 2014 vorgelegte Erklärung über die Zuverlässigkeit der Rechnungsführung sowie die Rechtmäßigkeit und Ordnungsmäßigkeit der zugrunde liegenden Vorgänge (2),
 —
 unter Hinweis auf die Empfehlung des Rates vom 12. Februar 2016 zu der der Stiftung für die Ausführung des Haushaltsplans für das Haushaltsjahr 2014 zu erteilenden Entlastung (05584/2016 — C8-0063/2016),
 —
 gestützt auf Artikel 319 des Vertrags über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
 —
 gestützt auf die Verordnung (EU, Euratom) Nr. 966/2012 des Europäischen Parlaments und des Rates vom 25. Oktober 2012 über die Haushaltsordnung für den Gesamthaushaltsplan der Union und zur Aufhebung der Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1605/2002 des Rates (3), insbesondere auf Artikel 208,
 —
 gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1365/75 des Rates vom 26. Mai 1975 über die Gründung einer Europäischen Stiftung zur Verbesserung der Lebens- und Arbeitsbedingungen (4), insbesondere auf Artikel 16,
 —
 gestützt auf die Verordnung (EG, Euratom) Nr. 2343/2002 der Kommission vom 19. November 2002 betreffend die Rahmenfinanzregelung für Einrichtungen gemäß Artikel 185 der Verordnung (EG, Euratom) Nr. 1605/2002 des Rates über die Haushaltsordnung für den Gesamthaushaltsplan der Europäischen Gemeinschaften (5),
 —
 gestützt auf die delegierte Verordnung (EU) Nr. 1271/2013 der Kommission vom 30. September 2013 über die Rahmenfinanzregelung für Einrichtungen gemäß Artikel 208 der Verordnung (EU, Euratom) Nr. 966/2012 des Europäischen Parlaments und des Rates (6), insbesondere auf Artikel 108,
 —
 gestützt auf Artikel 94 und Anlage V seiner Geschäftsordnung,
 —
 unter Hinweis auf den Bericht des Haushaltskontrollausschusses sowie die Stellungnahme des Ausschusses für Beschäftigung und soziale Angelegenheiten (A8-0120/2016),
 1.
 stellt fest, dass der Jahresabschluss der Europäischen Stiftung zur Verbesserung der Lebens- und Arbeitsbedingungen sich entsprechend der Anlage zum Bericht des Rechnungshofs darstellt;
 2.
 billigt den Rechnungsabschluss der Europäischen Stiftung zur Verbesserung der Lebens- und Arbeitsbedingungen für das Haushaltsjahr 2014;
 3.
 beauftragt seinen Präsidenten, diesen Beschluss dem Direktor der Europäischen Stiftung zur Verbesserung der Lebens- und Arbeitsbedingungen, dem Rat, der Kommission und dem Rechnungshof zu übermitteln und seine Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Union (Reihe L) zu veranlassen.
 Der Präsident
 Martin SCHULZ
 Der Generalsekretär
 Klaus WELLE
 (1) ABl. C 409 vom 9.12.2015, S. 307.
 (2) Siehe Fußnote 1.
 (3) ABl. L 298 vom 26.10.2012, S. 1.
 (4) ABl. L 139 vom 30.5.1975, S. 1.
 (5) ABl. L 357 vom 31.12.2002, S. 72.
 (6) ABl. L 328 vom 7.12.2013, S. 42.


text:
 30.6.2011
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 171/41
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 40/2011
 ze dne 1. dubna 2011,
 kterým se mění příloha XVIII (Zdraví a bezpečnost při práci, pracovní právo a stejné zacházení pro muže a ženy) Dohody o EHP
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru, ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Příloha XVIII Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHS č. 141/2010 ze dne 10. prosince 2010 (1).
 (2)
 Směrnice Rady 2010/18/EU ze dne 8. března 2010, kterou se provádí revidovaná rámcová dohoda o rodičovské dovolené uzavřená mezi organizacemi BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP a EKOS a zrušuje se směrnice 96/34/ES (2), by měla být začleněna do Dohody.
