text:
Images about #laisvesaleja on Instagram
 #laisvesaleja photos & videos
 Pirmadienis - Godo laisvadienis. 🤗 Lauksime ryt! #kaunascity #baras #laisvesaleja #kaunas #pirmadienis #nedarbodiena #kavinebaras
 Tikra oda! Nauja žiemos kolekcija! Užsakymai priimami urmu. Atvežimas į Lietuvą iš Turkijos užtrunka ~8 dienas. Kreiptis asmeninia žinute ****************** #lithuaniangirl #lithuania #lietuva #vilniuscity #vilnius🇱🇹 #vilniausgatve #vilniusoldtown #vilniusnow #palanga #palangostiltas #kaunasoldtown #kaunas #laisvesaleja #stikliai #gediminoprospektas #gediminorower #televizijosbokstas #panevezys #palanga #zarasai #siauliai #alytus #silute #taurage #silale #marijampole #rotusesaikste
 #kaunas #laisvesaleja #lietuva #erasmusautumn2018
 🧖🏻♀🛁💎🥛💭 Sunday faces #sunday #sundaymood #sundayvibes #beauty #beautiful #takecareofyourself #takecare #loveyourself #serum #faceserum #love #laprairie #cosmetics #lifestyleblogger #lifestyle #inspiration #bathroomgoals #interiordesign #detailing #details #style #styleoftheday #stylediaries #styleblogger #photooftheday #kaunas #laisvesaleja #lithuanianstyle #womanlife #influencer ♥🙏🏻🙌🏻💙 @laprairie
 🍂🌫🍒beautiful city and beautiful memories🍒🌫🍂 • • • #kaunascity #kaunas #lithuania #laisvesaleja #city #littleredridinghood #redcoat #sabrinaspellman #witchy #explore #wandering #boho #bohemianstyle #bohemianlifestyle
 #365 #days #together 💕 #kaunas #laisvesaleja #weekend #saturday #saturdayvibes #couple #oneyearanniversary
 #goodevening #goodvibes #laisvesaleja #riseandshine #autumn
 #laisvesaleja #kaunas #lithuania #🍁🥰
 #feed #laisvesaleja #kaunas #lithuania #🥰🍁
 Tai bus intensyviausia Genys Taproom svetainės vieta, nes čia vizionieriai išsakys labai netolimos ateities prognozes bei pageidavimus. Nuotaiką įvairins svečių iš nepriklausomų daryklų rinktiniai kranai, kurie lies rafinuotą skonį turinčiųjų džiaugsmą. Jau greitai. #genystaproom #soon #genys #taproom #genysbrewing #craftbeer #beer #love #beerlove #beerporn #instabeer #beerlovers #kaunas #kaunastic #laisvesaleja #lithuania
 🧛🏻♀You keep saying you got something for me♥💀🎰❤🎪🍟🚬Something you call love but confess.You've been a'messin' where you shouldn't 've been a'messin'. And now someone else is getting all your best.These boots are made for walking And that's just what they'll do One of these days these boots are gonna walk all over you🖤💣⚔💀 #thesebootsaremadeforwalking #boots #cowboy #cowboyboots #rock #rockstar #cool #gang #gangsta #ny #winter #outfitoftheday #stylist #styleinfluencer #stylediaries #styleblogger #fashion #fashionista #fashiondiaries #fashionblogger #outfitinspo #outfitoftheday #friday #sickbutcute #yankees #artistlife #painterslife #influencer #lithuaniangirl #punksnotdead #laisvesaleja @off____white @toteme @koko.boutique @gucci Going to my BED 💭♥
 "Slapta" akcija tik šį savaitgalį (skelbiame tik savo draugams Instragrame/FB) - VISOS KNYGOS -40 % PIGIAU! Puiki proga apsirūpinti 🎄🎁 - pasiruoškite 💶, nes sutaupysite daug💰, kai pirksite bet kurią 📚 beveik perpus PIGIAU ❗ 😁 Penktadienį, šeštadienį ir sekmadienį KNYGŲ MINISTERIJOJE - atėjai, pamatei mylimą knygą, nusinešei prie kasos ir gavai -40 % PIGIAU nuo nurodytos kainos! VISOS knygos, jokių išimčių! Sąlygos: 1. Nuolaidos nesumuojamos: jeigu knygai jau taikoma didesnė nei -40 % nuolaida, Jums bus pritaikyta didesnė nuolaida. 2. Akcija galioja tik atsiskaitantiems grynaisiais pinigais!
 Patogus prisėdimas yra labai reikšmingas mūsų gyvenime. Genialios mintys neateina tiesiogiai per nepatogumą. Viskas vizionierių ir alaus misionierių vardan. Jau greitai. #genystaproom #soon #genysbrewing #genys #taproom #design #craftbeer #indiebeer #craft #art #beer #love #instabeer #instagood #photooftheday #happy #beerlover #beerlove #beerporn #ilovebeer #beerlovers #kaunas #laisvesaleja #lithuania
 Kaune Laisvės alėjoje 😊 #ekskursija #kaunas #laisvesaleja #ruduo #autumn🍁 #excursion #me #экскурсиясклассом #каунас #осень
 Love you to the moon and back ❤ _ _ _ #bff #friends #friendshipgoals #happy #stylish #kaunas #laisvesaleja
 Vyksta požeminės trasos, jungiančios tiesiogiai @genysbrewing alaus daryklą su @genys_taproom svetaine, patikros darbai. Judėjimas vyksta reikiama kryptimi - pirmyn. Jau greitai. #genystaproom #soon #genysbrewing #genys #taproom #craftbeer #indiebeer #craft #art #beer #love #instabeer #instagood #photooftheday #happy #beerlover #beerlove #beerporn #ilovebeer #beerlovers #kaunas #laisvesaleja #lithuania
 #christmas #christmastree #kaledos #christmasdecor #christmasdecorations #handmade #restaurant #restaurantdecor #floresvireti #downtown #kaunas #senamiestis #senamiestiskaunas #flowershop #laisvesaleja
 319/365 tunnel vision #kaunas #laisvesaleja #archi_unlimited #symmetrykillers #symmetryaddicted #leica_photos #urbanismo #architecture_view #streetstory #photoobserve #urbanandstreet #pixelperfect #capturedconcepts #ig_ometry #leicaphoto #cityscapes_unlimited #instantmoment #rawstreetphotogallery #tv_pointofview #ig_europe #leicaworld #leicaimages #treescapes #pocket_trees #jj_streetshots #kaunastic #リトアニア
 Happy to rediscover this gorgeous autumnal Audacity in London palette I had since first launch created by @lisaeldridgemakeup for @lancomeofficial. Great selection of colours for all occasions - love to use greens which you can see in my eye collage #daliacmakeup #motd #fotd #lancome #audacityinlondon #lisaeldridge #tbt . . . . . #lithuania #lietuva #kaunas #vilnius #douglas #makiazas #mua #eyeshadow #inspiredmakeup #vizaziste #makeupkaunas #laisvesaleja #palette #luxurymakeup #london #colours #autumnmakeup #autumn
 🖤💎🖤 Slowly Calm Morning #laisvesaleja #soboras #Kaunas #kaunastic
 #damutes #kaunas #laisvesaleja #vasara
 Love this place 💙 • #love #this #place #study #studying #life #studentlife #student #homework #greencafe #cafe #coffee #time #goodtime #niceview #laisvesaleja #niceplace #relax #calm #loveit #hot #drink #and #slides #autumn #tb #october
 XANAX AND THE LIVING IS EASY💊♥🍓 #xanaxfamily #drugs #crazy #freestyle #modern #modernpeople #homedecor #homestyle #modernhome #interiordesign #detailing #working #art #artgallery #artstudio #rooftop #laisvesaleja #kaunas #lithuania #colors #artist #artistlife #artistsoninstagram #lithuanianart #artblogger #artdiary #style #styleoftheday #insta #instagood Huge ART. Something funny 🤹🏻♀💀🎪💚💕💙☠🍔 @punkgallery comingsoon!
 Vakaras Kaune #kaunas #kaunascity #lietuva #lithuania #photography #photo #ruduo #autumn #vakaras #šviesos #laisvesaleja
 Dar vieni puikūs kadrai Kaune !! #kaunascity #kaunas #lietuva #lietuvaitės #soboras #laisvesaleja Turite nuostabių kadrų Kaune, laukiam DM
 4 732:40 PM Nov 12, 2018
 #HAIR #haircut #womenshair #haircolor #shorthair #pinkhair #litauen #kaunas #laisvesaleja #kirpimas #kirpejas
 1 188:13 AM Nov 12, 2018
 ❤ Kaunas #kaunas #kaunascity # #laisvesaleja #sanabeautykaunas #lietuva #laiminga #lietuvaite #soboras #medziaibelapu #laiminga #litauen #ruduo #ruduo🍁 #ruduo2018
 2 397:23 AM Nov 12, 2018
 Bėgte per lauką #lithuania #kaunas #laisvesaleja #autumn #leafs #oak #runer
 0 145:20 PM Nov 11, 2018
 Moon children / Mėnulio vaikaičiai #light #lightindarkness #lightning #lightgarland #lightinnight #darktimes #darkstreet #streetphotography #streetshots #streetshot #gatvėsfotografija #gatvė #šviesos #girlianda #tamsa #tamsuslaikai #mobiliojifotografija #kaunascity #kaunastic #kaunodetales #laisvesaleja
 0 95:19 PM Nov 11, 2018
 Kaunas, Lithuania, October 2018 #contaxt2 #35mm #filmphotography #fujisuperia400 #kaunas #lietuva #lithuania #laisvesaleja
 2 5312:14 PM Nov 11, 2018
 #kaunastic #view #kaunastvarkosi #laisvesaleja #2018 #streetphotography #peoplephotography #blackandwhite #reconstruction @kaunastic
 0 159:04 PM Nov 10, 2018
 0 149:01 PM Nov 10, 2018
 0 59:00 PM Nov 10, 2018
 2 198:40 PM Nov 10, 2018
 0 298:39 PM Nov 10, 2018
 0 198:39 PM Nov 10, 2018
 Night light / Naktišviesė #night #nightshots #nightlights #darkcity #streetphotography #streetshots #streetshot #anotherwiev #anotherperspective #gatvėsfotografija #gatvė #namas #gatvėsfotografija #samsunggalaxys8 #kitaip #kitukampu #kaunodetales #laisvesaleja #kaunastic #mobiliojifotografija #lowlights
 0 137:37 PM Nov 10, 2018
 Plastic love❤ / Plastikinė meilė❤ #love #lover #loves #loveislove #feelings #manwoman #streetphotography #streetshots #streetshot #street #acouple #gatvėsfotografija #gatvė #meilė #jausmai #gražu #kaunodetales #laisvesaleja #kaunastic #mobiliojifotografija #samsungs8 #quest_4_magic #worldmobilephotography
 0 125:21 PM Nov 10, 2018
 Welcome to Kaunas 🤗🐱🍁 #girl #photography #street #kaunas #city #lithuania #love #inlove #laisvesaleja #soboras #like #follow #cool #great #nice #good #day #sunny #sun #style #fashion
 2 1104:28 PM Nov 10, 2018
 Balloon Day! Special GIRL Amelie🍰🎈🐻 #saturday #saturdaymood #balloons #birthday #happybirthday #birthdaygirl #colors #heaven #lithuaniangirl #lithuania #laisvesaleja #cute #birthdaylove #birthdayweekend #party #birthdayiscoming #love #loveislove #rooftop #penthouse #top #ontop #yolo #ootd #tbt #surprise #3 #3birthday #momlife #artistlife 🍒
 6 621:33 PM Nov 10, 2018
 Savaitgalį pradedam intelektualiai - su... keksiukais! 😍☕📚🍂
 4 801:25 PM Nov 10, 2018
 Kartais paprastumas pranoksta visus ryškius makiažus! 😍🤩❤ nuostabioji @gabriiiele 💋
 1 3812:26 PM Nov 10, 2018
 #kaunastic #view #kaunastvarkosi #laisvesaleja #2018 #streetphotography #peoplephotography #blackandwhite #reconstruction @kaunastic #home #photooftheday #photoproject
 2 2011:59 PM Nov 9, 2018
 #kaunastic #view #kaunastvarkosi #laisvesaleja #2018 #streetphotography #peoplephotography #blackandwhite #reconstruction @kaunastic #vytautasdidysis #home #sculpture #photooftheday #photoproject
 0 2111:57 PM Nov 9, 2018
 #kaunastic #view #kaunastvarkosi #laisvesaleja #2018 #streetphotography #peoplephotography #blackandwhite #reconstruction @kaunastic #home #reconstruction #photooftheday #photoproject #rasa
 0 2011:54 PM Nov 9, 2018
 #kaunastic #view #kaunastvarkosi #laisvesaleja #2018 #streetphotography #peoplephotography #blackandwhite #reconstruction @kaunastic #photooftheday #fujixpro1 #photography #architecturephotography #modernarchitecture #home
 0 2611:39 PM Nov 9, 2018
 #kaunastic #view #kaunastvarkosi #laisvesaleja #2018 #streetphotography #peoplephotography #blackandwhite #reconstruction @kaunastic #home #photooftheday #photoproject #fujixpro1
 0 2311:35 PM Nov 9, 2018
 #kaunastic #view #kaunastvarkosi #laisvesaleja #2018 #streetphotography #peoplephotography #blackandwhite #reconstruction @kaunastic #fog #home #photooftheday
 1 3811:33 PM Nov 9, 2018
 #kaunastic #view #kaunastvarkosi #laisvesaleja #2018 #streetphotography #peoplephotography #blackandwhite #reconstruction @kaunastic #home #photooftheday #architecturephotography #photoproject
 0 1811:30 PM Nov 9, 2018
