type: wikipedia

text:
Millesgården är ett konstnärsmuseum och samtidigt en skulpturpark på Lidingö, ursprungligen konstnären och skulptören Carl Milles och hans hustru Olgas bostad, ateljé och trädgård fram till 1931. På Millesgården finns främst verk av Carl Milles. År 1998 anlades "Emma Lundberg-trädgården" i trädgårdsskaparen Emma Lundbergs anda och 1999 kompletterades Millesgården med Millesgårdens konsthall ritad av arkitekten Johan Celsing.
 Historik
 År 1906 köpte konstnärsparet Carl och Olga Milles en tomt på Herserudsklippan på Lidingö. Här planerade de att bygga ett hem med tillhörande konstateljé. Huset ritades av arkitekten Karl M. Bengtson och invigdes 1908. Senare om- och tillbyggnader gjordes i samarbete med Carl Milles halvbror, arkitekt Evert Milles. Den fina marmorportalen som utgör gamla entrén till Millesgården kommer från det berömda Hotell Rydberg (rivet 1914).
 Under 1920-talet förvärvades angränsande tomtmark efter klippans sydsluttning. Vid tillkomsten av mellersta terrassen blev skulpturträdgården större och ännu en skulpturverkstad, Lilla Ateljén, byggdes. År 1936 gjordes Millesgården om till en stiftelse som överlämnades som gåva till svenska folket.
 Gårdens utställning och byggnader
 Skulpturparken
 Millesgårdens skulpturpark kom till i samband med Milles hemkomst från USA 1950. Där placerades monumentala repliker av fristående skulpturer och fontängrupper från USA och Sverige. Den nedre terrassen var klar i stora drag vid Carl Milles bortgång 1955. Området bakom Stora Ateljén kallas Ateljéträdgården, eller Emma Lundberg-trädgården, vilken invigdes 1998. Ursprungligen anlades trädgården som en köksträdgård. I ateljéträdgården finns skulpturerna Vingarna och Örnen.
 Annes hus
 I början av 1950-talet lät Carl Milles bygga Annes hus efter ritningar av Evert Milles. Huset planerades för Milles sekreterare, Anne Hedmark (1899–1993), som i augusti 1950 tillträdde tjänsten som Millesgårdens värdinna och intendent. Hon bodde där till 1986. Huset ritades av Evert Milles (Carl Milles halvbror) och inreddes av Estrid Ericson samt Svenskt Tenn med möbler formgivna av Josef Frank. Här bodde paret Milles på somrarna efter återkomsten till Europa 1951 och här, i musikrummet, avled Carl Milles den 19 september 1955.
 Millesgårdens konsthall
 Senaste nybyggnad på Millesgården är Millesgårdens konsthall som invigdes i oktober 1999. Den står längs med sydöstra sidan av den nedre terrassen och ritades av arkitekten Johan Celsing. Framför byggnaden står en rad kolonner med guldfärgad kapitäl i jonisk ordning som härrör från 1600-talet och palatset Makalös. Konsthallens arkitektur belönades 1999 med Kasper Salin-priset. I konsthallen visas utställningar av nationella och internationella konstnärer året om. Här är numera entrén till Millesgården och en liten museibutik.
 Skogskapellet
 Carl Milles och Olga Milles (1874–1967) är gravsatta i det så kallade Skogskapellet på området som kallas "Lilla Österrike". Kapellet tillkom mot slutet av 1940-talet och byggdes efter ritningar av Evert Milles. Den lilla byggnaden anknyter till de "vägkapell" som är vanliga i Sydtyskland och Österrike. Förbilden till kapellet var Moritz von Schwinds målning Die Waldkapelle från 1800-talets mitt. Millesgårdens Skogskapell utgörs av en murad "cella" med ett framspringande trätak som bärs upp av två kolonner. Taket är ett valmat sadeltak täckt av spån.
 Bilder
 Chefer i urval
 1950–55 Anne Hedmark
 1955–83 Axel Wallenberg
 1984–90, 1994–2004 Staffan Carlén
 2004–09 Isabella Nilsson
 2009– Onita Wass
 Se även
 För en mera omfattande beskrivning av Carl Milles skulpturer se:
 Skulpturer i urval
 Källor
 Noter
 Externa länkar
 Millesgården
 Herserud


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 23.10.2004
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 262/23
 Skarga wniesiona dnia 2 września 2004 r. przez Komisję Wspólnot Europejskich przeciwko Republice Austrii
 (Sprawa C-378/04)
 (2004/C 262/42)
 Dnia 2 września 2004 r. do Trybunału Sprawiedliwości Wspólnot Europejskich została wniesiona skarga przeciwko Republice Austrii przez Komisję Wspólnot Europejskich. Pełnomocnikami procesowymi (strony skarżącej) są Denis Martin i Horstpeter Kreppel, z adresem do doręczeń w Luksemburgu.
 Strona skarżąca wnosi do Trybunału o orzeczenie w następujący sposób:
 1)
 Republika Austrii naruszyła zobowiązania wynikające z dyrektywy Rady 1999/38/WE z dnia 29 kwietnia 1999 r. zmieniającej po raz drugi dyrektywę 90/394/EWG w sprawie ochrony pracowników przed zagrożeniem dotyczącym narażenia na działanie czynników rakotwórczych podczas pracy i rozszerzającej ją o mutageny (1), nie wprowadzając w życie przepisów ustawowych, (wykonawczych) i administracyjnych niezbędnych do dokonania pełnej transpozycji tej dyrektywy, ewentualnie nie informując o tym Komisji.
 2)
 Republika Austrii ponosi koszty postępowania.
 Zarzuty i główne argumenty:
 Termin na dokonanie transpozycji dyrektywy 1999/38/WE upłynął dnia 29 kwietnia 2003 r.
 (1) Dz.U. L 138, str. 66.