 (3)
 Směrnice 2010/18/EU zrušuje od dne 8. března 2012 směrnici Rady 96/34/ES (3), která je začleněna do Dohody, a která by proto měla být s účinkem ode dne 8. března 2012 v Dohodě zrušena,
 ROZHODL TAKTO:
 Článek 1
 Příloha XVIII Dohody se mění takto:
 1)
 Za bod 31 (směrnice Rady 97/81/ES) se vkládá nový bod, který zní:
 „31a.
 32010 L 0018: směrnice Rady 2010/18/EU ze dne 8. března 2010, kterou se provádí revidovaná rámcová dohoda o rodičovské dovolené uzavřená mezi organizacemi BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP a EKOS a zrušuje se směrnice 96/34/ES (Úř. věst. L 68, 18.3.2010, s. 13).“
 2)
 Znění bodu 32 (směrnice Rady 96/34/ES) se zrušuje s účinkem od 8. března 2012.
 Článek 2
 Znění směrnice 2010/18/EU v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 2. dubna 2011 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (4).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí se zveřejňuje v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 1. dubna 2011.
 Za Smíšený výbor EHP
 pověřený předseda
 Gianluca GRIPPA
 (1) Úř. věst. L 85, 31.3.2011, s. 26.
 (2) Úř. věst. L 68, 18.3.2010, s. 13.
 (3) Úř. věst. L 145, 19.6.1996, s. 4.
 (4) Byly oznámeny ústavní požadavky.


text:
 2.2.2017
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 L 28/7
 UITVOERINGSVERORDENING (EU) 2017/174 VAN DE COMMISSIE
 van 1 februari 2017
 tot vaststelling van de forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprijs van bepaalde groenten en fruit
 DE EUROPESE COMMISSIE,
 Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
 Gezien Verordening (EU) nr. 1308/2013 van het Europees Parlement en de Raad van 17 december 2013 tot vaststelling van een gemeenschappelijke ordening van de markten voor landbouwproducten en tot intrekking van de Verordeningen (EEG) nr. 922/72, (EEG) nr. 234/79, (EG) nr. 1037/2001 en (EG) nr. 1234/2007 van de Raad (1),
 Gezien Uitvoeringsverordening (EU) nr. 543/2011 van de Commissie van 7 juni 2011 tot vaststelling van nadere bepalingen voor de toepassing van Verordening (EG) nr. 1234/2007 van de Raad, wat de sectoren groenten en fruit en verwerkte groenten en fruit betreft (2), en met name artikel 136, lid 1,
 Overwegende hetgeen volgt:
 (1)
 Bij Uitvoeringsverordening (EU) nr. 543/2011 zijn, op grond van de resultaten van de multilaterale handelsbesprekingen van de Uruguayronde, de criteria vastgesteld aan de hand waarvan de Commissie voor de producten en de perioden die in bijlage XVI, deel A, bij die verordening zijn vermeld, de forfaitaire waarden bij invoer uit derde landen vaststelt.
 (2)
 De forfaitaire invoerwaarde wordt elke dag berekend overeenkomstig artikel 136, lid 1, van Uitvoeringsverordening (EU) nr. 543/2011, met inachtneming van de variabele gegevens voor die dag. Bijgevolg moet deze verordening in werking treden op de dag van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie,
 HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
 Artikel 1
 De in artikel 136 van Uitvoeringsverordening (EU) nr. 543/2011 bedoelde forfaitaire invoerwaarden worden vastgesteld in de bijlage bij de onderhavige verordening.
 Artikel 2
 Deze verordening treedt in werking op de dag van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
 Gedaan te Brussel, 1 februari 2017.
 Voor de Commissie,
 namens de voorzitter,
 Jerzy PLEWA
 Directeur-generaal
 Directoraat-generaal Landbouw en Plattelandsontwikkeling
 (1) PB L 347 van 20.12.2013, blz. 671.
 (2) PB L 157 van 15.6.2011, blz. 1.