 Sing no matter what #danieliusdolskis #kaunastic #view #kaunastvarkosi #laisvesaleja #2018 #streetphotography #peoplephotography #blackandwhite #reconstruction @kaunastic #home #photooftheday #machinekiller
 1 1511:27 PM Nov 9, 2018
 #kaunastic #view #kaunastvarkosi #laisvesaleja #2018 #streetphotography #peoplephotography #blackandwhite #reconstruction @kaunastic #home #photooftheday #killermachine
 2 1611:22 PM Nov 9, 2018
 #kaunastic #view #kaunastvarkosi #laisvesaleja #2018 #streetphotography #peoplephotography #blackandwhite #reconstruction @kaunastic #photooftheday #home
 0 2211:21 PM Nov 9, 2018
 #kaunastic #view #kaunastvarkosi #laisvesaleja #2018 #blackandwhite #streetphotography #peoplephotography #photooftheday #home
 3 4511:19 PM Nov 9, 2018
 #kaunastic #view #kaunastvarkosi #laisvesaleja #2018 #centrinispastas
 0 1011:18 PM Nov 9, 2018
 About last night🛴🚀🙈😂🤗 #egleisejoisproto #sugriskimeivaikyste #laimespilnoskelnes #noriupaspirtuko #crazy #nightout #letsborrow #scooter #backtochildhood #kaunascity #kaunas #kaunastic #laisvesaleja
 0 2611:12 PM Nov 9, 2018
 #kaunas #laisvesaleja #soboras
 0 189:07 PM Nov 9, 2018
 #fog #rūkas #laisvesaleja #lightmonument #autumn #autumninkaunas🌞🍁🍂 #autumninkaunas #kaunastic #kaunas #november
 0 448:42 PM Nov 9, 2018
 Not the happiest period, when teeth grows. Only soft food, like kofta... #daughter #teeth #grows #biggut #kofta #food #indian #water #glass #weekend #babygirl #face #laisvesaleja #kaunas #restaurant #familytime
 0 417:48 PM Nov 9, 2018
 #kaunastic #view #kaunastvarkosi #laisvesaleja #2018
 1 255:52 PM Nov 9, 2018
 1 225:51 PM Nov 9, 2018
 1 165:51 PM Nov 9, 2018
 Haven’t been in Lithuania since I was 8 months old. Long overdue but I am back 😊 . . . . . . . . . #lithuania #kaunas #lietuva #freedomavenue #laisvesaleja #travel #travelblogger #travelphotography #ootd #menswear #mensfashion #menwithstyle #menwithclass #menwithstreetstyle #minimalistfashion #uniqlo #ismsf #minimalbeast #closetminimal #baltic #balticstates #eu #europe #visitkaunas #theminimaledit #kaunastic
 3 16812:22 PM Nov 9, 2018
 #kaunas #soboras #laisvesaleja #dusk #night #walk
 1 287:23 PM Nov 8, 2018
 Lapkritis. Ir centre, ir dūšioj 🍂 . . . #kaunas #laisvesaleja #kaunascity #lithuania #mywaytohome #calmness #november #autumn #melankolia
 0 376:45 PM Nov 8, 2018
 numetęs svorio #soboras #laisvesaleja #rūkasvirškauno
 0 454:34 PM Nov 8, 2018
 Turkiškos avalynės prekyba urmu. Lietuvoje ir kitose Europos šalyse. Galime surasti ar paganinti Jums norimo modelio avalynę. Galimas jūsų kompanijos logotipas ar etiketė. Dėl daugiau informacijos kreipkitės asmeninia žinute telefonu ar el paštu. ***************** #vilniuscity #lithuaniangirl #lietuva #kaunasoldtown #kaunas #laisvesaleja #palanga #palangostiltas #vilniausgatve #vilnius #vilniusoldtown #siauliai #rietavas #mega #akropolis #stikliai #katedrosaikste #vincokudirkosaikste #gediminoprospektas
 0 341:45 PM Nov 8, 2018
 Tikros odos vyriškų batų užsakymai urmu. Batai gaminami Turkijoje. Aukščiausia kokybė, bei kokybės garantija ir sertifikatai. Dėl užsakymų kreiptis asmenine žinute! Dirbame tieaiogiai su fabrikais, todėl užsakymų kaina tiesiai iš gamintojų! #vilniuscity #lithuania #kaunasoldtown #kaunas #klaipeda #palanga #palangostiltas #laisvesaleja #gediminoprospektas #gediminorower #siauliai #katedrosaikste #vilniaussenamiestis #stikliai #gariunai #panevezys #vilnius #lietuva #shoes #turkiskidrabuziai
 0 251:38 PM Nov 8, 2018
 Morning walk like this😍
 1 6412:50 PM Nov 8, 2018
 #laisvesaleja #kaunas
 0 1696:03 PM Jul 1, 2015
 #kaunas #laisvesaleja #vaivorykštė
 1 633:37 PM Oct 27, 2018
 Ko gero naujausias ir gražiausias paminklas atminti gelbėtojui nuo holokausto. Šis yra skirtas Nyderlandų garbės konsului Jan Zwartendijk, kuris suteikė tūkstančius vizų žydams, išsiųsdamas juos į Indoneziją, kuri tuomet buvo Nyderlandų kolonija. #vsco #vscolithuania #laisvesaleja #janzwartendijk #memorial
 8 1102:57 PM Oct 17, 2018
 #mommyandson #laisvesaleja #helovescrowds 🙈
 0 1517:58 PM Sep 16, 2017


type: wikipedia

text:
Grindby är en mindre ort och en tidigare herrgård på mellersta Adelsön i Ekerö kommun. Vid Grindby finns en av de största förekomsterna av fornlämningar från bronsåldern i kommunen. Bronsålderslämningarna vid Grindby ingår i riksintresset Adelsö – Björkö – Birka.
 Historik
 Området var bebodd redan på bronsåldern och är en av de viktigaste bosättningsområdena på Mälaröarna från denna tid. Nära Grindby ligger gravfält från romersk järnålder (perioden från Kristi födelse till 400 e.Kr.) och förmodligen från denna tid härrör även den historiskt kända bebyggelsen vid Grindby. Fornlämningar från yngre järnåldern tyder på en lång kontinuitet av mänsklig närvaro. Äldsta kända skriftliga dokument (Stockholms stads tänkeböcker) är från 1595 där omnämns en Per Jacobson i Grinnby på Alznön. Äldsta kartbelägg finns på en ägomätning från år 1693.
 Bebyggelsen
 Grindby var tidigare arrendegård under Stenby. Gårdens nuvarande huvudbyggnad uppfördes troligen i början av 1800-talet. Det rör sig om ett timrat och panelat samt mycket väl bevarat trähus med en sexdelad plan i två våningar under ett valmat och brutet sadeltak. Fasaderna är avfärgade i faluröd kulör. Gårdens ekonomibyggnader härrör huvudsakligen från 1900-talets början. Bland äldre uthus märks främst en rödmålad stallänga i knuttimmer som står vid landsvägen.
 Referenser
 Externa länkar
 Byggnader i Ekerö kommun
 Herrgårdar i Uppland
 Orter i Ekerö kommun
 Adelsö


text:
Systematika (taxonomie) (z řec. slova systema) vědecky zkoumá druhy a druhovou diverzitu organismů a všechny vztahy mezi nimi. Je součástí biologie. Je nadřazená slovu taxonomie, se kterým se však významově překrývá (taxonomie je teorie a praxe klasifikace organismů podle určitých pravidel do jednotlivých hierarchicky uspořádaných taxonomických kategorií).
 Dělení systematiky
 Systematika má následující součásti:
 biologická nomenklatura – systematické pojmenování druhů organismů i dalších taxonů,
 klasifikace – řazení do skupin podle určitých pravidel,
 taxonomie sensu stricto – teoretická taxonomie,
 mikrotaxonomie – taxonomie druhů a taxonů nižších kategorií,
 makrotaxonomie – taxonomie vyšších taxonů než druh.
 Základní taxonomické kategorie jsou tyto:
 říše = regnum
 kmen, oddělení = phyllum, divisio
 třída = classis
 řád = ordo
 čeleď = familia
 rod = genus
 druh = species
 Současná podoba systému
 Rozdělení všech živých organismů je složité, problematické a nejednotné.
 Organismy se obvykle dělí do tří domén:
 Archaea
 Bakterie
 Eukaryota
 V současné době však již víme, že Eukaryota jsou vnitřní skupinou archeí, takže doména Archaea bez zahrnutí eukaryot je nejspíš parafyletická.
 Eukaryota se v současné době zpravidla dělí do několika superskupin, které nejsou vymezeny morfologicky, ale vykazují shodné molekulární znaky:
 Amorphea (Amoebozoa – Obazoa) – CruMs – TSAR – Archaeplastida – Cryptista – Haptista – Hemimastigophora
 Toto dělení se postupně prosazuje ve znamení pádu tradičních říší, které nevyhovovaly současnému pohledu na reálnou fylogenezi organismů, ale jejich systém je snadno uchopitelný například pro středoškolské učebnice, kde stále přetrvává, jde o tyto taxony: Protozoa (prvoci) — Metazoa (živočichové) — Fungi (houby) — Plantae (rostliny) — Chromista (chromisté)
 Poznámky
 Reference
 Externí odkazy
 http://www.biolib.cz/index.php?text=viewtree&id=14772 – Strom rozdělení živých organismů
 Systematika
 Systematika


text:
Ovo je popis članaka o (podjedinicama) svih država.
 Vidi i: Popis država
 A
 Afganistan - Albanija - Alžir - Andora - Angola - Antigva i Barbuda - Argentina - Pokrajine Armenije - Australija - Austrija - Azerbejdžan
 B
 Bahami - Bahrein - Bangladeš - Barbados - Belgija - Belize - Benin - Bjelokosna Obala - Bjelorusija - Bocvana - Bolivija - Bosna i Hercegovina - Brazil - Brunej - Bugarska - Burkina Faso - Burma (danas Mianmar) - Burundi - Butan
 C
 Cipar - Crna Gora
 Č
 Čad - Češka - Čile
 D
 Danska - Dominika - Dominikanska Republika
 DŽ
 Džibuti
 E
 Egipat - Ekvador - Ekvatorska Gvineja - Eritreja - Estonija - Etiopija
 F
 Fidži - Filipini - Finska - Francuska
 G
 Gabon - Gambija - Gana - Grčka - Grenada - Gruzija - Gvajana - Gvatemala - Gvineja - Gvineja Bisau
 H
 Haiti - Honduras - Hrvatska
 I
 Indija - Indonezija - Irak - Iran - Irska - Island - Istočni Timor - Italija - Izrael
 J
 Jamajka - Japan - Jemen - Jordan - Južnoafrička Republika - Južna Koreja
 K
 Kambodža - Kamerun - Kanada - Katar - Kazahstan - Kenija - Kina - Kirgistan - Kiribati - Kolumbija - Komori - Kongo, vidi Demokratska Republika Kongo (bivši Zair) i Republika Kongo - Koreja, vidi Sjeverna Koreja i Južna Koreja - Kostarika - Kuba - Kukovi otoci - Kuvajt
 L
 Laos - Lesoto - Letonija - Libanon - Liberija - Libija - Lihtenštajn - Litva - Luksemburg
 M
 Madagaskar - Mađarska - Makedonija - Malavi - Maldivi - Malezija - Mali - Malta - Maroko - Maršalovi otoci - Mauritanija - Mauricius - Meksiko - Mianmar - Mikronezija - Moldavija - Monako - Mongolija - Mozambik
 N
 Namibija - Nauru - Nepal - Niger - Nigerija - Nikaragva - Niue - Nizozemska - Norveška - Novi Zeland
 NJ
 Njemačka
 O
 Obala Bjelokosti, vidi Bjelokosna Obala - Oman
 P
 Pakistan - Palau - Palestina - Panama - Papua Nova Gvineja - Paragvaj - Peru - Poljska - Portoriko - Portugal
 R
 Ruanda - Rumunjska - Rusija
 S
 Salvador - Samoa - San Marino - Saudijska Arabija - Sejšeli - Senegal - Sijera Leone - Singapur - Sirija - Sjedinjene Američke Države - Sjeverna Koreja - Slovačka - Slovenija - Solomonski Otoci - Somalija - Srbija - Srednjoafrička Republika - Sudan - Surinam - Svazi - Sveta Lucija - Sveti Kristofor i Nevis - Sveti Toma i Princip - Sveti Vincent i Grenadini
 Š
 Španjolska - Šri Lanka - Švedska - Švicarska
 T
 Tadžikistan - Tajland - Tajvan - Tanzanija - Togo - Tonga - Trinidad i Tobago - Tunis - Turkmenistan - Turska - Tuvalu
 U
 Uganda - Ujedinjeni Arapski Emirati - Ukrajina - Urugvaj - Uzbekistan
 V
 Vanuatu - Vatikan - Velika Britanija - Venecuela - Vijetnam
 Z
 Zair, vidi Demokratska Republika Kongo - Zambija - Zapadna Sahara - Zapadna Samoa, vidi Samoa - Zelenortska Republika - Zimbabve
 Upravne podjedinice


text:
Revontulet ovat valoilmiöitä, jotka koostuvat värikkäistä, tanssivista ja vaihtelevista kuvioista yötaivaalla. Revontulia näkyy sitä enemmän, mitä lähempänä napoja ollaan – Suomessa ne ovat yleisimpiä Lapissa talvella. Revontulet aiheutuvat aurinkotuulen varautuneiden hiukkasten osumisesta Maan ilmakehään. Niitä syntyy kun Van Allenin vyöhykkeet ”ylikuormittuvat” energisillä hiukkasilla, jotka pääsevät Maan magneettikentän läpi ja törmäävät ylempään ilmakehään. Voimakkaimmat revontulet näkyvät yleensä voimakkaiden Auringon koronassa tapahtuneiden purkausten jälkeen.