text:
Der Wayne Gretzky 99 Award ist eine Auszeichnung der Ontario Hockey League für den wertvollsten Spieler der OHL-Playoffs. Erstmals wurde die Trophäe, deren Namensgeber Wayne Gretzky ist, in der Saison 1998/99 von der Ontario Hockey Association vergeben.
 Diese Auszeichnung ist nicht zu verwechseln mit der Wayne Gretzky Trophy, die alljährlich in der OHL an den Playoff-Sieger der Western Conference vergeben wird.
 Gewinner
 Siehe auch
 Trophée Guy Lafleur
 WHL Playoff MVP
 Weblinks
 Liste der Gewinner
 OHL-Trophäe


text:
 Događaji
 7. siječnja – Hrvatski planinar Stipe Božić prilikom uspona imenovao vrh na Antarktici po Hrvatskoj.
 25. siječnja – Obnovljen Hrvatski motociklistički savez, nakon razdvajanja Hrvatskog auto i moto športskog saveza (HAMŠS) na Hrvatski auto i karting savez i Hrvatski motociklistički savez.
 4. veljače – Predsjednik Srbije, Slobodan Milošević, priznao pobjedu oporbe na lokalnim izborima nakon prosvjeda koji su trajali tri mjeseca.
 15. veljače – Osnovan Hrvatski auto i karting savez, nakon razdvajanja Hrvatskog auto i moto športskog saveza (HAMŠS) na Hrvatski auto i karting savez i Hrvatski motociklistički savez.
 22. veljače – Klon ovce Dolly predstavljen javnosti, postaje prvo klonirano biće
 2. svibnja – Tony Blair postaje premijer Ujedinjenog Kraljevstva.
 17. svibnja – S odašiljanjem započeo program Hrvatskog katoličkog radija.
 17. svibnja – Zair postaje Demokratska Republika Kongo.
 1. srpnja – Hong Kong prelazi pod kineski suverenitet.
 15. srpnja – Slobodan Milošević izabran za predsjednika Savezne Republike Jugoslavije.
 31. kolovoza – U automobilskoj nesreći u Parizu poginula Diana, princeza od Walesa.
 4. rujna – Uspostavljeni diplomatski međudržavni odnosi Hrvatske i Izraela.
 18. rujna – Islamistička skupina izvela teroristički napad u Mostaru.
 Rođenja
 14. veljače – Breel Embolo, švicarski nogometaš
 12. srpnja – Malala Yousafzai, pakistanska aktivistica
 13. srpnja – Andrea Šimara, hrvatska rukometašica
 24. srpnja – Emre Mor, dansko-turski nogometaš
 30. rujna – Jana Kudrjavceva, ruska ritmička gimnastičarka
 9. listopada – Nina Donelli, hrvatska i slovenska pjevačica
 21. listopada – Kristina Prkačin, hrvatska rukometašica
 31. listopada – Marcus Rashford, engleski nogometaš
 27. prosinca – Ana Konjuh, hrvatska tenisačica
 Smrti
 Siječanj – ožujak
 26. veljače – Giuseppe Nuccio Bertone, talijanski proizvođač automobila (* 1912.)
 14. ožujka – Fred Zinnemann, američki filmski redatelj austrijskog porijekla (* 1907.)
 15. ožujka – Victor Vasarely, francuski slikar i grafičar mađarskog porijekla (* 1908.)
 Travanj – lipanj
 25. travnja – Vjekoslav Rukljač, hrvatski kipar (* 1916.)
 5. svibnja – Lojze Rozman, slovenski glumac (* 1930.)
 1. lipnja – Zvonimir Golob, hrvatski pjesnik (* 1927.)
 25. lipnja – Jacques-Yves Cousteau, francuski istraživač mora (* 1910.)
 Srpanj – rujan
 1. srpnja – Robert Mitchum, američki glumac (* 1917.)
 2. srpnja – James Stewart, američki filmski glumac (* 1908.)
 12. srpnja – Vinko Nikolić, hrvatski emigrantski pisac i novinar (* 1912.)
 15. srpnja – Gianni Versace, talijanski modni kreator (*1946.)
 16. kolovoza – Fedor Hanžeković, hrvatski filmski režiser (* 1913.)
 18. kolovoza – Renato Sanches, portugalski nogometaš
 31. kolovoza – Diana Spencer, britanska princeza od Walesa (* 1961.)
 5. rujna – Majka Terezija, časna sestra albanskog porijekla (* 1910.)
 Listopad – prosinac
 4. listopada – Romano Amerio, švicarski teolog, filozof i publicist (* 1905.)
 7. listopada – Janez Vrhovec, srpski glumac (* 1921.)
 20. studenog – Stanislava Pešić, srpska glumica (* 1941.)