 BIJLAGE
 Forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprijs van bepaalde groenten en fruit
 (EUR/100 kg)
 GN-code
 Code derde landen (1)
 Forfaitaire invoerwaarde
 0702 00 00
 IL
 299,8
 MA
 122,9
 TR
 153,5
 ZZ
 192,1
 0707 00 05
 MA
 48,2
 TR
 192,3
 ZZ
 120,3
 0709 91 00
 EG
 79,4
 ZZ
 79,4
 0709 93 10
 MA
 172,1
 TR
 261,6
 ZZ
 216,9
 0805 10 22 , 0805 10 24 , 0805 10 28
 EG
 44,2
 MA
 45,8
 TN
 52,9
 TR
 72,7
 ZZ
 53,9
 0805 21 10 , 0805 21 90 , 0805 29 00
 EG
 97,9
 IL
 143,2
 JM
 112,4
 MA
 88,2
 TR
 83,6
 ZZ
 105,1
 0805 22 00
 IL
 139,8
 MA
 83,3
 ZZ
 111,6
 0805 50 10
 EG
 85,5
 TR
 85,8
 ZZ
 85,7
 0808 10 80
 US
 186,4
 ZZ
 186,4
 0808 30 90
 CL
 81,7
 CN
 101,0
 TR
 154,0
 ZA
 98,4
 ZZ
 108,8
 (1) Landennomenclatuur vastgesteld bij Verordening (EU) nr. 1106/2012 van de Commissie van 27 november 2012 tot uitvoering van Verordening (EG) nr. 471/2009 van het Europees Parlement en de Raad betreffende communautaire statistieken van de buitenlandse handel met derde landen, wat de bijwerking van de nomenclatuur van landen en gebieden betreft (PB L 328 van 28.11.2012, blz. 7). De code „ZZ” staat voor „overige oorsprong”.


text:
 Svarbus teisinis pranešimas
 |
 52006PC0116
 Pasiūlymas Tarybos reglamentas dėl gliukozės ir laktozės (Kodifikuota redakcija) /* KOM/2006/0116 galutinis - CNS 2006/0003 */
 [pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 14.3.2006KOM(2006)116 galutinis2006/0038(CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASdėl gliukozės ir laktozės (Kodifikuota redakcija)(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. Žmonių Europos kontekste Komisija didelį dėmesį skiria tam, kad Bendrijos teisė būtų papastesnė ir aiškesnė siekiant, kad ji taptų suprantamesnė ir prieinamesnė visiems piliečiams, kurie įgytų naujų galimybių ir galėtų pasinaudoti konkrečiomis jiems suteiktomis teisėmis.Šis tikslas nebus pasiektas, jei daug nuostatų, kurios buvo iš dalies ir dažnai iš esmės keičiamos keletą kartų, liktų išsibarsčiusios įvairiuose aktuose, ir todėl dalies jų reikėtų ieškoti pradiniame akte, o kitų – vėlesniuose keičiančiuose aktuose. Todėl siekiant surasti konkrečiu momentu galiojančias taisykles reikia atlikti tiriamąjį darbą lyginant įvairius teisės aktus.Dėl šios priežasties siekiant, kad Bendrijos teisė būtų aiški ir skaidri, svarbu kodifikuoti taisykles, kurios buvo dažnai keičiamos.2. Todėl 1987 m. balandžio 1 d. Komisija nusprendė[1], kad visi teisės aktai, kurie buvo iš dalies pakeisti ne daugiau nei dešimt kartų, turėtų būti kodifikuojami ir pabrėžė, kad šis reikalavimas yra minimalus bei kad Komisijos padaliniai turėtų stengtis parengti kodifikuotas tekstų, už kuriuos jie yra atsakingi, redakcijas per trumpesnį laikotarpį siekdami užtikrinti, jog Bendrijos taisyklės būtų aiškios ir lengvai suprantamos.3. Tai buvo patvirtinta 1992 m. gruodžio mėn. Edinburgo Europos vadovų taryboje pirmininkavusios valstybės išvadose[2], pabrėžiančiose kodifikavimo, kuris konkrečiu momentu tam tikroje srityje taikomai teisei suteikia apibrėžtumo, svarbą.Kodifikavimas turi būti vykdomas laikantis įprastos Bendrijos teisės aktų priėmimo tvarkos.1994 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija, atsižvelgdami į tai, kad kodifikuojamuose teisės aktuose negali būti daromi esminiai pakeitimai, sudarė tarpinstitucinį susitarimą, kuriuo nusprendė kodifikuojamiems teisės aktams taikyti pagreitinto priėmimo tvarką.4. Šiuo pasiūlymu siekiama kodifikuoti 1975 