 Maassa, Jupiterissa, Saturnuksella, Uranuksella ja Neptunuksella ilmiön aiheuttavien, aurinkotuulen kantamien hiukkasten ja magneettikentän vuorovaikutus on rajuinta magneettisten napojen lähistöllä. Tästä syystä revontulia kutsutaan pohjoisella pallonpuoliskolla nimellä aurora borealis, eteläisellä pallonpuoliskolla aurora australis eli eteläntuli. Latinaksi aurora tarkoittaa aamuruskoa.
 Alkuperä ja ulkonäkö
 Revontulien alkuperä on Aurinko, 149 miljoonan kilometrin päässä maasta. Auringosta lähtevät hiukkaset kulkeutuvat aurinkotuulena 300–1 000 km/s nopeudella Maapalloa kohti, kantaen mukanaan Auringon magneettikenttää. Maan magneettikenttä suojelee Maata aurinkotuulen hiukkasilta ja säteilyltä. Aurinkotuuli vääristää maan magneettikentän komeetan hunnun muotoiseksi magnetosfääriksi. Suurin osa varatuista hiukkasista kiertää maan magneettikentän kenttäviivoja pitkin, mutta osa hiukkasista jää magneettikentän vangiksi, varsinkin jos ympäröivä inteplanetaarinen magneettikenttä on Maan magneettikentän napaisuuteen nähden vastakkaissuuntainen hiukkasryöpyn osuessa magnetosfääriin. Hiukkaset kiertyvät magneettikentän mukana kohti napa-alueita ja muodostavat ilmakehään osuessaan revontulia. Voimakkaimpien magneettisten myrskyjen aikaansaamat revontulet yleensä liittyvät auringonpilkkuihin liittyviin roihupurkauksiin, mutta on olemassa monia muitakin Auringon aktiiviseen toimintaan liittyviä aurinkotuuleen vaikuttavia ilmiöitä, kuten CME, korona-aukot tai kadonneet filamentit. Voimakkaimmat revontulet syntyvät noin 100 kilometrin korkeudessa maan pinnasta.
 Revontulivyöhykkeet ovat suunnilleen ympyrän muotoisia kehämäisiä alueita, jotka ovat Maan molempien magneettisten napojen ympärillä noin 3 000 kilometrin päässä niistä. Maan magneettikenttää pitkin maahan virtaavat hiukkaset saavuttavat ilmakehän normaalisti revontulivyöhykkeellä, jossa revontulia näkyy yleensä kaikkina kirkkaina öinä. Vyöhyke on suurelta osin 60. ja 75. leveyspiirien välillä, paikoitellen niiden ulkopuolellakin, koska magneettinavat eivät ole maantieteellisillä navoilla. Esimerkiksi Euroopan manterella vain Fennoskandian pohjoisin osa sattuu revontulivyöhykkeelle, Suomesta lähinnä Luoteis-Lappi. Avaruudesta katsottuna revontulet näyttävätkin muodostavan kehän magneettinapojen ympärille.
 Kun magnetosfääri häiriintyy, revontulien muodostaman kehän säde kasvaa ja niitä näkyy kauempanakin magneettisista navoista. Voimakkaan auringon aktiivisuuden aikana revontulia voi näkyä 25.–30. leveysasteen tienoilla eteläisellä ja pohjoisella pallonpuoliskolla.
 Voimakkaita revontulinäytelmiä ja magneettisia häiriöitä on havaittu myös auringonpilkkujakson minimin aikaa, mutta tilastollisesti revontuliaktiivisuudella on kaksi loivaa huippua, jotka ajoittuvat pilkkumaksimin molemmin puolin. Pilkkuminimin aikaan revontulia nähdään esimerkiksi Etelä-Suomessa melko vähän.
 Revontulien ulkonäkö vaihtelee. Pitkät kaaret ja säteet alkavat 100 kilometrin korkeudesta, ja jatkuvat ylöspäin magneettikenttää pitkin satoja kilometrejä. Kaaret voivat olla vain 100 metriä ohuita, mutta ne saattavat ulottua horisontista horisonttiin. Revontulet voivat olla lähes paikoillaan ja sitten ennalta arvaamatta alkaa kääntyä ja tanssia. Puolenyön jälkeen revontulet voivat muuttua laikullisiksi ja vilkkua kymmenen sekunnin välein aina aamuun asti. Revontulet ovat usein väriltään keltaisenvihreitä, mutta korkeat säteet voivat muuttua ylä- ja alaosastaan punaisiksi. Joskus harvoin auringonvalo osuu revontulien yläosiin luoden hailakkaan sinisen värin. Erittäin harvoin, ehkä kymmenen vuoden välein, revontulet voivat muuttua kokonaan syvänpunaisiksi ylhäältä alas asti. Valon lisäksi varatut hiukkaset tuottavat lämpöä, joka säteilee pois infrapunasäteilynä tai kulkeutuu yläilmakehän voimakkaiden tuulten mukana pois.
 Revontulien fysiikka
 Revontulet aiheuttaa aurinkotuulen korkeaenergiaisten hiukkasten vuorovaikutus maan yläilmakehän atomien kanssa. Korkeaenergiaiset hiukkaset, yleensä elektronit, voivat virittää neutraalin kaasun valenssielektronit, jotka palatessaan viritystilastaan alemmalle energiatilalle säteilevät fotoneja. Samankaltainen luminesenssi-ilmiö tapahtuu neonlampussa. Valon väri riippuu kaasuatomeista, johon hiukkanen törmää, ja niiden energiatiloista. Vihreä väri syntyy yksiatomisesta hapesta (valon aallonpituus 557,7 nm) noin 100-150 kilometrin korkeudessa, ja sitä ylempänä punainen yksiatomisesta hapesta (630,0 nm). Sininen väri syntyy typestä.
 Vaihtelut voimakkuudessa
 Auringon säteilyn ominaisuudet vaihtelevat tuntien–satojen vuosien jaksoilla. Tunnetuin jakso on 11-vuotinen auringonpilkkujakso. Revontulia esiintyy yleensä eniten samoihin aikoihin kuin auringonpilkkujakin on eniten. Aurinko vaikuttaa planeettojenvälisen magneettikentän suuntaan ja aurinkotuulten nopeuteen ja tiheyteen. Revontulet ja maan magneettikentän aktiivisuus liittyvät Auringosta lähtöisin oleviin hiukkaspurkauksiin. Auringon protonihiukkasvuon ja UV- ja röntgensäteilyn äkillinen kasvu vaikuttavat Maan ionosfääriin ja sitä kautta muun muassa lyhytaaltoja käyttäviin radioyhteyksiin (mm. SID, PCA).
 Auringonpilkkujen ja samalla revontulien määrässä on havaittu myös pitkäkestoisempia tai epäsäännöllisiä vaihteluja. Noin vuosina 1640–1715 oli niin sanottu Maunderin minimi, jonka aikana auringonpilkkuja oli poikkeuksellisen vähän eikä revontuliakaan juuri näkynyt.
 Jos planeettojenvälinen magneettikenttä on vastakkaisessa suunnassa Maan magneettiseen kenttään nähden, Auringosta lähtöisin olevat revontulihiukkaset kytkeytyvät paremmin Maan magnetosfääriin ja suurempi määrä energiaa virtaa Maan napa-alueille. Tämä aiheuttaa revontulien voimistumisen ja niiden siirtymisen kohti keskileveysasteita.
 Voimakkaampia Maan magneettikentän häiriöitä kutsutaan (geo)magneettisiksi myrskyiksi. Myrskyn aiheuttavan hiukkaspilven ensihavainnot tehdään Lagrangen pisteessä olevilla auringontutkimussatelliiteilla. Maanpinnalla myrskyn alkaminen havaitaan muutamia tunteja myöhemmin magnetometreissa äkillisenä magneettisena impulssina, jota seuraa revontulien ilmaantuminen taivaalle. Magneettikentän myrskyt voivat kestää useita tunteja tai jopa päiviä, jolloin revontulia voi näkyä useina peräkkäisinä öinä. Myrskyä seuraa sarja alimyrskyjä, kunnes magneettikenttä päivien kuluessa hiljalleen rauhoittuu.
 Jokaisessa myrskyssä voi vapautua satoja terajouleja energiaa, joka on yhtä paljon kuin Suomessa noin puolessa tunnissa kulutettu energia. Magneettiset myrskyt voivat aiheuttaa korkeilla leveysasteilla (Pohjois-Amerikka, Pohjoismaat) sähkönsiirron kantaverkoissa (ns. GIC-imiö) satojen ampeereiden tasavirtoja, jotka saattavat vaurioittaa muuntajia ja muita laitteita, tai aiheuttaa suojalaitteiden virhetoimintoja, jotka voivat aiheuttaa laaja-alaisia sähkökatkoksia. Myrskyt voivat myös vaikuttaa satelliitti–maa-yhteyksiin ja paikannusjärjestelmien tarkkuuteen.
 Geomagneettisen kentän tarkkailu
 Geomagneettista kenttää voidaan mitata magnetometriksi kutsutulla instrumentilla. Useiden magnetometrien muodostama tieto antaa havainnoitsijoille mahdollisuuden seurata geomagneettisten olosuhteiden tilaa. Magnetometrin tieto annetaan yleensä kolmen tunnin välein erilaisina indeksilukuina. Erästä näistä kutsutaan K-indeksiksi. K-indeksin arvo vaihtelee nollan ja yhdeksän välillä ja se on suoraan verrannollinen geomagneettisen kentän vaihteluihin kolmen tunnin aikajaksoilla. Mitä korkeampi K-indeksi on, sitä todennäköisemmin revontulia esiintyy. K-indeksi on sidottu havaintopaikkaan. Paikallinen K-indeksi voidaan arvioida lähimmän havaintopaikan mukaan siellä, missä observatorioita ei ole. Maapallon keskimääräistä revontuliaktiviteettia kuvaa Kp-indeksi.
 Revontulien äänet
 Usein väitetään, että revontulia katsellessa voi kuulla humisevaa tai kolisevaa ääntä. Näiden äänien olemassaoloa on kyseenalaistettu, koska revontulet sijaitsevat noin 100 kilometriä maanpinnan yläpuolella erittäin harvakaasuisessa ympäristössä, joka ei varmasti voisi aiheuttaa maanpinnalle kuuluvia ääniä. Revontulien ääniä koskevat väitteet liitetään usein revontulien liikkeeseen, vaikka todellisuudessa äänen matka kestää monta minuuttia yläilmakehästä Maan pinnalle.
 Yksi mahdollisuus on, että sähkömagneettiset aallot muuttuvat ääniaalloiksi esineissä, jotka sijaitsevat lähellä katsojaa. Tällaisia esineitä voisivat olla esimerkiksi kuuntelijan hiukset tai vaatteet, tai jopa jotkut kuuloelinten osat. Viimeaikainen suomalainen tutkimus viittaa siihen, että ääniä todella kuuluisi. Niiden fysikaalisia perusteita ei kuitenkaan vielä täysin tunneta. Aalto-yliopiston tutkijat ovat onnistuneet äänittämään revontuliin liittyviä ääniä.
 Uusimman mittaustuloksen mukaan revontuliin liittyvät äänet syntyvät vain 70 metrin korkeudessa ja ovat ihmiskorvin kuultavissa. Aiemmin on luultu, että äänet syntyvät niin korkealla, että niitä ei voi kuulla. Aalto-yliopiston tutkijat nauhoittivat revontulten ääniä kolmella toisistaan erilleen sijoitetulla mikrofonilla ja pystyivät paikantamaan niiden syntypaikan vertailemalla äänten kulkeutumisesta johtuvia viiveitä. Äänet eivät synny revontulissa, vaan samat auringon hiukkaspurkaukset, jotka synnyttävät revontulia, voivat synnyttää myös äänilähteitä lähellä maanpintaa. Äänien syntymisen yksityiskohdat ovat yhä arvoitus, eikä niitä esiinny säännöllisesti revontulien aikana. Äänet ovat hiljaisia ja erottuvat vain vaivoin ympäristön kohinasta. Ääniä kuulleet ovat usein kuvanneet niitä etäisenä kohinana ja rätinänä. Tutkijat pitävät tämän vuoksi mahdollisena, että äänten syntytapoja on useita ja äänilähteiden etäisyydet maanpinnasta voivat vaihdella.