 Nobelova nagrada za 1997. godinu
 Fizika: Steven Chu, Claude Cohen-Tannoudji i William D. Phillips
 Kemija: Paul Delos Boyer, John Ernest Walker i Jens Christian Skou
 Fiziologija i medicina: Stanley B. Prusiner
 Književnost: Dario Fo
 Mir: Međurnarodna kampanja za razminiravanje i Jody Williams
 Ekonomija: Robert Merton i Myron Scholes
 Izvori
 Vanjske poveznice


type: contracts

text:
 Svarīgs juridisks paziņojums
 |
 22000D1109(25)
 Oficiālais Vēstnesis L 284 , 09/11/2000 Lpp. 0057 - 0058
 EEZ Apvienotās komitejas LēmumsNr. 70/1999(1999. gada 2. jūnijs),ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību noteiktās jomās ārpus četrām pamatbrīvībāmEEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kas grozīts ar protokolu, ar kuru pielāgo Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, še turpmāk "Līgums", un jo īpaši tā 86. un 98. pantu,tā kā(1) Līguma 31. protokols grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 1999. gada 26. februāra Lēmumu Nr. 27/1999 [1];(2) ir lietderīgi paplašināt Līguma Līgumslēdzēju pušu sadarbību, lai iekļautu Kopienas darbības saistībā ar analīzi, pētījumiem un sadarbību nodarbinātības un darba tirgus jomā (Padomes Lēmums 98/171/EK) [2];(3) Līguma 31. protokols tādēļ būtu attiecīgi jāgroza, lai šī paplašinātā sadarbība var sākties ar 1999. gada 1. janvāri,IR PIEŅĒMUSI ŠĀDU LĒMUMU.1. pantsLīguma 31. protokola 15. pantā aiz 4. punkta pievieno šo:"5. No 1999. gada 1. janvāra EBTA valstis piedalās 8. punktā minētajās Kopienas darbībās.6. EBTA valstis sniedz finansiālu ieguldījumu 8. punktā minētajās darbībās saskaņā ar Līguma 82. panta 1. punkta a) apakšpunktu.7. EBTA valstis pilnībā piedalās EK komitejas darbībā, kas palīdz EK komisijai 8. punktā minēto darbību vadīšanā, attīstībā un īstenošanā.8. Līgumslēdzējas puses cenšas stiprināt sadarbību Kopienas darbību ietvaros, kas var izrietēt no šāda tiesību akta:- 398 D 0171: Padomes 1998. gada 23. februāra Lēmums 98/171/EK par Kopienas darbībām saistībā ar analīzi, pētījumiem un sadarbību nodarbinātības un darba tirgus jomā (OV L 63, 4.3.1998., 26. lpp.)."2. pantsŠis lēmums stājas spēkā 1999. gada 3. jūnijā ar noteikumu, ka EEZ Apvienotajai komitejai ir sniegti visi paziņojumi saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu.To piemēro no 1999. gada 1. janvāra.3. pantsŠo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un EEZ papildinājumā.Briselē, 1999. gada 2. jūnijāEEZ Apvienotās komitejas vārdā —priekšsēdētājsF. Barbaso[1] OV L 148, 22.6.2000., 54. lpp.[2] OV L 63, 4.3.1998., 26. lpp.--------------------------------------------------


text:
Дъ̀лго полѐ е село в Северозападна България. То се намира в община Димово, област Видин.
 География
 Село Дълго поле се намира на 13 km на югоизток от град Димово и на 5 km от пътя София-Видин.
 История
 Около 1630 г. турчин спахия събрал разпръснатите българи около кладенче с хубава вода и основал селото. Училището е открито през 1899 г.
 По време на колективизацията в селото е създадено Трудово кооперативно земеделско стопанство „Георги Димитров“ по името на комунистическия диктатор Георги Димитров.
 Икономика
 Почвата в този район е предимно чернозем. Отглеждат се много земеделски култури.
 Културни и природни забележителности
 Селото е заобиколено от трите си страни с реки, има много изворна вода.
 Редовни събития
 Всяка година на 24 май е събора на селото. Тогава във всяка една къща се пече агне или яре. Пие се известното в този район вино от сорта грозде „отел“.
 Личности
 В селото е роден известният лекоатлет на 110 m с препятствия Йордан Живков.
 Външни препратки
 Села в област Видин
 Населени места в община Димово


text:
Diktaattori (, ’sanelija’) on johtaja, jolla on diktatuurissa rajaton hallintavalta usein vallananastuksen perusteella. Diktaattorit ovat usein karismaattisia, ja heidän ympärilleen on myös rakennettu johtajakultti. Moni diktaattori on perustanut valtansa tueksi väkivaltakoneiston, jonka avulla he pystyvät valvomaan kansaansa ja vainoamaan vihollisiaan.
 Historia
 Rooman diktaattori
 Rooman tasavallassa diktaattori ei merkinnyt hirmuhallitsijaa, vaan hän oli konsulien hätätilassa määräajaksi nimittämä virkamies, jolla oli rajoittamaton valta. Hänet valittiin etenkin sotatilanteessa. Yleinen pituus diktaattorin toimikaudelle oli kuusi kuukautta. Esimerkiksi diktaattori Cincinnatusta pidettiin kansalaishyveiden ruumiillistumana. Julius Caesar sen sijaan kaappasi vallan sisällis-sodan jälkeen minkä jälkeen hänestä tuli dictator perpetuo, elinikäinen diktaattori. Hän täyttääkin monet diktaattorin nykymääritelmän merkeistä.
 Muita historiallisia diktaattoreita
 Rooman jälkeen diktaattoreina ovat hallinneet useiden monarkkien lisäksi myös esimerkiksi Oliver Cromwell Englannissa 1600-luvulla ja Napoleon Bonaparte Ranskassa 1800-luvulla.
 Nykyajan diktaattorit
 Nykyajan diktaattoreita alkoi nousta Euroopassa valtaan ensimmäisen maailmansodan jälkeen, kun monet Euroopan monarkioista luhistuivat. Toisen maailmansodan jälkeen diktaattoreita on noussut valtaan myös muualla maailmassa.
 1900- ja 2000-lukujen tunnetuimpia diktaattoreita ovat olleet Euroopassa Adolf Hitler, Josif Stalin, Benito Mussolini, Francisco Franco, António Salazar, Josip Broz Tito, Nicolae Ceaușescu ja Enver Hoxha, Aasiassa Mao Zedong, Pol Pot, Kim Il-sung, Kim Jong-il, Kim Jong-un, Ferdinand Marcos ja Suharto, arabimaailmassa Gamal Abdel Nasser, Saddam Hussein, Muammar Gaddafi, Hafiz al-Assad ja Bašar al-Assad, Afrikassa Idi Amin, Jean-Bédel Bokassa ja Mobutu Sese Seko, ja latinalaisessa Amerikassa Juan Perón, Augusto Pinochet, Getúlio Vargas, Rafael Trujillo, François Duvalier, Jean-Claude Duvalier ja Fidel Castro.