m. spalio 29 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2730/75 dėl gliukozės ir laktozės[3] . Naujas reglamentas pakeis įvairius aktus, kurių nuostatos buvo į jį įtrauktos[4]; šis pasiūlymas nekeičia kodifikuojamų teisės aktų turinio, nes jame tik sujungiami šie aktai, atliekant kodifikavimui būtinus formos pakeitimus .5. Pasiūlymas dėl kodifikuoto teisės akto buvo parengtas remiantis preliminariu Reglamento (EEB) Nr. 2730/75 ir jį iš dalies keičiančių teisės aktų konsoliduotu tekstu , kurį visomis kalbomis parengė Europos Bendrijų oficialiųjų leidinių biuras naudodamas duomenų apdorojimo sistemą . Kadangi straipsniams suteikiami nauji numeriai, kodifikuoto reglamento II priede nurodomas buvusių ir naujų straipsnių numerių atitikimas.ê 2730/75 (pritaikytas)2006/0038(CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASdėl gliukozės ir laktozės (Kodifikuota redakcija)EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos Ö 308 Õ straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[5],atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[6],kadangi:ê(1) 1975 m. spalio 29 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2730/75 dėl gliukozės ir laktozės[7] buvo keletą kartų iš esmės keičiamas[8]. Siekiant aiškumo ir racionalumo minėtas reglamentas turėtų būti kodifikuotas.ê 2730/75 1 konstatuojamoji dalis (pritaikytas)(2) Siekiant išvengti techninių sunkumų atliekant muitinės procedūras, Ö 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo[9] priskiria Õ gliukozę, gliukozės sirupą, laktozę ir laktozės sirupą vienai pozicijai, o chemiškai gryną gliukozę ir laktozę – kitai.ê 2730/75 2 konstatuojamoji dalis (pritaikytas)(3) Ö Kombinuotosios nomenklatūros 1702 30 91, 1702 30 99 ir 1702 40 90 Õ subpozicijose klasifikuojama gliukozė ir Ö Kombinuotosios nomenklatūros 1702 19 00 subpozicijoje klasifikuojama Õ laktozė yra įrašytos į Sutarties Ö I Õ priedą ir dėl to joms taikoma prekybos su trečiosiomis šalimis sistema, numatyta šių produktų rinkos bendro organizavimo principais, o į Sutarties Ö I Õ priedą neįtrauktai chemiškai grynai gliukozei ir laktozei taikoma muitų sistema, kurios ekonominio taikymo sritis gali būti labai skirtinga.ê 2730/75 3 konstatuojamoji dalis (pritaikytas)(4) Dėl tokios padėties kyla sunkumų, kurie yra dar didesni dėl to, kad, nepaisant šių produktų grynumo laipsnio, jie yra kilę iš tų pačių pagrindinių produktų. Produktų, kurie yra arba nėra chemiškai gryni, muitinio klasifikavimo kriterijus yra 99 % grynumo laipsnis. Ö Be to, Õ produktai, kurių grynumo laipsnis yra šiek tiek didesnis arba šiek tiek mažesnis, gali būti tos pačios ekonominės paskirties. Dėl to skirtingų sistemų taikymas nulemia konkurencijos iškraipymus, kurie yra dar didesni dėl pakeičiamumo.ê 2730/75 4 konstatuojamoji dalis (pritaikytas)(5) Vienintelis šių problemų sprendimo būdas yra produktus ekonominiu požiūriu Ö traktuoti Õ vienodai, neatsižvelgiant į jų grynumo laipsnį, arba derinti abiejų produktų grupių traktavimą tiek, kiek to reikia.