 Revontulet kansanperinteissä
 Monet pohjoiset kansat, muun muassa kolttasaamelaiset, eräät Siperian kansat ja eräät intiaanit, ovat uskoneet revontulten olevan verta, jota vertavuotaviin haavoihin kuolleet edelleen vuotavat vainajien maassa. Kolttasaamelaisten ja eräiden muiden uskomuksissa verisesti kuolleille on varattu oma paikkansa tuonpuoleisessa, verisurman saaneiden vainajala, ja sieltä ovat lähtöisin revontulet. Kolttasaamelaiset naiset ovat voineet suojautua hatuillaan revontulten näkyessä, sillä he pelkäsivät, että muuten verisurman saaneiden sielut tarttuisivat heihin ja aiheuttaisivat verenvuotoja. Revontulet eivät kuitenkaan olleet merkki vainajien tuskasta tai huonoista oloista. Siperian kansojen ja intiaanien uskomuksissa veri roiskui taivaalle vainajien pelatessa palloa, ratsastaessa tai muissa leikeissä tai harjoituksissa. Kolttasaamelaisten uskomuksissa vainajat leikkelivät itseään vuotaakseen verta.
 Skandinaavisessa mytologiassa revontulien ajateltiin johtuvan valkyyrioiden kimaltelevista haarniskoista, kun he ratsastivat pohjoisen yötaivaan alla.
 Saamelaiset uskoivat revontulien syntyvän myös toisella tavalla, ketun huiskiessa hännällä hankia.
 Suomalaisissa tarinoissa, joissa matkataan Pohjolaan, kerrotaan usein matkaajien näkevän Pohjolan läheisyyden paisteesta ja kuumotuksesta, joka hehkuu Pohjolan porteista, kivisistä mäistä ja muista rakenteista. Tämä hehku on toisinaan tulkittu revontuliksi. Eräs suomalainen revontulten nimitys onkin pohjanpalo. Kansanruno kertoo:
 Varhaisimmat kirjalliset viittaukset
 Välimeren maissa revontulia näkyy varsin harvoin, mutta tällöin ne saattavat olla hyvinkin näyttäviä ja näkyä laajoilla alueilla. Ne mainitaan useissa antiikin Kreikan kirjallisissa lähteissä, joista tiedetään esimerkiksi Thaleen noin 600 eaa. kiinnittäneen niihin huomiota ja yrittäneen keksiä niille selitystä. On arveltu, että tuolloin Thales näki samat revontulet, joihin kiinnitti huomiota myös samaan aikaan elänyt profeetta Hesekiel, jonka kirjan alussa olevan kuvauksen taivaalla näkyneistä poikkeuksellisista ilmiöistä on selitetty viittaavan revontuliin.
 Populaarikulttuurin viittaukset
 Televisiosarja Villi Pohjola käsitteli myös revontulia sekä japanilaisten kiinnostusta ilmiötä kohtaan. Sarja on levittänyt yleisempään tietoisuuteen joidenkin pohjoisten kansojen uskomusta, että revontulten alla siitetty lapsi on erityisen onnekas.
 Katso myös
 Unto K. Laine, revontulien äänien tutkija
 Lähteet
 Viitteet
 Kirjallisuutta
 Aiheesta muualla
 The Amazing Northern Lights (Aurora Borealis) - FINLAND – (www.youtube.com)
 Revontulet kansanperinteessä – (ilmatieteenlaitos.fi)
 Magneettinen aktiivisuus ja revontulikamerat Suomessa. Ilmatieteen laitos. – (aurora.fmi.fi)
 Magnetosfäärin aktiivisuus – (www.sec.noaa.gov)
 Spaceweather.com – (www.spaceweather.com)
 Ursan Taivaanvahti-havaintojärjestelmä, jonne voi syöttää havaintoja mm. revontulista. – (www.taivaanvahti.fi)
 Magnetometrit ja geomagneettiset indeksit – (www.ursa.fi)
 Aalto-yliopiston video revontulien äänistä. – (www.youtube.com)
 Tutkimus revontulien äänistä – (www.kemia-lehti.fi)
 Magnetismi
 Maa
 Valoilmiöt
 Ilmakehän optiset ilmiöt
 Seulonnan keskeiset artikkelit


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 31.10.2016
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 C 402/38
 Sentenza tal-Qorti Ġenerali tal-15 ta’ Settembru 2016 – European Dynamics Luxembourg u Evropaïki Dynamiki vs Il-Kumissjoni
 (Kawża T-698/14) (1)
 ([“Kuntratti pubbliċi għal servizzi - Proċedura ta’ sejħa għal offerti - Servizzi esterni għall-iżvilupp, l-istudju u s-sostenn ta’ sistemi ta’ informazzjoni” (ESP DESIS III) - Klassifikazzjoni ta’ offerenti fil-proċedura ta’ kaskata - Obbligu ta’ motivazzjoni - Offerti anormalment baxxi - Prinċipju ta’ kompetizzjoni libera - Responsabbiltà mhux kuntrattwali”])
 (2016/C 402/42)
 Lingwa tal-kawża: il-Grieg
 Partijiet
 Rikorrenti: European Dynamics Luxembourg SA (Ettelbrück, il-Lussemburgu) u Evropaïki Dynamiki – Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE (Ateni, il-Greċja) (rappreżentanti: inizjalment V. Christianos, I. Ampazis u M. Sfyri, sussegwentement M. Sfyri, avukati)
 Konvenuti: Il-Kummisjoni Ewropea (rappreżentanti: S. Delaude u S. Lejeune, aġenti, assistiti inizjalment minn E. Petritsi, E. Roussou u K. Adamantopoulos, sussegwentement minn E. Roussou u K. Adamantopoulos, avukati)
 Suġġett
 Minn naħa, talba bbażata fuq l-Artikolu 263 TFUE u intiża għall-annullament tad-deċiżjonijiet tal-Kummissjoni li tikklassifika fir-raba’ u fit-tielet pożizzjoni, skont il-mekkaniżmu ta’ kaskata, l-offerti sottomessi mir-rikorrenti għal-lottijiet Nri 1 u 3 tas-sejħa għal offerti DIGIT/R2/PO/2013/029 – ESP DESIS III, dwar “Servizzi esterni għall-iżvilupp, l-istudju u s-sostenn ta’ sistemi ta’ informazzjoni”(ĠU 2013/S 19-0380314), u li teskludi l-offerta tagħhom għal-lott Nru 2 mill-imsemmija sejħa għal offerti u, min-naħa l-oħtra, talba bbażata fuq l-Artikolu 268 TFUE u intiża sabiex tikseb kumpens għad-danni li r-rikorrenti allegatament ġarrbu.
 Dispożittiv
 1)
 Ir-rikors huwa miċħud.
 2)
 European Dynamics Luxembourg SA u Evropaïki Dynamiki – Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE huma kkundannati għall-ispejjeż.
 (1) ĠU C 448, 15.12.2014.


text:
It-Tinqix fuq il-Blat f'Tanum (bl-Iżvediż: Hällristningsområdet i Tanum) huma kollezzjoni ta' petroglifiċi ħdejn Tanumshede, Bohuslän, l-Iżvezja, li ġew iddikjarati bħala Sit ta' Wirt Dinji tal-UNESCO fl-1994 minħabba l-konċentrazzjoni kbira ta' tinqix fuq il-blat.
 Petroglifiċi
 B'kollox hemm eluf ta' immaġnijiet imsejħa petroglifiċi ta' Tanum, fuq madwar 600 blata fi ħdan is-Sit ta' Wirt Dinji. Dawn huma kkonċentrati f'żoni distinti fuq estensjoni ta' 25 kilometru, u jkopru erja ta' 51 ettaru.
 Meta sar it-tinqix, ir-reġjun kien jinsab mal-kosta, iżda issa jinsab f'elevazzjoni ta' 25 metru.
 In-nies Skandinavi ta' Żmien il-Bronż u ta' Żmien il-Ħadid kienu artiġjani sofistikati u kienu vjaġġaturi u baħħara kompetenti ħafna. Id-dati preċiżi jvarjaw skont ir-reġjun; fl-Iskandinavja, Żmien il-Bronż kien bejn wieħed u ieħor bejn l-1800 u l-500 Q.K. Ħafna mill-petroglifiċi mnaqqxa huma ta' dgħajjes. Uħud minnhom jidhru qishom dgħajjes tat-tip magħruf bħala "Hjortspring" li kienu jġorru madwar tużżana passiġġieri. Xi petroglifiċi oħra huma ta' karrijiet.
 Hemm tinqix li juri figuri umani b'qaws, b'lanza jew b'mannara, u tinqix ieħor li juri xeni tal-kaċċa. F'kollha kemm huma, il-petroglifiċi juru nies jagħmlu xi ritwali. Hemm figura umana b'moħriet miġbud minn żewġ gniedes, u f'idejha qed iżżomm qisha fergħa jew xi niggieża jew sawt tal-bhejjem magħmul minn għadd ta' strippi tal-ġilda.
 Waħda mill-blatiet il-kbar b'petroglifiċi Nordiċi ta' Żmien il-Bronż fl-Iskandinavja (għolja 22 metru u wiesgħa sitt metri), magħrufa bħala Vitlyckehäll, tinsab f'Tanumshede. Fiha kważi 300 tinqixa ta' varjetà ta' xeni, nies u oġġetti.
 It-tinqix fuq il-blat huwa mhedded mill-erożjoni minħabba x-xita aċidika u wħud mit-tinqix għalhekk jiġu mgħottija jew b'mod permanenti jew inkella matul ċertu żminijiet tas-sena. Uħud mill-petroglifiċi ġew miżbugħin bl-aħmar biex ikunu iktar viżibbli għat-turisti; prattika li ġiet ikkritikata ferm peress li tnaqqas mill-awtentiċità u l-istat oriġinali tat-tinqix.
 Storja reċenti
 L-ewwel dokumentazzjonijiet tal-immaġnijiet tas-Sit ta' Wirt Dinji saru fl-1627 meta Peder Alfsön, tabib u lettur Norveġiż, għamel tpinġijiet bil-linka ta' wħud mit-tinqix. L-ewwel dokumentazzjonijiet professjonali saru fl-1792 minn Carl Gustaf Gottfried Hilfeling, li ntbagħat min-nobbli Pehr Tham biex ipinġi t-tinqix. Għadd ta' skavi u dokumentazzjonijiet saru matul il-bidu tas-seklu 19, primarjament immexxija minn Carl Georg Brunius u Axel Emmanuel Holmberg, li ppubblikaw ir-riċerka u ddibattew fit-tul x'kienet l-iktar era plawżibbli meta nħolqu. Argumenti sodi favur l-era li issa ġiet aċċettata ma tressqux qabel l-aħħar tas-seklu 19, meta Oscar Montelius u Viktor Rydberg ippreżentaw evidenza li torbot it-tinqix ma' Żmien il-Bronż. Matul il-bidu tas-seklu 20, l-istudji bdew jiffokaw iktar fuq it-tifsira tat-tinqix, iktar milli biex tiġi stabbilita l-era meta sar it-tinqix, iżda xogħol li sar fl-aħħar tas-seklu 20 ikkonferma li t-tinqix x'aktarx li sar matul Żmien il-Bronż.
 Sit ta' Wirt Dinji
 It-Tinqix fuq il-Blat f'Tanum ġie ddeżinjat bħala Sit ta' Wirt Dinji tal-UNESCO fl-1994 u jħaddan fih bejn wieħed u ieħor 45 km2. Kull sena jżuru s-sit xi 100,000 ruħ, għalkemm il-viżitaturi ma jitħallewx jimxu fuq it-tinqix jew imissuh.
 Il-valur universali straordinarju tas-sit ġie rrikonoxxut abbażi ta' tliet kriterji tal-għażla tal-UNESCO: il-kriterju (i) "Rappreżentazzjoni ta' kapulavur frott il-kreattività tal-bniedem"; il-kriterju (iii) "Xhieda unika jew minn tal-inqas eċċezzjonali ta' tradizzjoni kulturali jew ta' ċivilizzazzjoni li għadha ħajja jew li għebet"; u l-kriterju (iv) "Eżempju straordinarju ta' tip ta' bini, ta' grupp ta' siti jew ta' pajsaġġ arkitettoniku jew teknoloġiku li joħroġ fid-dieher stadju/i sinifikanti fl-istorja tal-bniedem".
 Referenzi
 Siti ta' Wirt Dinji
 Żvezja
 Preistorja


text:
 14.8.2010
 EL
 Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης
 C 221/45
 Διάταξη του Γενικού Δικαστηρίου της 21ης Ιουνίου 2010 — Meister κατά ΓΕΕΑ
 (Υπόθεση T-284/09 P) (1)
 (Αίτηση αναιρέσεως - Υπαλληλική υπόθεση - Υπάλληλοι - Βαθμολόγηση - Εκπρόθεσμη κατάρτιση των εκθέσεων βαθμολογίας - Αντικείμενο της ασκηθείσας ενώπιον του Δικαστηρίου Δημόσιας Διοίκησης προσφυγής - Εκπρόθεσμη απάντηση στις ενστάσεις - Αίτηση αναιρέσεως εν μέρει προδήλως απαράδεκτη και εν μέρει προδήλως αβάσιμη)
 2010/C 221/74
 Γλώσσα διαδικασίας: η γερμανική
 Διάδικοι
 Αναιρεσείων: Herbert Meister (Muchamiel, Ισπανία) (εκπρόσωπος: H.-J. Zimmermann, δικηγόρος)
 Αντίδικος κατ’ αναίρεση: Γραφείο Εναρμονίσεως στο πλαίσιο της Εσωτερικής Αγοράς (εμπορικά σήματα, σχέδια και υποδείγματα) (ΓΕΕΑ) (εκπρόσωποι: I. de Medrano Caballero και G. Faedo, επικουρούμενοι από τους D. Waelbroeck και E. Winter, δικηγόροι)
 Αντικείμενο
 Αίτηση αναιρέσεως ασκηθείσα κατά της αποφάσεως του Δικαστηρίου Δημόσιας Διοίκησης της Ευρωπαϊκής Ένωσης (πρώτο τμήμα) της 18ης Μαΐου 2009, F-138/06 και F-37/08, Meister κατά ΓΕΕΑ (μη δημοσιευθείσας ακόμη στη Συλλογή), για την ακύρωση της αποφάσεως αυτής.