 Tausta
 Tuleva diktaattori on tavallisimmin syntynyt pienehköön ja hiukan syrjäiseen kaupunkiin kauas maailmanpoliittisista melskeistä, mutta ei suurkaupunkiin tai syrjäiselle maaseudulle. Jotkut heistä syntyivät hyvin toimeentulevaan perheeseen, kuten Mao, Castro ja Salazar, mutta rikkaaseen perheeseen ovat syntyneet vain ne heistä, joiden isä oli itsekin diktaattori. Diktaattorit eivät ole lapsena osoittaneet erityistä julmuutta saati poikkeuksellista lahjakkuuttakaan. Moni heistä on kokenut lapsena köyhyyttä ja väkivaltaa, mutta heidän lapsuusperheissään ei ole ollut poikkeuksellisen paljon suuria menetyksiä. Monen isä on ollut ankara, jopa väkivaltainen, mutta äiti lapsilleen omistautunut ja uhrautuvainen. Koulussa tuleva diktaattori on yleensä pärjännyt vähintään keskinkertaisesti, mutta esimerkiksi Idi Amin ei koskaan opetellut lukemaan tai kirjoittamaan. Diktaattoreista koulutetuin oli Salazar, joka toimi yliopiston professorina. Lisäksi Castrolla, Marcosilla, Saddamilla, Vargasilla ja Duvalierilla oli akateeminen tutkinto. Kouluttamattomatkin diktaattorit ovat kuitenkin saattaneet olleet ahkeria lukijoita, kuten Mussolini ja Hitler. Diktaattorien kielitaito on vaihdellut yksikielisistä monikielisiin. Aikuistuttuaan tuleva johtaja on yleensä jättänyt kotipaikkansa ja lähtenyt elämään kiertolaiselämää, asettuen lopulta suureen kaupunkiin. Moni ryhtyi sotilasuralle, ja diktaattoreiden yleisin ammatti onkin ollut upseeri.
 Vallassa
 Valtaannousu
 Diktaattori nousee usein valtaan, kun vallan ottanut ryhmä valitsee hänet keskuudestaan johtajakseen. Diktaattorin tehtäväksi tulee puhua uuden hallinnon puolesta, edustaa sitä kansalle ja muulle maailmalle, organisoida ryhmän politiikan toteutus, koordinoida heidän toimintansa hallinnossa ja virastoissa, sovitella sisäpiirin sisäisiä konflikteja, toimia hätätilanteissa ja sanoa viimeinen sana erimielisyyksissä. Samalla kun ryhmä pyrkii aluksi pitämään diktaattorin kontrollissaan, diktaattorin oman edun mukaista on varmistaa oma valtansa, mikä johtaa eturistiriitaan. Pelkäksi keulakuvaksi tarkoitettu ja alussa heikolta vaikuttanut johtaja pystyykin usein irtautumaan hänet valtaan nostaneen ryhmän kontrollista ja ottamaan kaiken vallan maassa, koska hänellä on käytössään kaikki valtion taloudelliset ja hallinnolliset resurssit.
 Moni diktaattori on noussut valtaan demokraattisissa vaaleissa, ja heillä on myöhemminkin ollut kansan tuki takanaan ainakin jonkin aikaa.
 Hallintatapa
 Diktaattorit ryhtyvät usein hallitsemaan massoja valvonnalla, uhkailulla ja perustamalla ilmiantojärjestelmiä, ja he mobilisoivat massoja joukkokokouksilla tai järjestöjen tai puolueiden kautta. Diktaattorin vahvuus ja itseluottamus voivat auttaa häntä pysymään vallassa, mutta yletön terrori on joskus johtanut kapinoihin ja jopa diktaattorin syrjäyttämiseen. Tilastojen mukaan pisimpään diktaattoreina ovat kuitenkin hallinneet ne, jotka ovat käyttäneet voimakkaimpia tukahduttamiskeinoja. Eniten ruumiita diktaattoreista ovat sodissa ja vainoissa tehtailleet Mao, Hitler ja Stalin.
 Diktaattorit perustelevat valtansa ja toimensa jollakin ideologialla, ja he edellyttävät kansaltaan johtajansa vision toteuttamista. Mussolini perusti fasismin, Hitler kansallissosialismin, Franco falangismin ja Mao maolaisuuden. Diktaattorin ideologia on usein yksinkertainen, ja se antaa massoille toivon uudesta alusta tai paluusta menneeseen loistoon. Johtaja itse on ideologiansa profeetta, ja usein hänen ideologiansa on koottu kirjaksi, jota jaetaan kansalle, kuten Gaddafin Vihreä kirja tai Maon Pieni punainen kirja. Monen diktaattorin ideologiaan on liittynyt militarismi, nationalismi, marxilaisuus, panarabialaisuus tai rodullinen ylivalta. Ideologiansa konkretisoimiseksi ja keskeiseksi työvälineekseen moni diktaattori on perustanut uuden puolueen, joka usein henkilöityy diktaattoriin itseensä. Diktaattori on myös yleensä valinnut jonkin ihmisryhmän syntipukiksi tai vihollisekseen, kuten juutalaiset, valkoiset tai jonkin vihollismaan asukkaat. Käynnistämällä sodan diktaattorit ovat usein pyrkineet yhdistämään massat.
 Diktaattorit ovat harvoin tunteneet taloustiedettä, ja he ovatkin yleensä delegoineet taloussuunnittelun muille. Moni diktaattori on hyödyntänyt talouspolitiikassaan pakkotyötä, pakkolunastuksia, omavaraisuutta ja luonnonvarojen lyhytnäköistä ja pidäkkeetöntä hyväksikäyttöä. Usein diktaattori ja hänen lähipiirinsä rikastuvat samalla kun valtio ja kansa köyhtyvät. Toisaalta moni diktatuuri on myös kehittynyt joillain aloilla, vaikka demokratiat ovatkin diktatuureja menestyksekkäämpiä.