ê 2730/75 5 konstatuojamoji dalis (pritaikytas)(6) Sutartyje nėra konkrečiai nurodyta institucija, kuri turi imtis šių veiksmų. Šiomis aplinkybėmis būtinų priemonių reikėtų imtis remiantis Sutarties Ö 308 Õ straipsniu. Ö Be to, Õ pačios tinkamiausios priemonės būtų chemiškai grynai gliukozei taip pat taikyti Ö 2003 m. rugsėjo 29 d. Õ Tarybos reglamente (EB) Nr. Ö 1784/2003 Õ [10] dėl bendro grūdų rinkos organizavimo kitai gliukozei numatytą apdorojimą, o chemiškai grynai laktozei taikyti Ö 1999 m. gegužės 17 d. Õ Tarybos reglamente (EB) Nr. Ö 1255/1999 Õ[11] dėl bendro pieno ir pieno produktų rinkos organizavimo kitai laktozei numatytą apdorojimą,ê 2730/75PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:ê 222/88 7 str. 1 p. (pritaikytas)1 straipsnisPerdirbimas, numatytas Reglamentu (EB) Nr. Ö 1784/2003 Õ ir šio reglamento taikymui patvirtintomis nuostatomis dėl gliukozės ir gliukozės sirupo, įtrauktų į Kombinuotosios nomenklatūros 1702 30 91, 1702 30 99 ir 1702 40 90 subpozicijas, taikomas ir gliukozei bei gliukozės sirupui, įtrauktiems į Kombinuotosios nomenklatūros 1702 30 51 ir 1702 30 59 subpozicijas.ê 222/88 7 str. 2 p. (pritaikytas)è1 2931/95 2 str. antra įtraukaè2 2931/95 2 str. pirma įtrauka2 straipsnis.Perdirbimas, numatytas Reglamentu (EB) Nr. Ö 1255/1999 Õ ir šio reglamento taikymui patvirtintomis nuostatomis dėl laktozės ir laktozės sirupo, įtrauktų į Kombinuotosios nomenklatūros è1 1702 19 00 ç subpoziciją, taikomas ir laktozei bei laktozės sirupui, įtrauktiems į Kombinuotosios nomenklatūros è2 1702 11 10 ç subpoziciją.ê 222/88 7 str. 3 p. (pritaikytas)è1 2931/95 2 str. antra įtraukaè2 2931/95 2 str. pirma įtrauka3 straipsnisJei apdorojimas, numatytas gliukozei ir gliukozės sirupui Ö arba laktozei ir laktozės sirupui Õ, įtrauktiems į atitinkamas Kombinuotosios nomenklatūros 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90 ir è1 1702 19 00 ç subpozicijas, yra iš dalies keičiamas remiantis Sutarties Ö 37 Õ straipsniu arba tvarka, nustatyta šio straipsnio taikymui, tokie daliniai pakeitimai atitinkamai taikomi taip pat gliukozei ir gliukozės sirupui arba laktozei ir laktozės sirupui, įtrauktiems į atitinkamas Kombinuotosios nomenklatūros 1702 30 51, 1702 30 59 ir è2 1702 11 10 ç subpozicijas, išskyrus atvejus, jei minėta tvarka imamasi kitų priemonių suderinti šiems produktams taikomą apdorojimą ir anksčiau minėtiesiems produktams taikomą apdorojimą.ê4 straipsnisReglamentas (EEB) Nr. 2730/75 yra panaikinamas.Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą, ir skaitomos pagal II priede pateiktą atitikmenų lentelę.ê 2730/75 (pritaikytas)5 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja Ö dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje Õ .ê 2730/75Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkaséI PRIEDASPanaikinamas reglamentas su vėlesniais pakeitimaisTarybos reglamentas (EEB) Nr. 2730/75 (OL L 281, 1975 11 1, p. 20) |Komisijos reglamentas (EEB) Nr. 222/88 (OL L 28, 1988 2 1, p. 1) | tik 7 straipsnis |Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2931/95 (OL L 307, 1995 12 20, p. 10) | tik 2 straipsnis |__________II PRIEDASATITIKMENų LENTELėReglamentas (EEB) Nr. 2730/75 | Šis reglamentas |1 straipsnis | 1 straipsnis |2 straipsnis | 2 straipsnis |3 straipsnis | 3 straipsnis |4 straipsnis | _________ |_________ | 4 straipsnis |5 straipsnis | 5 straipsnis |_________ | I priedas |_________ | II priedas |__________[1] KOM(87) 868 PV.[2] Žr. Išvadų A dalies 3 priedą.[3] Atliekama vadovaujantis Komisijos komunikatu Europos Parlamentui ir Tarybai – Acquis communautaire kodifikavimas, KOM(2001) 645 galutinis.[4] Žr. šio pasiūlymo I priedą.[5] OL C [...], [...], p. [...].[6] OL L [...], [...], p. [...].[7] OL L 281, 1975 11 1, p. 20. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2931/95 (OL L 307, 1995 12 20, p. 10).[8] Žr. I priedą.[9] OL L 256, 1987 9 7, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 2175/2005 (OL L 347, 2005 12 30, p. 9).[10] Ö OL L 270, 2003 10 21, p. 78. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1154/2005 (OL L 187, 2005 7 19, p.11). Õ[11] Ö OL L 160, 1999 6 26, p. 48. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1913/2005 (OL L 307, 2005 11 25, p. 2). Õ