 Διατακτικό
 Το Γενικό Δικαστήριο διατάσσει:
 1)
 Απορρίπτει την αίτηση αναιρέσεως.
 2)
 Ο Herbert Meister φέρει τα δικαστικά του έξοδα καθώς και τα έξοδα στα οποία υποβλήθηκε το Γραφείο Εναρμονίσεως στο πλαίσιο της Εσωτερικής Αγοράς (εμπορικά σήματα, σχέδια και υποδείγματα) (ΓΕΕΑ) στο πλαίσιο της παρούσας διαδικασίας.
 (1) ΕΕ C 244 της 10.10.2009.


type: contracts

text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 21999D0204(02)
 Euroopa Liidu Teataja L 030 , 04/02/1999 Lk 0039 - 0039
 EMP Ühiskomitee otsusnr 40/98,29. mai 1998,millega muudetakse EMP lepingu II lisa (tehnilised eeskirjad, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine)EMP ÜHISKOMITEE,võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on kohandatud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi "leping", eelkõige selle artiklit 98,ning arvestades, et:lepingu II lisa muudeti EMP Ühiskomitee 30. aprilli 1998. aasta otsusega nr 29/98; [1]lepingusse tuleb lisada komisjoni 11. juuni 1997. aasta direktiiv 97/30/EÜ, millega tehnika arengut arvestades kohandatakse nõukogu direktiivi 76/758/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste küljeääretulelaternaid, eesmisi ääretulelaternaid, tagumisi ääretulelaternaid ja piduritulelaternaid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [2]ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE:Artikkel 1Lepingu II lisa I peatüki punktile 23 (nõukogu direktiiv 76/758/EMÜ) lisatakse järgmine taane:"— 397 L 0030: komisjoni direktiiv 97/30/EÜ, 11. juuni 1997 (EÜT L 171, 30.6.1997, lk 25)."Artikkel 2Komisjoni direktiivi 97/30/EÜ islandi- ja norrakeelne tekst, mis on lisatud käesoleva otsuse vastavates keeltes versioonidele, on autentne.Artikkel 3Käesolev otsus jõustub 26. juunil 1998 tingimusel, et kõik lepingu artikli 103 lõikes 1 ettenähtud teated on EMP Ühiskomiteele esitatud.Artikkel 4Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Ühenduste Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.Brüssel, 29. mai 1998EMP Ühiskomitee nimeleesistujaF. Barbaso[1] EÜT L 310, 19.11.1998, lk 13.[2] EÜT L 171, 30.6.1997, lk 25.--------------------------------------------------


type: other

text:
Skat.dk: C.B.3.5.2.1 Udgifter der er selskabet uvedkommende
 Dette afsnit beskriver maskeret udbytte i form af uvedkommende udgifter afholdt af selskabet.
 Betingelser for at statuere maskeret udbytte
 Typer af udgifter, hvor der er statueret maskeret udbytte
 Se også afsnit C.B.3.5.2.2 om maskeret udbytte i ansættelsesforhold.
 Hvis en udgift i et selskab ikke kan anses for en driftsomkostning, men i stedet synes afholdt i aktionærens interesse, så er der grundlag for at statuere maskeret udbytte. Se LL § 16 A, stk. 1.
 Driftsomkostninger er defineret som de udgifter, der "i årets løb er anvendt til at erhverve, sikre og vedligeholde indkomsten". Se SL § 6, stk. 1, litra a.
 Se også Den Juridiske Vejledning, afsnit C.C.2.2.2 om de enkelte omkostningsarter i selvstændig erhvervsvirksomhed mv.
 Om en udgift er afholdt i aktionærens interesse skal vurderes bredt. Det kan fx være i hovedaktionærens interesse, at hans selskab får fradrag for løn m.m. til ham for ikke udført arbejde i stedet for at udbetale udbytte, som selskabet ikke kan få fradrag for i indkomstopgørelsen.
 Et selskab, der blev nægtet fradrag for indbetalinger på pensionsordning til fordel for selskabets direktør og hovedanpartshaver. En skønnet andel af indbetalingerne blev i stedet anset for maskeret udbytte til hovedanpartshaveren. Landsretten havde bl.a. lagt vægt på, at direktøren ikke kunne opgøre sin arbejdsindsats, og at indbetalingerne oversteg hvad en uafhængig tredjemand ville have fået udbetalt for samme arbejdsindsats. Se SKM2001.545.ØLR.
 Det kan også være i aktionærens interesse, at hans selskab afholder udgifter for hans nærtstående.
 Et selskab indgik en 5-årig sponsoraftale, hvor det forpligtede sig til at sponsorere hovedaktionærens 14-årige datters deltagelse i ridesport. Såvel hest som rytter skulle til gengæld bære selskabets navn. Højesteret fandt ikke, at der var en sådan forbindelse mellem sponsorstøtten og selskabets drift, at udgiften kunne anses for en fradragsberettiget driftsomkostning. Støtten skulle tillægges hovedaktionærens indkomst som yderligere løn. Se TfS 1998, 484 HRD. Se også SKM2007.811.BR.
 Hovedaktionæren kan også være et selskab. Maskeret udbytte kan også forekomme mellem juridiske personer, når interessesammenfaldet resulterer i aftaler, der kun må anses for opnået i kraft af aktionærindflydelse.
 Et datterselskab påstod fradrag for administrationsvederlag ydet til moderselskabet. Landsretten udtalte, at bevisbyrden for, at der forelå fradragsberettigede driftsomkostninger, påhvilede datterselskabet, og at bevisbyrden var skærpet, fordi parterne var interesseforbundne. Retten fandt ikke, at selskabet havde løftet denne bevisbyrde. Landsretten lagde bl.a. vægt på, at det ikke var dokumenteret, at moderselskabet havde udført arbejde for datterselskabet, der var således relateret til dets aktiviteter, at det kunne anses for en driftsomkostning. Landsretten fandt, at administrationsvederlaget ikke kunne anses for en fradragsberettiget driftsomkostning, men i stedet var udbytte fra datterselskabet til moderselskabet. Se SKM2005.228.ØLR.
 Der kan mangle lovhjemmel for fradrag af en udgift, uden at det medfører, at udgiften er afholdt i aktionærens interesse. Rykkergebyr udløst af for sen betaling er fx ikke fradragsberettiget, men udgiften kan ikke anses for afholdt i aktionærens interesse. Se SL § 6, stk. 1, litra a.
 Omvendt kan en udgift være en fradragsberettiget driftsomkostning, selv om den også kan synes afholdt i aktionærens interesse.
 Fx et selskabs sponsorstøtte til udvikling og drift af båd og til kapsejlads blev anset for fradragsberettiget, uanset at hovedaktionæren var tidligere sejlsportsmand. Se TfS 1998, 155 VLD.
 Bemærk (gaver mv.)
 Hvis der konkret er fradrag efter loven for en udgift i selskabet, så kan der ikke statueres maskeret udbytte, selv om udgiften er afholdt i aktionærens interesse, og det ikke er en driftsomkostning. Der kan fx ikke statueres maskeret udbytte hos aktionæren af gaver og løbende ydelser, der er fradragsberettigede efter LL §§ 8 A, 8 H og 12.
 Der kan til gengæld under visse omstændigheder statueres maskeret udbytte af beløb, der overstiger de fradragsberettigede beløbsgrænser. Se TfS 1995, 454 HRD, og SKM2005.129.LSR.
 Det er ikke afgørende for den skatteretlige vurdering af eventuel maskeret udbytte, at selskabet efter anden lovgivning er hjemlet adgang til at afholde en udgift. Se SKM2006.189.ØLR.
 Se også C.A.4.1.5 Fradrag for løbende ydelser og gaver LL §§ 12 og 8 A.
 Skattestyrelsen kan statuere maskeret udbytte for selskabets afholdelse af alle typer udgifter, hvis Skattestyrelsen kan påvise, at udgifterne er afholdt i aktionærens interesse.
 Der er dog især statueret maskeret udbytte i forbindelse med følgende udgifter:
 Lejeudgifter og forbedringsudgifter
 Sponsorudgifter
 Gaver og Løbende ydelser efter LL § 12
 Aktionærrabatter
 Ikke erhvervsmæssig virksomhed
 Løn og bestyrelseshonorar
 Pension og efterløn.
 Det er en forudsætning for at kunne statuere maskeret udbytte, at den afholdte udgift ikke kan anses for en fradragsberettiget udgift efter Statsskattelovens § 6a. Vurderingen af fradragsretten er som udgangspunkt uafhængigt af, om udgiften er afholdt i en selvstændig virksomhed eller i et selskab. En undtagelse hertil er de to sidste udgiftstyper løn/bestyrelseshonorar, og pension/efterløn. Se afsnit C.B.3.5.2.2 for en beskrivelse heraf.
 C.C.1.1.1 om begrebet selvstændig erhvervsvirksomhed
 Den Juridiske Vejledning, afsnit C.C.2.2.2.5.2 om fradrag for udgifter til rejser
 Den Juridiske Vejledning, afsnit C.C.2.2.2.5.3 om fradrag for udgifter til reklame
 Den Juridiske Vejledning, afsnit C.C.2.2.2.5.4 om fradrag for udgifter til repræsentation.
 Maskeret udbytte, i form af at selskabet har afholdt udgifter for hovedaktionæren, værdiansættes til den faktiske udgift. Se SL § 4.
 Maskeret udbytte i form af udgifter afholdt på aktionærens vegne beskattes hos aktionæren, når han har erhvervet ret til udbyttet. Se SL § 4.
 Som udgangspunkt medfører det beskatning ved selskabets afholdelse af udgiften.
 Et selskab havde afholdt ombygningsudgifter på en lejet ejendom, der tilhørte hovedaktionæren. Ejendommen ansås for forbedret og værdien heraf blev anset for maskeret udbytte til aktionæren, da forbedringerne tilfaldt ham ved lejemålets ophør. Grundet interessefællesskabet mellem aktionær og selskab blev udlodningen anset for sket allerede ved afholdelse af udgiften til ombygningen i stedet for ved lejemålets ophør. Se TfS 1999, 805 VLD.
 Skemaet viser afgørelser for statuering af maskeret udbytte eller ej i forbindelse med uvedkommende udgifter i selskabet.
 Om afgørelser vedrørende maskeret udbytte i forbindelse med løn mv. Se afsnit C.B.3.5.2.2.
 A drev til dels sammen med to brødre en række pizzeriaer. I 1995 foretog politi og ansatte i SKAT ransagning i pizzeriaerne og på indehavernes bopæle, hvor der blev beslaglagt forskelligt regnskabsmateriale. På grundlag af dette regnskabsmateriale traf SKAT herefter afgørelse om forhøjelse af brødrenes skattepligtige indkomst og momstilsvar for 1991 - 1995. Brødrene bestred for Højesteret ikke, at SKAT var berettiget til at foretage skønsmæssige ansættelser, idet regnskabsgrundlaget var mangelfuldt men gjorde gældende, at der ikke var grundlag for forhøjelserne. Højesteret anførte, at brødrene ikke havde godtgjort, at de skønsmæssige ansættelser hvilede på et forkert grundlag eller var åbenbart urimelige. Højesteret bemærkede herved, at SKAT, uanset de forhøjelser af omsætningen, som var foretaget på grundlag af det fundne regnskabsmateriale, havde været berettiget til ved indkomstopgørelsen at tage udgangspunkt i de bogførte udgifter til varekøb, og at Landsskatterettens kendelse, for så vidt angik nogle af forretningerne, indrømmede fradrag for yderligere vareforbrug ved nedsættelse af bruttoavancen til 60 %. Det var også berettiget, at SKAT alene havde anerkendt udgifter til sort løn i det omfang, de pågældende medarbejdere havde kunnet identificeres. Det kunne ikke tillægges betydning, at brødrene under en straffesag ved byretten var blevet frifundet for overtrædelse af skatte- og momslovgivningen. Højesteret stadfæstede herefter landsrettens frifindelse af Skatteministeriet, dog med en mindre ændring, som Skatteministeriet havde anerkendt for den ene af de tre brødre.
 Se om rækkevidden af denne dom SKM2014.823.ØLR og SKM2015.32.VLR.