 Käytännön hallintoa diktaattorin puolesta hoitaa tukijoukko, joka usein pysyy johtajalleen lojaalina. Monet diktaattorit ovat joko rajanneet lähimpien apuriensa määrän pieneksi tai jakaneet valtaa pieninä annoksina laajemmalle joukolle. Joidenkin diktaattoreiden taustajoukot koostuvat omista sukulaisista, mikä on yleistä klaaniyhteiskunnissa mutta harvinaisempaa kehittyneissä maissa. Sotilasdiktatuurissa johtajan lähipiiri koostuu juntan tai sotilashallituksen miehistä, yksipuoluediktatuurissa puolueen johdon jäsenistä, monarkkisessa diktatuurissa perheestä ja sukulaisista. Lähipiirin lisäksi diktaattoria tukee suuri joukko liehittelijöitä.
 Joskus diktaattori eliminoi sellaiset eliitin jäsenet ja apurinsa, jotka hän kokee uhkaksi itselleen. Sotilasdiktaattorit ovat myös joutuneet usein raivaamaan tieltään kilpailijoitaan tai syrjäyttämään nämä saadakseen vallan kokonaan itselleen.
 Karisma ja henkilökultti
 Diktaattorin valta on usein perustunut hänen henkilökohtaiseen karismaansa. Karismansa ansiosta diktaattori on pystynyt ohjaamaan maansa politiikkaa omalla tahdollaan ja saamaan kaikki tottelemaan itseään. Erityisen vetovoimaisina johtajina ja julkisina puhujina tunnettiin esimerkiksi Hitler ja Castro. Diktaattorin karisma ei ole aina perustunut ulkonäköön, sillä vaikka osa diktaattoreista on ollut edustavan näköisiä miehiä, moni heistä on ollut tavallisen näköinen.
 Diktaattorien ympärille on yleensä rakennettu henkilökultti, joskus jopa messiaaninen mytologia, johon liittyy yliluonnollisia tapahtumia. Matalaa profiilia ilman henkilökulttia diktaattoreista ovat pitäneet esimerkiksi Salazar ja Pol Pot.
 Moni diktaattori on ottanut itselleen ainutlaatuisen arvonimen. Hitler oli Führer, ’johtaja’, Mussolini Duce, Franco Caudillo, ja Idi Amin muun muassa "Brittiläisen imperiumin valloittaja".
 Elämäntyyli
 Päästyään valtaan monet diktaattorit ovat alkaneet elää pröystäilevästi, kuten Mobutu, Bokassa ja Marcos. Kohtuullisemmin elivät esimerkiksi Salazar, Hitler, Mussolini, Stalin ja Franco, vaikka useimmat heistä asuivatkin palatsissa. Lähes kaikilla diktaattoreilla on ollut yksi tai useampi vaimo sekä lapsia – lapsettomiksi ovat jääneet vain Hitler ja Salazar. Useimmat diktaattorien vaimot eivät ole osallistuneet politiikkaan, mutta etenkin Eva Perón, Elena Ceaușescu ja Nexhmije Hoxha saivat paljon vaikutusvaltaa. Moni diktaattori on ollut seksihurjastelija, mutta seksuaalisista perversioista tunnetaan lähinnä vain Gaddafi.
 Pukeutumistyyliltään diktaattorit ovat vaihdelleet laidasta laitaan koreilevasta vaatimattomaan. Sotilasunivormut ovat olleet yleinen pukeutumistyyli, sillä moni diktaattori tuli valtaan sotilasvallankaappauksessa. Sotilasunivormua käyttivät myös esimerkiksi Mussolini ja Hitler, vaikka eivät ammattisotilaita olleetkaan.
 Vallan loppu
 Diktaattorit hyvin harvoin luopuvat vallasta vapaaehtoisesti. Moni diktaattori onnistuu pysyttelemään vallassa koko elämänsä ajan. Tilastojen mukaan neljännes diktaattoreista on kuollut virassaan, kymmenen prosenttia on tapettu valtakautensa jälkeen, viidesosa on lähtenyt maanpakoon ja kymmenen prosenttia on joutunut vankilaan. Diktaattorien salamurhayritykset ovat yleisiä, mutta merkittävistä diktaattoreista salamurhan uhriksi on joutunut vain Trujillo. Oikeudenkäynti on järjestetty muun muassa Saddamille, Bokassalle ja Pol Potille. Diktaattorin syrjäyttää joko maan poliittinen eliitti, armeija, tai ulkopuolinen valta esimerkiksi hävityn sodan seurauksena. Lähes joka toinen kerta diktaattoria on seurannut toinen diktaattori, joka on joissain tapauksissa ollut kuolleen diktaattorin nimeämä seuraaja. Kuollut diktaattori jättää usein muistokseen näyttävän hautamuistomerkin, liudan patsaita sekä kuvia, joita pidetään julkisten rakennusten seinillä.
 Persoonallisuus ja motivaattorit
 Psykologian professori Fred Coolidge arvioi, että monia diktaattoreita ajaa yhdistelmä geeniperäisiä persoonallisuushäiriöitä kuten narsismi, vainoharhaisuus ja antisosiaalisuus. Piirteet voivat myös auttaa pysymään vallassa, esimerkiksi vainoharhainen François Duvalier vältti ainakin kuusi murhayritystä.
 Psykopaattiset piirteet
 Psykologian tutkimus on löytänyt erilaisia selityksiä diktaattoreiden mielenlaadulle. Esimerkiksi diktaattoreilla on paljon psykopaattien piirteitä, mutta he eivät näytä yleensä olevan psykopaatteja. Oikeat psykopaatit eivät näytä tuntevan mitään, mutta diktaattorit näyttäisivät tuntevan. Psykologi Scott Atranin tutkimusten mukaan vahvoja johtajia näyttää ajavan pikemminkin periaatteellisuus kuin ahneus tai sadismi.