text:
 7.3.2014
 EN
 Official Journal of the European Union
 L 67/7
 DECISION No 1/2014 OF THE ACP-EU COMMITTEE OF AMBASSADORS
 of 7 February 2014
 appointing the members of the Executive Board of the Centre for the Development of Enterprise (CDE)
 (2014/121/EU)
 THE ACP-EU COMMITTEE OF AMBASSADORS,
 Having regard to the Partnership Agreement between the members of the African, Caribbean and Pacific Group of States of the one part, and the European Community and its Member States, of the other part, signed in Cotonou on 23 June 2000 (1), as first amended in Luxembourg on 25 June 2005 (2) and as amended for the second time in Ouagadougou on 22 June 2010 (3), and in particular Article 2(6) of Annex III thereof,
 Having regard to Decision No 8/2005 of the ACP-EC Committee of Ambassadors of 20 July 2005 on the Statutes and rules of procedure of the Centre for the Development of Enterprise (CDE) (4), and in particular Article 9(1) thereof,
 Whereas:
 (1)
 Article 9 of the Statutes and rules of procedure of the Centre for the Development of Enterprise (CDE), adopted by Decision No 8/2005 of the ACP-EC Committee of Ambassadors of 20 July 2005, provides that the Committee of Ambassadors shall appoint the members of the Executive Board, for a maximum period of five years.
 (2)
 The term of office of the three EU members of the Executive Board of the Centre for the Development of Enterprise, appointed by Decision No 3/2013 of the ACP-EU Committee of Ambassadors of 30 July 2013 (5), will expire on 6 March 2014,
 HAS DECIDED AS FOLLOWS:
 Article 1
 Without prejudice to any subsequent decisions that the Committee might have to take under its prerogatives, the term of office of the three EU members of the Executive Board of the Centre for the Development of Enterprise is extended for a period of six months.
 The composition of the CDE Executive Board is therefore as follows:
 —
 Mr Adebayo AKINDEINDE
 —
 Mr Giovannangelo MONTECCHI PALAZZI
 —
 Ms Vera VENCLIKOVA,
 whose term of office expires on 6 September 2014, and
 —
 Mr John Atkins ARUHURI
 —
 Ms Maria MACHAILO-ELLIS
 —
 Mr Félix MOUKO
 whose term of office expires on 6 September 2018.
 Article 2
 This Decision shall enter into force on the date of its adoption. It may be revised at any time depending on the situation of the Centre.
 Done at Brussels, 7 February 2014.
 For the ACP-EU Committee of Ambassadors
 The Chairman
 Th. N. SOTIROPOULOS
 (1) OJ L 317, 15.12.2000, p. 3.
 (2) Agreement amending the Partnership Agreement between the members of the African, Caribbean and Pacific Group of States, of the one part, and the European Community and its Member States, of the other part, signed in Cotonou on 23 June 2000 (OJ L 209, 11.8.2005, p. 27).
 (3) Agreement amending for the second time the Partnership Agreement between the members of the African, Caribbean and Pacific Group of States, of the one part, and the European Community and its Member States, of the other part, signed in Cotonou on 23 June 2000, as first amended in Luxembourg on 25 June 2005 (OJ L 287, 4.11.2010, p. 3).
 (4) OJ L 66, 8.3.2006, p. 16.
 (5) OJ L 263, 5.10.2013, p. 18.