 SKM2009.29.HR
 Et selskab havde givet en gave til en mission. Foreningen var godkendt efter LL § 8 A, stk. 2, til at modtage fradragsberettigede gaver. Højesteret fandt det ikke godtgjort, at den gave, skatteyderen som eneanpartshaver lod sit selskab yde missionen, blev ydet for direkte eller indirekte at tilgodese andre interesser end hans ideelle interesse i at fremme foreningens almennyttige formål. Det gjaldt, selv om hans hustru var medlem af foreningen og virkede som såkaldt "præceptor" til fremme af foreningens aktiviteter. Højesteret fandt det på denne baggrund ikke godtgjort, at der forelå skattepligtig maskeret udlodning. Ikke maskeret udbytte
 Tidligere SKM2007.539.ØLR
 SKM2008.384.HR
 Et selskab havde afholdt ombygningsudgifter på en lejet ejendom, der var ejet af hovedaktionæren. Selskabet drev virksomhed med autolakering og havde afholdt udgift til etablering af et "slusebad", der næsten kun anvendes i autolakeringsvirksomheder. Ejendommen blev anset for værdiforøget og værdiforøgelsen blev anset for maskeret udlodning til hovedaktionæren. Maskeret udbytte
 Dissens. Et mindretal fandt, at ejendommen ikke var tilført en varig værdiforøgelse, da "slusebadet" kun var en værdiforøgelse for en autolakeringsvirksomhed.
 SKM2008.106.HR
 Et selskabs erhvervelse af et fly blev ikke anset for at være i selskabets erhvervsmæssige interesse. Erhvervelsen måtte anses for sket i eneanpartshaverens private interesse. Underskud ved drift af flyet blev anset for maskeret udlodning til eneanpartshaveren, og selskabet kunne derfor ikke få fradrag. Maskeret udbytte
 En række krediteringer på en mellemregningskonto mellem et selskab og dets direktør blev anset for reelt at være omsætning, som skulle have været bogført i selskabet. Direktøren var samlevende med selskabets anpartshaver. Uanset at mellemregningskontoen tilhørte direktøren, så var hele dispositionskompetencen over selskabet overladt til direktøren af anpartshaveren, og beløbene på kontiene blev derfor anset for at have passeret anpartshaverens økonomi. Anpartshaveren var derfor med rette beskattet af maskeret udlodning. Maskeret udbytte.
 SKM2004.106.HR
 Krydsende udlodninger mellem kontrollerede selskaber. Sagsøgeren og en samarbejdspartner foretog krydsende lige store udlodninger fra deres selskaber til et selskab ejet af sagsøgerens hustru og til et selskab ejet af samarbejdspartneren. Højesteret fandt, at udbetalingerne var uden driftsmæssig begrundelse. Betalingen til hustruens selskab var en vilkårlig overførsel, som måtte anses for betinget af sagsøgerens ejerforhold til det udbetalende selskab. Beløbet måtte derfor anses for skattepligtig udbyttebetaling til sagsøgeren. Maskeret udbytte.
 SKM2002.452.HR
 Sikkerhedsstillelse for et søsterselskab anset for sket i selskabets egen interesse ud fra sædvanlige forretningsmæssige overvejelser. Selskabet kunne derfor få fradrag for tab på fordring i søsterselskabet, og hovedaktionæren skulle ikke beskattes af maskeret udlodning. Ikke maskeret udbytte.
 TfS 1999, 728 HRD
 Gave ydet fra et selskab til et aktieselskab, der drev professionel fodbold blev anset for maskeret udbytte til hovedaktionæren, da de blev anset for givet ud fra hovedaktionærens personlige ideelle interesse. Hovedaktionæren var ulønnet direktør og bestyrelsesmedlem i det modtagende selskab, der blev anset for at være erhvervsdrivende og ikke almennyttig. Selskabet, der havde ydet gaven, havde ikke taget fradrag for udgiften og havde heller ikke udarbejdet sponsorkontrakt eller lignende. Gavebeløbet blev anset for en skattepligtig udlodning fra selskabet til hovedaktionæren, der blev beskattet af beløbet. Maskeret udbytte.
 TfS 1998, 484 HRD
 Sponsoraftale med hovedaktionærens 14-årige datter blev ikke anset for fradragsberettiget reklameudgift i selskabet, men i stedet som yderligere løn til hovedaktionæren. Selskabet drev elektronikvirksomhed. Datteren var ejer af en hest og selskabet ydede i en 5-årig periode økonomisk støtte til stævnedeltagelse, udstyr mv. Retten fandt det ikke godtgjort, at der var en sådan forbindelse mellem støtten og selskabets virksomhed, at udgiften kunne anses for fradragsberettiget.
 TfS 1996, 796 HRD
 En aktionær havde via sine aktier brugsret til en ferielejlighed på timeshare-basis. Han betalte kontingent for brugsretten svarende til sin andel af ejendommens driftsudgifter. Købsprisen pr. aktie oversteg betydeligt aktiens indre værdi, og det overskydende beløb blev anset for vederlag for brugsretten. Forskellen mellem objektiv udlejningsværdi og betalt kontingent blev derfor ikke anset for maskeret udbytte. Ikke maskeret udbytte
 TfS 1995, 455 HRD
 Svarer til TfS 1995, 454 HRD - vedrører et andet af hovedaktionærens selskaber.
 TfS 1995, 454 HRD
 Løbende ydelser fra et selskab til almenvelgørende institutioner mm., var fradragsberettiget med hjemmel i LL § 12, stk. 3. Det var uden betydning for fradragsretten, om selskabet havde påtaget sig forpligtelserne af hensyn til hovedaktionærens personlige interesser. Selskabet fik derfor fradrag.
 SKM2015.32.VLR
 A ejede nogle selskaber, der drev virksomhed med udlejning af håndværkere. SKAT havde udbyttebeskattet A af samtlige de betalinger, han havde fået via falske fakturaer. Han gjorde gældende, at han ikke skulle udbyttebeskattes af de fulde beløb med henvisning til, at de sorte betalinger skulle fragå. Bl.a. fordi der ikke forelå oplysninger om identiteten af dem, der havde modtaget de sorte betalinger, fandt retten, at A ikke havde godtgjort, at der havde været afholdt fradragsberettigede lønudgifter. Den omstændighed, at det under en straffesag mod A om samme forhold var blevet lagt til grund, at der havde været afholdt sorte lønninger, kunne ikke føre til et andet resultat.
 Om fradrag for sort løn, se modsat SKM2014.823.ØLR
 SKM2014.823.ØLR
 Sagen drejede sig om, hvorvidt appellanten som eneanpartshaver i H1 ApS skulle udlodningsbeskattes af midler, som han havde hævet kontant på selskabets konto og omposteret til og selvangivet som selskabets udgifter til fremmed arbejde. Landsretten fandt ikke, at fakturaerne fra den af appellantens fader drevne virksomhed i Asien G1 Ltd. kunne anses for at dække over reelle forhold. Imidlertid fandt landsretten det efter bevisførelsen for godtgjort, at H1 ApS måtte have udgifter til arbejdsløn, som klart oversteg de beskedne personaleomkostninger i H1 ApS' årsrapporter for 2006 og 2007. Landsretten fandt endvidere, at der ikke var oplysninger i sagen, om at andre end H1 ApS kunne have afholdt udgifter til arbejdsløn i forbindelse med det udførte arbejde, og anså det på denne baggrund for godtgjort, at appellanten i et eller andet omfang havde anvendt de hævede beløb til betaling af lønninger i selskabets interesse - uanset at der i sagen ikke var oplysninger om identiteten af de personer, som havde været antaget til at udføre lastnings- og losningsarbejde for G1 Ltd. Landsretten fastslog på denne baggrund, at appellantens maskerede udlodning for indkomstårene 2006 og 2007 burde reduceres med de skønnede udgifter til løn.
 Om fradrag for sort løn, se modsat SKM2015.32.VLR
 SKM2014.69.ØLR
 Sagen angik spørgsmålet om, hvorvidt appellanterne med rette var blevet beskattet af 18 hævninger i deres selskab som maskeret udlodning. Selskabet havde adresse på hovedanpartshavernes private bopæl, som anpartshaverne i perioden 2005 - 2008 renoverede for ca. 3,8 mio. kr. I samme periode blev der (parallelt) foretaget renovering af en række ejendomme ejet af selskabet. Ingen af de to anpartshavere havde angivet skattepligtig indkomst af betydning i de to indkomstår. Endvidere var fakturaerne i sagen udstedt mellem interesseforbundne parter, og i flere tilfælde manglede der oplysninger om, hvilket arbejde der var udført, hvor det var udført og for hvem, ligesom beløb, der var opkrævet af selskabet, i flere tilfælde er overført til private konti for indehaverne af disse selskaber. På den baggrund fandt landsretten at bevisbyrden for, at der ikke var tale om maskeret udlodning til appellanterne er skærpet. Med henvisning til de af byretten anførte grunde, fandt landsretten ikke, at denne bevisbyrde var løftet, hvorfor landsrettens stadfæstede byrettens frifindelse af Skatteministeriet.
 SKM2008.781.VLR
 Et selskabs udgifter til jagtleje i forbindelse med 10 årlige jagter kunne ikke anses for fradragsberettigede repræsentationsudgifter, da det var en løbende jagtleje, der ikke sigtede mod et konkret repræsentationsarrangement. Hovedaktionæren var jagtinteresseret og udgiften ansås for afholdt i hans interesse. Udgiften blev anset for maskeret udlodning, som blev anerkendt fradraget som en lønudgift for selskabet. Retten fandt, at uanset der havde deltage forretningsforbindelser i jagterne, så havde selskabet ikke afkræftet formodningen for, at udgiften i det væsentligste var afholdt for at tilgodese aktionærens private interesser. Maskeret udbytte.
 SKM2008.14.ØLR
 På et selskabs mellemregningskonto med hovedanpartshaveren var foretaget kontante hævninger, som ikke kunne dokumenteres anvendt til betaling af selskabets udgifter. Endvidere var det heller ikke dokumenteret, at en mislykket bankoverførsel var returneret til selskabets konto. Selskabet blev drevet af hovedanpartshaverens ægtefælle. Hævningerne blev anset for maskeret udlodning til hovedanpartshaveren. Maskeret udbytte.
 Et selskab havde fået tilsidesat sit regnskabsgrundlag. Direktøren og eneanpartshaveren var ægtefæller og deres økonomi var ikke adskilt fra selskabets økonomi. Hovedanpartshaveren blev anset for at have modtaget maskeret udlodning i form af selskabets betaling af hendes private udgifter. Maskeret udbytte.
 SKM2006.189.ØLR
 Et selskab havde ydet pengegaver på i alt kr. 112.592 til foreninger, der ikke var godkendt efter LL § 8 A. Landsretten fandt, at gaverne ikke blev givet som led i selskabets erhvervsmæssige virksomhed, men at gaverne blev givet i hovedanpartshaverens personlige interesse, og han derfor var den reelle gaveyder. På den baggrund blev sagsøgeren beskattet af værdien af gaverne som maskeret udlodning, jf. LL § 16 A. Landsretten bemærkede, at det forhold, at gaverne var givet i overensstemmelse med "generalklausulerne" i anpartsselskabslovens § 37 og § 35, ikke kunne føre til andet resultat. Maskeret udbytte.
 Et datterselskab påstod fradrag for administrationsvederlag ydet til moderselskabet. Landsretten udtalte, at bevisbyrden for, at der forelå fradragsberettigede driftsomkostninger, påhvilede datterselskabet, og at bevisbyrden var skærpet, fordi parterne var interesseforbundne. Retten fandt ikke, at selskabet havde løftet denne bevisbyrde. Der var ikke en skriftlig administrationsaftale mellem parterne, og det fandtes heller ikke godtgjort, at der havde været en. Det var heller ikke dokumenteret, at moderselskabet havde udført arbejde for datterselskabet, der var således relateret til dets aktiviteter, at det kunne anses for en driftsomkostning. Fakturaen fra moderselskabet til datterselskabet indeholdt ikke oplysninger om karakteren eller omfanget af det udførte arbejde. Landsretten fandt, at administrationsvederlaget ikke kunne anses for en fradragsberettiget driftsomkostning, men i stedet var udbytte fra datterselskabet til moderselskabet. Maskeret udbytte.
 Selskab afholdt reception i anledning af selskabets 25 års jubilæum og selskabets direktør og hovedaktionærs 50 års fødselsdag. Gæsterne var indbudt særskilt såvel som annoncering i dagspressen. I receptionen, der blev afholdt 10 måneder efter jubilæet og 4 dage før fødselsdagen, deltog et ikke ubetydeligt antal familiemedlemmer og venner. Udgiften til receptionen blev ikke anset for at være klart og entydigt forretningsmæssigt begrundet, og det blev derfor anset for at være yderligere løn til hovedaktionæren. Maskeret udbytte
 TfS 2000, 955 VLD
 Et aktieselskab havde gennem en 5-årig periode opsamlet en bankdifference på ca. 90.000 kr., som det ikke var muligt at opspore årsagen til. Uanset at hovedaktionæren havde adgang til at hæve på kontoen, fandt retten det ikke for tilstrækkeligt sandsynliggjort, at differencebeløbet var kommet hovedaktionæren personligt til gode. Beløbet kunne derfor ikke anses for maskeret udlodning. Ikke maskeret udbytte.
 TfS 1999, 805 VLD
 Et selskab havde afholdt ombygningsudgifter på en lejet ejendom, der tilhørte hovedaktionæren. Ejendommen ansås for forbedret og værdien heraf blev anset for maskeret udlodning til aktionæren, da forbedringerne tilfaldt ham ved lejemålets ophør. Grundet det bestående interessefællesskab mellem aktionær og selskab blev udlodningen anset for sket allerede ved afholdelse af udgiften til ombygningen i stedet for ved lejemålets ophør. Maskeret udbytte.