 Epärealistinen kupla
 Diktaattorit alkavat nähdä maailman epärealistisesti ja yksinkertaistetusti, elävät kuplassa, saattavat kuvitella useimpien kannattavan heitä, eikä ympärillä ole arvostelijoita kuplaa rikkomassa. Tästä syystä heidän käyttäytymisensä muuttuu vuosi vuodelta hullummaksi. He elävät fantasiassa, jossa he ovat sankareita, Saddam Hussein vielä vihollisen lähestyessä Bagdadia, mutta diktaattorit saattavat taistella loppuun asti, vaikka olisi järkevämpää paeta tai neuvotella sopimus ajoissa.
 Valta muuttaa ihmistä
 Zimbabwen Robert Mugaben kerrotaan olleen nuorempana askeettinen, kohtelias ja tarkasti muita kuunteleva, mutta valta lienee muuttanut häntä. Valta saa ihmisen vähitellen huonommaksi kuuntelemaan muita ja taipuvaksi uskomaan saavutuksikseen asioita, jotka johtuivat sattumista.
 Artikkelissaan “How Power Corrupts” tutkijaryhmä arvelee vallan vähentävän stressiä ja siten kortisolin eritystä. Siksi diktaattoreilla on kapasiteettia erityisen stressaaviin asioihin kuten moraalittomat teot, ja vähemmän taipumusta katua.
 Katso myös
 Autoritarismi
 Despotismi
 Yksipuoluejärjestelmä
 Lähteet
 Viitteet
 Kirjallisuutta
 Aiheesta muualla
 Seulonnan keskeiset artikkelit


text:
 Avis juridique important
 |
 22000A0411(02)
 WIPO-traktat om fremførelser og fonogrammer (WPPT) - Fælles erklæringer
 EF-Tidende nr. L 089 af 11/04/2000 s. 0015 - 0023
 WIPO-traktat om fremførelser og fonogrammer(WPPT)Genève (1996)Indholdsfortegnelse>TABELPOSITION>PRÆAMBELDE KONTRAHERENDE PARTER -SOM ØNSKER at forbedre og opretholde beskyttelsen af udøvende kunstneres og fonogramfremstilleres rettigheder på en så effektiv og ensartet måde som muligt,SOM ERKENDER behovet for at indføre nye internationale bestemmelser med henblik på at opnå hensigtsmæssige løsninger på de problemer, der opstår som følge af den økonomiske, sociale, kulturelle og teknologiske udvikling,SOM ERKENDER den væsentlige betydning, som informations- og kommunikationsteknologiens udvikling og konvergens har for produktionen og brugen af fremførelser og fonogrammer,SOM ERKENDER behovet for at opretholde en ligevægt mellem de udøvende kunstneres og fonogramfremstilleres rettigheder og almenhedens interesse, navnlig hvad angår undervisning, forskning og adgang til oplysninger -ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:KAPITEL IALMINDELIGE BESTEMMELSERArtikel 1Forbindelsen med andre konventioner1. Denne traktat ændrer intet ved de gældende forpligtelser, som de kontraherende parter indbyrdes har indgået under den internationale konvention om beskyttelse af udøvende kunstnere, fremstillere af fonogrammer samt radio- og fjernsynsforetagender, der blev vedtaget i Rom den 26. oktober 1961 (i det følgende benævnt "Rom-konventionen").2. Den i nærværende traktat omhandlede beskyttelse begrænser eller påvirker på ingen måde beskyttelsen af ophavsretten til litterære og kunstneriske værker. Ingen bestemmelse i denne traktat kan derfor fortolkes som en indskrænkning af en sådan beskyttelse.3. Denne traktat har ingen forbindelse med og indskrænker ingen rettigheder eller forpligtelser ifølge andre traktater.Artikel 2DefinitionerI denne traktat forstås ved:a) "udøvende kunstnere": skuespillere, sangere, musikere, dansere og andre personer, som scenisk fremstiller, synger, reciterer, deklamerer, spiller, fortolker eller på anden måde fremfører litterære eller kunstneriske værker eller folkloreb) "fonogram": enhver optagelse af lyden fra en fremførelse eller af andre lyde eller af lyde udtrykt i en anden form, bortset fra optagelser, der indgår i et kinematografisk eller andet audiovisuelt værkc) "optagelse": en registrering af lyde eller af lyde udtrykt i en anden form, som ved hjælp af et apparatur kan opfattes, reproduceres eller videregivesd) "fremstiller af fonogrammer": den fysiske eller juridiske person, som tager initiativet til og bærer ansvaret for den første optagelse af lyden fra en fremførelse eller af andre lyde eller af lyde udtrykt i en anden forme) "udgivelse" af en optaget fremførelse eller et fonogram: offentligt udbud af kopier af den optagne fremførelse eller fonogrammet med samtykke fra indehaveren af rettighederne på betingelse af, at der offentligt udbydes et tilstrækkeligt antal kopierf) "radio- eller fjernsynsudsendelse": en for almenheden bestemt udsendelse ved hjælp af radiobølger af lyd eller af billede og lyd eller af udtryk herfor i en anden form; en sådan udsendelse via satellit er også en "radio- eller fjernsynsudsendelse"; udsendelse af kodede signaler er også en "radio- eller fjernsynsudsendelse", hvis apparaturet til dekodning stilles til rådighed for almenheden af radio- eller fjernsynforetagendet eller med dettes samtykkeg) "overføring til almenheden" af en fremførelse eller et fonogram: offentlig udsendelse ved hjælp af ethvert andet medium end radio og fjernsyn af lyden fra en fremførelse eller af den lyd eller lyd udtrykt i en anden form, der er optaget på et fonogram; i forbindelse med artikel 15 forstås ved "overføring til almenheden" også det forhold, at den lyd eller lyd udtrykt i en anden form, der er optaget på et fonogram, gøres hørbar for offentligheden.Artikel 3Den ved denne traktat beskyttede personkreds1. De kontraherende parter indrømmer de udøvende kunstnere og fremstillere af fonogrammer, som er statsborgere henhørende under andre kontraherende parter, den i denne traktat omhandlede beskyttelse.2. Ved statsborgere henhørende under andre kontraherende parter forstås de udøvende kunstnere eller fremstillere af fonogrammer, som ville opfylde beskyttelseskriterierne i henhold til Rom-konventionen, hvis alle de kontraherende parter i nærværende traktat var kontraherende stater i nævnte konvention. Med hensyn til disse beskyttelseskriterier skal de kontraherende parter anvende de relevante definitioner i nærværende traktats artikel 2.3. Enhver kontraherende part, der gør brug af mulighederne i Rom-konventionens artikel 5, stk. 3, eller med hensyn til nævnte konventions artikel 5 gør brug af konventionens artikel 17, skal afgive en notifikation som omhandlet i nævnte bestemmelser til generaldirektøren for Verdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsret (WIPO).Artikel 4National behandling1. En kontraherende part skal give statsborgere henhørende under andre kontraherende parter som omhandlet i artikel 3, stk. 2, samme behandling, som den giver sine egne statsborgere, med hensyn til de forskellige former for eneret, der indrømmes ved denne traktat, og den ret til et rimeligt vederlag, der er omhandlet i traktatens artikel 15.2. Den i stk. 1 omhandlede forpligtelse gælder ikke i det omfang, en anden i kontraherende part gør brug af de forbehold, der er tilladt ved traktatens artikel 15, stk. 3.KAPITEL IIUDØVENDE KUNSTNERES RETTIGHEDERArtikel 5Udøvende kunstneres droit moral1. Uafhængigt af de udøvende kunstneres økonomiske rettigheder og selv efter overdragelsen af sådanne rettigheder har en udøvende kunstner i forbindelse med sine hørbare live-fremførelser og fremførelser optaget på fonogram ret til at kræve sig navngivet som den udøvende kunstner, medmindre dette er udelukket som følge af den måde, hvorpå der gøres brug af fremførelsen, ligesom han kan fremsætte indsigelse mod enhver form for omarbejdelse, forvanskning eller ændring i øvrigt af sin fremførelse, som vil være krænkende for hans anseelse.2. En udøvende kunstners rettigheder i henhold til stk. 1 består stadig efter hans død, i det mindste indtil de økonomiske rettigheders ophør, og kan udøves af de personer eller institutioner, der er bemyndigede hertil ifølge den lovgivning, der gælder for den kontraherende part, hvor beskyttelsen påberåbes. Kontraherende parter, hvis lovgivning på tidspunktet for deres ratificering eller tiltrædelse af denne traktat ikke efter den udøvende kunstners død giver beskyttelse af alle de i det foregående stykke omhandlede rettigheder, kan dog fastsætte, at nogle af disse rettigheder ikke længere består efter den udøvende kunstners død.3. Retsmidlerne til håndhævelse af de ved denne artikel indrømmede rettigheder følger af den lovgivning, der gælder for den kontraherende part, hvor beskyttelsen påberåbes.Artikel 6Udøvende kunstneres økonomiske rettigheder vedrørende deres ikke optagne fremførelserUdøvende kunstnere har med hensyn til deres fremførelser eneret til at tillade:i) radio- eller fjernsynsudsendelse og anden overføring til almenheden af deres ikke optagne fremførelser, undtagen hvis fremførelsen allerede i sig selv er en radio- eller fjernsynsudsendelse, ogii) optagelse af deres ikke optagne fremførelser.Artikel 7Retten til reproduktionUdøvende kunstnere har eneret til at tillade direkte eller indirekte reproduktion af deres på fonogrammer optagne fremførelser, uanset måde og form.Artikel 8Retten til udbredelse1. Udøvende kunstnere har eneret til at tillade, at originalen eller kopien af deres på fonogram optagne fremførelser gøres tilgængelige for almenheden gennem salg eller anden overdragelse af ejendomsretten.2. Intet i denne traktat indskrænker de kontraherende parters frihed til at fastlægge de eventuelle betingelser, på hvilke den i stk. 1 omhandlede rettighed anses for udtømt, når der første gang er foretaget salg eller anden form for overdragelse af ejendomsretten til originalen eller en kopi af den optagne fremførelse med den udøvende kunstners tilladelse.Artikel 9Retten til udlejning1. Udøvende kunstnere har eneret til at tillade kommerciel udlejning til almenheden af originalen eller kopien af deres på fonogram optagne fremførelser i overensstemmelse med de kontraherende parters nationale lovgivning, også efter en eventuel udbredelse heraf foretaget af den udøvende kunstner eller med dennes tilladelse.2. Uanset stk. 1 kan en kontraherere part, som den 15. april 1994 havde og fortsat har en gældende ordning for rimelige vederlag til udøvende kunstnere for udlejning af kopien af deres på fonogram optagne fremførelser, fortsat opretholde en sådan ordning under forudsætning af, at den kommercielle udlejning af fonogrammer ikke giver anledning til en faktisk, udhuling af den udøvende kunstners eneret til reproduktion.Artikel 10Retten til at gøre optagne fremførelser tilgængeligeUdøvende kunstnere har eneret til at tillade, at deres på fonogram optagne fremførelser ved trådoverføring eller trådløst gøres tilgængelige for almenheden på en sådan måde, at den enkelte kan få adgang til fremførelserne fra et sted og på et tidspunkt, som vedkommende selv kan vælge.KAPITEL IIIRETTIGHEDER FOR FREMSTILLERE AF FONOGRAMMERArtikel 11Retten til reproduktionFremstillere af fonogrammer har eneret til at tillade direkte eller indirekte reproduktion