 TfS 1993, 362 VLD
 Bådudlejning blev anset for ikke-erhvervsmæssig virksomhed. Aktiviteten var lagt ind i et anpartsselskab. Selskabets finansiering af båddriften anså retten for sket i hovedaktionærens interesse. Underskuddet blev karakteriseret som maskeret udlodning, der skulle beskattes hos hovedaktionæren. Maskeret udbytte
 TfS 1991, 389 VLD
 En hundekennel blev anset for ikke-erhvervsmæssig virksomhed. Aktiviteten var lagt ind i et anpartsselskab, hvor der også blev drevet speciallægepraksis. Selskabets finansiering af hundekennelen blev anset for yderligere løn til hovedaktionæren, som blev beskattet heraf. Maskeret udbytte.
 Et selskab afholdt rejseudgifter for hovedaktionæren og dennes ægtefælle, som begge var ansat i virksomheden. En rejse til Tyskland blev anset for erhvervsmæssig, hvorimod en rejse til fjernøsten havde haft et ikke uvæsentligt islæt af turistmæssig karakter, og blev derfor karakteriseret som en privat rejse. Rejseudgifterne til fjernøsten måtte derfor anses for et løntillæg fra selskabet. Maskeret udbytte.
 TfS 1985, 401 VLD
 Støtte til en rideklub blev af selskabet anset for en fradragsberettiget reklameudgift. Selskabets hovedaktionær var formand for rideklubben. En mindre andel af udgiften fik selskabet fradrag for som reklameudgift. Hovedparten af udgiften blev anset for afholdt i hovedaktionærens interesse, og selskabet kunne derfor ikke få fradrag for denne andel.
 SKM2017.455.BR
 A var dømt for at have begået bedrageri til fordel for to af ham kontrollerede selskaber, G1 og G2. Bedrageriet bestod kort fortalt i, at A på vegne af G1 og G2 udstedte fakturaer til G3 og G4 for arbejde, der ikke var udført. G3 og G4 betalte for disse ikke udførte arbejder, hvorved G1 og G2 opnåede betydelige indtægter. Samtidigt udarbejdede A fiktive fakturaer fra underleverandører, der blev udgiftsført i G1 og G2, mens de fakturerede beløb blev overført til A. A blev beskattet af disse overførsler som maskeret udlodning, jf. ligningslovens § 16 A. Spørgsmålet i sagen var, om A ved den skattemæssige opgørelse af disse udlodninger fra G1 og G2 kunne fratrække de beløb, han var dømt for at have tilegnet disse selskaber ved sit bedrageri, og som han var dømt til eller havde anerkendt at skulle betale til G3 og G4. Retten fandt det ikke dokumenteret, at A ved modtagelsen af udlodningerne havde begået en formueforbrydelse, der skulle kunne begrunde, at han ikke i medfør af ligningslovens § 16 A var skattepligtig af udlodningerne Retten fandt endvidere ikke, at A ved opgørelsen af de udlodninger, han modtog fra G1 og G2, havde fradrag G3’s og G4’s erstatningskrav. Skatteministeriet blev på den baggrund frifundet.
 SKM2011.690.BR Selskabets summariske kvitteringer underskrevet af personer, som ikke umiddelbart kunne identificeres, var ikke tilstrækkelig dokumentation for udgifterne. Udgifterne blev beskattet som udlodning hos eneaktionæren. Se også SKM2011.691.BR om en række andre udokumenterede udgifter, der blev beskattet som udlodning hos eneaktionæren.
 SKM2011.507.BR
 Eneanpartshavers rejser til Asien blev ikke anset for erhvervsmæssige. Eneanpartshaveren havde tidligere foretaget turistmæssige rejser til Asien, og havde efterfølgende indgået ægteskab med en asiatisk statsborger. Rejseudgifter og rejsegodtgørelse blev anset for yderligere løn.
 SKM2009.625.BR
 Et selskab havde anvendt arealet i kælderen i hovedanpartshaverens ejendom erhvervsmæssigt. Spørgsmålet i sagen var, størrelsen af den betalte leje. Retten lagde vægt på, at bevisbyrden for fradrag i henhold til SL § 6, stk. 1, litra a, påhvilede selskabet, og at bevisbyrden var skærpet, da udgifterne knyttede sig til dispositioner mellem interesseforbundne parter. Maskeret udbytte.
 SKM2007.823.BR
 Selskab afholdt udgift til reception i anledning af direktør og hovedaktionærs 60 års fødselsdag. Formålet med receptionen var ifølge hovedaktionæren at offentliggøre et forestående generationsskifte. Retten fandt, at det påhviler skatteyderen at godtgøre, at udgiften har karakter af en driftsomkostning. Generationsskiftet var ikke nævnt i annoncerne til receptionen og først ca. 3 år senere kunne man på virksomhedens hjemmeside læse om generationsskifte. Selskabet blev nægtet fradrag for den afholdte udgift, som blev anset for udlodning til hovedaktionæren efter LL § 16 A. Maskeret udbytte.
 SKM2007.811.BR
 Et selskab afholdt løn- og uddannelsesudgifter til hovedaktionærens datter. Selskabets aktiviteter var inden for rejsebranchen. Selskabet afholdt udgifter til datterens ophold på hotelskole i Schweiz. Retten fandt det ikke godtgjort, at der var en sådan forbindelse mellem selskabets virksomhed og de afholdte kursusudgifter, at de kunne anses for fradragsberettigede efter SL § 6a. Retten fandt heller ikke, at datterens aktiviteter for selskabet berettigede hende til løn.
 Vestre Landsret har efterfølgende taget stilling til spørgsmål om fradrag for udgift til revisorbistand, se SKM2008.941.VLR
 SKM2018.125.LSR
 Sagen omhandlede spørgsmålet om, hvorvidt klageren skulle beskattes af maskeret udlodning på baggrund af en transfer pricing korrektion mellem to af ham ejede selskaber i henholdsvis Danmark og Land Y1, jf. kildeskattelovens § 2, stk. 1, nr. 6, ligningslovens § 2, stk. 1, samt ligningslovens § 16 A, stk. 1 og stk. 2, nr. 1. Landsskatteretten fandt, at der ikke var den fornødne hjemmel til at statuere maskeret udlodning på baggrund af en transfer pricing korrektion med henvisning til forskelle i den skattemæssige behandling af de to selskaber i Danmark og Land Y1.
 Sagen er indbragt for domstolene af Skatteministeriet.
 SKM2001.248.LSR
 Overførsel af pengebeløb mellem to søsterselskaber blev ikke anset for maskeret udlodning til hovedaktionæren. Hovedaktionæren ejede et overskudsgivende selskab. Han købte et underskudsselskab, som fik tilført pengebeløb fra det overskudsgivende selskab, uden at yde nogen modydelse herfor. Hovedaktionæren blev anset for ikke at have realiseret en økonomisk fordel i forbindelse med overførslen, da han ejede hele aktiekapitalen i begge selskaber og da det overførte beløb er medgået i begge selskabers opgørelser af den skattepligtige indkomst.
 TfS 1998, 10 LSR
 Direktør og eneaktionær totalskadede i beruset tilstand selskabets bil, som han havde stillet til rådighed. Forsikringen udbetalte ikke erstatning. Tabet blev anset for maskeret udlodning, da selskabet ikke krævede erstatning af aktionæren. Maskeret udbytte.
 LSRM 1974, 98 LSR
 Et selskab fungerede som indkøbsforening for aktionærerne. Bonus blev fastsat af generalforsamlingen og blev udbetalt til aktionærerne i forhold til deres andele i omsætningen. Bonussen kunne ikke anses for tilbagebetaling af for meget erlagt afgift i årets løb, men blev anset for et led i selskabets udbyttefordeling, hvorfor der ikke var fradrag for selskabet.
 Skatterådet bekræftede, at et holdingselskab kunne overdrage 70 pct. af sine aktier til en fond med et almennyttigt formål uden beskatning af maskeret udlodning for hovedanpartshaverne, avanceskat for holdingselskabet eller beskatning efter fondsbeskatningslovens § 3, stk. 6, i fonden. Derudover bekræftede Skatterådet, at holdingselskabet kunne sælge den resterende aktiepost til den erhvervsdrivende fond uden andre skattemæssige konsekvenser, end at et potentielt gaveelement ved aktieoverdragelsen tillægges aktiernes anskaffelsessum. Sluttelig bekræftede Skatterådet, at ophævelse af en forkøbsret uden en fastsat pris ikke kunne anses for afståelse af en finansiel kontrakt efter kursgevinstloven.
 SKM2015.365.SR
 Skatterådet kan ikke bekræfte, at A A/S kan yde støtte til politiske foreninger uden skattemæssige konsekvenser for selskabets ledelse og ultimative ejer B.
 SKM2013.684.SR
 Et selskab påtænkte at tilbyde aktionærer rabat på køb af virksomhedens produkter, hvor rabatprocenten var afhængig af medejerskab til selskabet. Selskabet tilbød også en anden ordning, hvor ikke-aktionærer mod betaling af et på forhånd fastsat beløb, kunne opnå en lignende rabat i en aftalt periode. Rabatordningen var en skattepligtig udlodning til aktionærerne.
 En rabatordning til aktionærerne, som er mere gunstig end det, der tilbydes andre kunder i selskabet, er udtryk for en udlodning, der er skattepligtig, jf. ligningslovens § 16 A, stk. 2.
 SKM2011.727.SR Investering af pensionsmidler i et selskab, der skal drive bådudlejningvirksomhed. Skatterådet udtalte, at såfremt bådudlejningsvirksomheden ikke tilrettelægges med rentabel drift for øje, anses underskuddet for maskeret udlodning til aktionærerne.
 SKM2011.95.SR
 Skatterådet bekræftede, at en gave fra et selskab til hhv. en forening og en golfklub, ikke vil blive anset for maskeret udlodning til hovedaktionæren. Ingen af de modtagne foreninger var godkendt efter LL § 8 A. Skatterådet kunne tilsvarende bekræfte, at da selskabet ikke fratrak gaverne i sin skattepligtige indkomst, vil det ikke have skattemæssige konsekvenser for selskabet. Ikke maskeret udbytte.
 SKM2010.467.SR
 Skatterådet fandt, at hovedaktionæren i to selskaber ikke ville blive personlig skattepligtig i form af maskeret udbytte, af gaver som blev ydet fra selskaberne til en fond. Fondens formål var hovedsagelig af almennyttig/almenvelgørende karakter, og gaverne blev ikke ydet som konsekvens af hovedaktionærens direkte eller indirekte økonomiske eller personlige interesser
 SKM2007.176.SR
 Skatterådet bekræftede, at et selskab kunne yde en gave til en fond, uden at dette fik skattemæssige konsekvenser for selskabets aktionærer. Ikke maskeret udbytte.
 TfS 1994, 111 LR
 Aktionærer og medlemmer af 3 pensionskasser havde adgang til ferielejligheder ejet af et datterselskab og havde endvidere mulighed for at bytte adgangen til ferielejlighederne til ferielejligheder ejet af andre. Brug af lejlighederne blev ikke beskattet som maskeret udlodning, da der via rettighedsbevis betales fuld markedspris. Ikke maskeret udbytte.
 TfS 1984, 230 LR
 Et selskabs nye rabatordning skulle markedsføres gennem annoncer m.v. Da adgangen til at opnå rabat måtte antages at stå åben for en bredere kreds af personer uden for aktionærkredsen via medlemskab af diverse indkøbsforeninger m.v., ville aktionærernes rabat ikke være skattepligtigt udbytte.


text:
 Avis juridique important
 |
 21992A0228(03)
 Samarbejdsaftale mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Kongeriget Norge om programmet for forskning og udvikling på miljøområdet: videnskab og teknologi på miljøbeskyttelsesområdet (STEP) -
 EF-Tidende nr. L 054 af 28/02/1992 s. 0034
 SAMARBEJDSAFTALE mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Kongeriget Norge om programmet for forskning og udvikling paa miljoeomraadet: videnskab og teknologi paa miljoebeskyttelsesomraadet (STEP) DET EUROPAEISKE OEKONOMISKE FAELLESSKAB, i det foelgende benaevnt »Faellesskabet«, ogKONGERIGET NORGE, i det foelgende benaevnt »Norge«, begge i det foelgende benaevnt »kontraherende parter«som tager i betragtning, at Faellesskabet og Norge har indgaaet en rammeaftale om videnskabeligt og teknisk samarbejde, som traadte i kraft den 17. juli 1987, som tager i betragtning, at Raadet for De Europaeiske Faellesskaber, i det foelgende benaevnt »Raadet«, ved beslutning 89/625/EOEF vedtog to fleraarige FTU-programmer paa miljoeomraadet (1989-1993), som omfatter et saerprogram for forskning og udvikling inden for videnskab og teknologi paa miljoebeskyttelsesomraadet (STEP), i det foelgende benaevnt »faellesskabsprogram«, som tager i betragtning, at det kan bidrage til en effektivisering af den forskning, som de kontraherende parter gennemfoerer inden for miljoebeskyttelse, og at unoedvendigt dobbeltarbejde kan undgaas, hvis Norge inddrages i faellesskabsprogrammet, som tager i betragtning, at de igangvaerende droeftelser mellem Faellesskabet og de lande, der er medlemmer af Den Europaeiske Frihandelssammenslutning (EFTA), om et europaeisk oekonomisk samarbejdsomraade sandsynligvis vil foere til resultater paa F& U-omraadet, og at de kontraherende parter boer bestraebe sig paa at finde loesninger for det fortsatte samarbejde inden for F& U paa miljoeomraadet, som tager hensyn til denne udvikling, ogsom tager i betragtning, at Faellesskabet og Norge forventer at faa gensidig fordel af, at Norge inddrages i faellesskabsprogrammet -ER BLEVET ENIGE OM FOELGENDE BESTEMMELSER: Artikel 1Norge inddrages ved denne aftale fra den 20. november 1989 i faellesskabsprogrammets gennemfoerelse som anfoert i bilag A. Gennemfoerelsen og Faellesskabets finansielle bidrag er beskrevet i bilag B. Artikel 2Stoerrelsen af Norges finansielle bidrag som foelge af associeringen med faellesskabsprogrammets gennemfoerelse fastlaegges som en forholdsmaessig andel af det beloeb, der hvert aar er afsat paa De Europaeiske Faellesskabers almindelige budget i form af bevillinger til daekning af de finansielle forpligtelser, som Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber, i det foelgende benaevnt »Kommissionen«, har indgaaet dels med henblik paa arbejde, der skal udfoeres under forskningskontrakter med omkostningsdeling, som er noedvendige for faellesskabsprogrammets gennemfoerelse, dels med henblik paa afholdelse af udgifter i forbindelse med faellesskabsprogrammets tilrettelaeggelse og drift. Norges bidrag er lig med forholdet mellem Norges bruttonationalprodukt i markedspriser paa den ene side og summen af Faellesskabets medlemsstaters og Norges bruttonationalprodukt i markedspriser paa den anden side. Dette forhold beregnes paa grundlag af den seneste statistik fra Organisationen for OEkonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD). Det beloeb, der skoennes noedvendigt til faellesskabsprogrammets gennemfoerelse, Norges bidrag og forfaldsplanen for de anslaaede forpligtelser er anfoert i bilag C. Bilag D indeholder finansieringsreglerne for Norges bidrag til faellesskabsprogrammets gennemfoerelse. Artikel 31. Med henblik paa denne aftale nedsaettes der et samarbejdsudvalg, i det foelgende benaevnt »udvalg«, som skal bistaa Kommissionen med gennemfoerelsen af det saerprogram for forskning og udvikling paa miljoeomraadet (STEP), der blev vedtaget ved Raadets beslutning 89/625/EOEF. 2. Udvalget er sammensat af repraesentanter for Faellesskabet og for Norge. 3. Udvalget hoeres i alle spoergsmaal vedroerende gennemfoerelsen af denne aftale. Med dette for oeje fremsaetter udvalget henstillinger. 4. Faellesskabets repraesentant traeffer de noedvendige foranstaltninger for at sikre samordningen mellem gennemfoerelsen af denne aftale og de beslutninger, som Faellesskabet traeffer med hensyn til gennemfoerelsen af faellesskabsprogrammet. 5. Med henblik paa en korrekt gennemfoerelse af denne aftale udveksler de kontraherende parter oplysninger, og paa den ene parts anmodning afholder de konsultationer i udvalget. 6. Udvalget vedtager selv sin forretningsorden og moedes paa den ene parts anmodning i overensstemmelse med bestemmelserne i denne forretningsorden. Artikel 4For norske forsknings- og udviklingsorganer og personer gaelder for indgivelse og bedoemmelse af forslag og for tildeling og indgaaelse af kontrakter under faellesskabsprogrammet de samme vilkaar som dem, der gaelder for kontrakter under dette program. Navnlig skal de almindelige bestemmelser, der gaelder for forskningskontrakter i Faellesskabet, ifoelge denne artikel finde tilsvarende anvendelse paa forskningskontrakter med norske forsknings- og udviklingsorganer og personer, for saa vidt angaar spoergsmaal om beskatning og told samt udnyttelse af forskningsresultater. Artikel 5Kommissionen sender Norge en kopi af de rapporter, der udarbejdes i henhold til artikel 4 i Raadets beslutning 89/625/EOEF. Artikel 6Hver kontraherende part forpligter sig til paa grundlag af sine egne regler og forskrifter at lette mobiliteten og bosaetningen for forskere, der i Norge og i Faellesskabet deltager i aktiviteter, som er omfattet af denne aftale. Artikel 7Kommissionen og Norges miljoeministerium sikrer gennemfoerelsen af denne aftale. Artikel 8Bilag A, B, C og D til denne aftale udgoer en integrerende del af denne. Artikel 91. Denne aftales gyldighedsperiode er den samme som faellesskabsprogrammets. Hvis Faellesskabet reviderer faellesskabsprogrammet, kan aftalen opsiges paa vilkaar, som de kontraherende parter bliver enige om. Norge underrettes om det reviderede programs noejagtige indhold senest en uge efter, at Faellesskabet har vedtaget det. De kontraherende parter underretter hinanden om enhver paataenkt opsigelse af aftalen senest en maaned efter vedtagelsen af Faellesskabets beslutning. 2. Vedtager Faellesskabet et nyt F& U-program paa miljoeomraadet, kan denne aftale genforhandles eller fornyes paa vilkaar, som de kontraherende parter bliver enige om. 3. Bortset fra stk. 1, kan hver af de kontraherende parter naar som helst opsige aftalen med seks maaneders varsel. Projekter og arbejdsopgaver, der er under udfoerelse, naar aftalen opsiges og/eller udloeber, fuldfoeres paa de vilkaar, der er fastsat i denne aftale. Artikel 10De kontraherende parter godkender aftalen i overensstemmelse med deres egne procedurer. Aftalen traeder i kraft den dag, de kontraherende parter har givet hinanden notifikation om afslutningen af de hertil fornoedne procedurer. Artikel 11Denne aftale gaelder paa den ene side for de omraader, hvor Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab finder anvendelse, og paa de betingelser, der er fastsat i naevnte Traktat, og paa den anden side for Kongeriget Norges omraade. Artikel 12Denne aftale er udfaerdiget i to eksemplarer paa dansk, engelsk, fransk, graesk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk og tysk og norsk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed. BILAG A FAELLESSKABETS PROGRAM INDEN FOR VIDENSKAB OG TEKNOLOGI PAA MILJOEBESKYTTELSESOMRAADET (STEP) (1989-1993) Faellesskabets program omfatter foelgende forskningsomraader. Henvisningerne til underomraader under de ni forskningsomraader er vejledende. VejledendefordelingFORSKNINGSOMRAADE 1Miljoe og sundhed 5 %1.1. Udvikling af biologiske indikatorer for eksponering og undersoegelse af praekliniske virkninger1.2. Udvikling af miljoe-epidemiologi i Faellesskabet1.3. Indeluftens kvalitet og dens indvirkning paa menneskerFORSKNINGSOMRAADE 2Risikovurdering i forbindelse med kemikalier 10 %2.1. Indfoerelse og validering af protokoller med henblik paa vurdering af sundhedsfarer2.2. Alternativer til anvendelse af dyr ved kemikalieafproevning2.3. Metoder til bedoemmelse af kemikaliers abiotiske nedbrydning2.4. Forskning i bedoemmelse af kemikaliers oekologiske virkninger2.5. Videreudvikling og anvendelse af relationerne mellem den kemiske struktur og de biologiske virkninger (QSARs)FORSKNINGSOMRAADE 3Processer i atmosfaeren og luftkvalitet 20 %3.1. Troposfaerens kemi, herunder analyse af forurenende stoffer og andre luftbaarne stoffer, samt disses transport og deposition3.2. Stratosfaerens kemi, nedbrydning af ozonlaget og beslaegtede emner3.3. Luftforureningens indvirkning paa land- og vandoekosystemerFORSKNINGSOMRAADE 4Vandkvalitet 5 %4.1. Analyse af forurenende stoffer og disses omdannelse4.2. Forurenende stoffers virkningerVejledendefordelingFORSKNINGSOMRAADE 5Beskyttelse af jordbunden og grundvandet 8 %5.1. Beskyttelse mod uorganiske forurenende stoffer5.2. Beskyttelse mod organiske forurenende stoffer5.3. Virkninger foraarsaget af landbrugs- og skovbrugsvirksomhedFORSKNINGSOMRAADE 6Forskning i oekosystemer 12 %6.1. Landoekosystemer6.2. Vand- og kystoekosystemer (herunder vaadomraader)FORSKNINGSOMRAADE 7Beskyttelse og bevarelse af den europaeiske kulturarv 8 %7.1. Vurdering af nedbrydningsmekanismer7.2. Kritiske miljoefaktorer7.3. Vurdering af skader7.4. Karakterisering af materialer7.5. BevarelsesmetoderFORSKNINGSOMRAADE 8Teknologier til miljoebeskyttelse 12 %8.1. Affaldsforskning8.2. Emissionsbekaempelse8.3. Renere teknologiFORSKNINGSOMRAADE 9Stoerre teknologiske risici og brandsikring 20 %9.1. Fysiske og kemiske faenomener9.2. Teknologier til forebyggelse af ulykker9.3. Risikovurdering og -forvaltningI alt100 % BILAG B PROGRAMMETS GENNEMFOERELSE OG STOERRELSEN AF FAELLESSKABETS FINANSIELLE DELTAGELSE Programmerne skal gennemfoeres paa grundlag afiii) forskningskontrakter med omkostningsdelingiii)samordnede aktioneriii)samordningsaktiviteteriv)uddannelses- og undervisningsaktiviteter ogiv)studier og vurderinger. Deltagerne kan vaere universiteter og andre hoejere laereanstalter, forskningsorganisationer og erhvervsvirksomheder, herunder smaa og mellemstore virksomheder, enkeltpersoner eller en hvilken som helst kombination heraf, med hjemsted i Faellesskabet eller i Norge. Projekterne skal som regel vaere tvaernationale, og mindst en af deltagerne skal have hjemsted i Faellesskabet. Hvad angaar kontrakter med omkostningsdeling vil Faellesskabets deltagelse almindeligvis daekke 50 % af de samlede udgifter, men denne procentsats kan variere alt efter forskningens art og udviklingsstade. For saa vidt angaar projekter, som universiteter og forskningsinstitutter gennemfoerer under dette program, kan Faellesskabet baere op til 100 % af de ekstraomkostninger, som det paagaeldende forskningsarbejde medfoerer. BILAG C FINANSIERING 1. Ifoelge Raadets beslutning om vedtagelse af STEP-programmet anslaas de midler, der er noedvendige til faellesskabsprogrammets gennemfoerelse, at beloebe sig til 75 mio. ECU. 2. Norges finansielle bidrag som foelge af associeringen med faellesskabsprogrammet anslaas til 1 299 270 ECU, som ud over eventuelle andre bidrag fra tredjelande skal laegges til ovennaevnte beloeb i overensstemmelse med artikel 2 i denne aftale. 3. Den vejledende forfaldsplan for forpligtelsesbevillingerne til STEP-programmet og for Norges finansielle bidrag ser saaledes ud: >TABELPOSITION> BILAG D FINANSIERINGSREGLER 1. I dette bilag fastlaegges de regler for Norges finansielle bidrag som omhandlet i aftalens artikel 2. 2. Ved hvert aars begyndelse, eller naar en aendring af faellesskabsprogrammet medfoerer en stigning i de midler, der skoennes noedvendige til programmets gennemfoerelse, beder Kommissionen Norge indbetale et beloeb, der svarer til landets aftalemaessige bidrag til omkostningerne. Dette bidrag udtrykkes baade i ecu og i norsk moentenhed, idet ecu'ens sammensaetning er som defineret i Raadets forordning (EOEF) nr. 3180/78 (1), aendret ved forordning (EOEF) nr. 1971/89 (2). Bidragets stoerrelse i norsk moentenhed beregnes efter kursen den dag, Kommissionen beder Norge indbetale beloebet. Norge betaler sit aftalemaessige bidrag til de aarlige omkostninger ved hvert aars begyndelse og senest tre maaneder efter indkaldelsen af beloebet. Forsinkes indbetalingen, betaler Norge renter af det skyldige beloeb med en sats, der svarer til den hoejeste diskontosats, der gaelder i Faellesskabets medlemsstater paa forfaldsdagen. Satsen forhoejes med 0,25 procentpoint for hver maaneds forsinkelse. Den forhoejede sats anvendes for hele den periode, hvormed indbetalingen forsinkes. Renten forfalder imidlertid kun, hvis bidraget indbetales mere end tre maaneder efter, at Kommissionen har sendt opfordringen til at indbetale. Norske repraesentanters og eksperters rejseomkostninger som foelge af deres deltagelse i arbejdet i det udvalg, der er omhandlet i aftalens artikel 3, refunderes af Kommissionen efter de gaeldende procedurer for EF-medlemsstaternes repraesentanter og eksperter, navnlig i overensstemmelse med Raadets afgoerelse 84/338/Euratom, EKSF, EOEF (3). 3. De beloeb, Norge indbetaler, krediteres faellesskabsprogrammet som budgetindtaegter, der opfoeres under den relevante budgetpost i oversigten over indtaegter i De Europaeiske Faellesskabers almindelige budget. 4. Finansforordningen vedroerende De Europaeiske Faellesskabers almindelige budget gaelder for forvaltningen af bevillingerne. 5. Ved udgangen af hvert aar udarbejdes der en oversigt over faellesskabsprogrammets bevillinger, som sendes Norge til orientering. (1) EFT nr. L 379 af 30. 12. 1978, s. 1. (2) EFT nr. L 189 af 4. 7. 1989, s. 1. (3) EFT nr. L 177 af 4. 7. 1984, s. 25.