af deres fonogrammer, uanset måde og form.Artikel 12Retten til udbredelse1. Fremstillere af fonogrammer har eneret til at tillade, at originalen eller kopier af deres fonogrammer gøres tilgængelige for almenheden gennem salg eller anden overdragelse af ejendomsretten.2. Intet i denne traktat indskrænker de kontraherendes parters frihed til at fastlægge de eventuelle betingelser, på hvilke den i stk. 1 omhandlede rettighed anses for udtømt, når der første gang er foretaget salg eller anden form for overdragelse af ejendomsretten til originalen eller en kopi af fonogrammet med tilladelse fra fremstilleren af fonogrammet.Artikel 13Retten til udlejning1. Fremstillere af fonogrammer har eneret til at tillade kommerciel udlejning til almenheden af originalen eller kopier af deres fonogrammer, også efter en eventuel udbredelse heraf foretaget af fremstilleren eller med dennes tilladelse.2. Uanset stk. 1 kan en kontraherende part, som den 15. april 1994 havde og fortsat har en gældende ordning for rimelige vederlag til fremstillere af fonogrammer for udlejning af kopier af deres fonogrammer, fortsat opretholde en sådan ordning under forudsætning af, at den kommercielle udlejning af fonogrammer ikke giver anledning til en faktisk udhuling af fremstilleres eneret til reproduktion af fonogrammer.Artikel 41Retten til at gøre fonogrammer tilgængeligeFremstillere af fonogrammer har eneret til at tillade, at deres fonogrammer ved trådoverføring eller trådløst gøres tilgængelige for almenheden på en sådan måde, at den enkelte kan få adgang hertil fra et sted og på et tidspunkt, som vedkommende selv kan vælge.KAPITEL IVFÆLLES BESTEMMELSERArtikel 15Retten til vederlag for radio- og fjernsynsudsendelse og anden overføring til almenheden1. Udøvende kunstnere og fremstillere af fonogrammer har ret til et enkelt rimeligt vederlag for direkte eller indirekte brug af et i kommercielt øjemed udgivet fonogram til radio- eller fjensynsudsendelse eller anden overføring til almenheden.2. De kontraherende parter kan i deres nationale lovgivning fastsætte, at kravet om det enkelte rimelige vederlag fra brugeren skal fremsættes af den udøvende kunstner, af fremstilleren af fonogrammet eller af begge. De kontraherende parter kan fastsætte nationale retsforskrifter om, hvorledes den udøvende kunstner og fremstilleren af fonogrammet skal dele det enkelte rimelige vederlag, hvis der ikke mellem den udøvende kunstner og fremstilleren af fonogrammet er indgået aftale herom.3. Enhver kontraherende part kan ved en meddelelse, der deponeres hos WIPO's generaldirektør, erklære, at den kun vil lade bestemmelserne i stk. 1 finde anvendelse på bestemte former for brug, eller at den vil begrænse deres anvendelse på en anden måde, eller at den slet ikke vil anvende nævnte bestemmelser.4. Fonogrammer, der ved trådoverføring eller trådløst er gjort tilgængelige for almenheden på en sådan måde, at den enkelte kan få adgang hertil fra et sted og på et tidspunkt, som vedkommende selv kan vælge, anses i forbindelse med denne artikel for at være udgivet i kommercielt øjemed.Artikel 16Begrænsninger og undtagelser1. De kontraherende parter kan med hensyn til beskyttelsen af udøvende kunstnere og fremstillere af fonogrammer i deres nationale lovgivning fastsætte samme form for begrænsninger og undtagelser, som de i deres nationale lovgivning fastsætter vedrørende beskyttelsen af ophavsretten til litterære og kunstneriske værker.2. De kontraherende parter indskrænker eventuelle begrænsninger af eller undtagelser fra de i denne traktat indrømmede rettigheder til visse særlige tilfælde, som ikke hindrer en normal udnyttelse af fremførelsen eller fonogrammet, og som ikke på urimelig måde skader den udøvende kunstners eller fremstillerens legitime interesser.Artikel 17Beskyttelsens varighed1. Den beskyttelse, der skal indrømmes udøvende kunstnere i henhold til denne traktat, skal mindst vare indtil udgangen af en periode på 50 år regnet fra udgangen af det år, hvor fremførelsen blev optaget på fonogram.2. Den beskyttelse, der skal indrømmes fremstillere af fonogrammer i henhold til denne traktat, skal mindst vare til udgangen af en periode på 50 år regnet fra udgangen af det år, hvor fonogrammet blev udgivet, eller, hvis en sådan udgivelse ikke finder sted inden 50 år efter optagelsen af fonogrammet, 50 år fra udgangen af det år, hvor optagelsen blev foretaget.Artikel 18Forpligtelser vedrørende teknologiske foranstaltningerDe kontraherende parter sørger for den nødvendige retlige beskyttelse og for effektive retsmidler over for omgåelse af effektive teknologiske foranstaltninger, som udøvende kunstnere eller fremstillere af fonogrammer anvender i forbindelse med udøvelsen af deres rettigheder i henhold til denne traktat, og som begrænser handlinger med hensyn til deres fremførelser eller fonogrammer, som de pågældende udøvende kunstnere eller fremstillere af fonogrammer ikke har tilladt, eller som ikke er tilladt ifølge lovgivningen.Artikel 19Forpligtelser vedrørende oplysninger om forvaltning af rettigheder1. De kontraherende parter sørger for, at der er hensigtsmæssige og effektive retsmidler til rådighed over for enhver person, som bevidst foretager en af følgende handlinger, og som ved, eller for så vidt angår civilretlige retsmidler burde vide, at handlingen indebærer, muliggør, letter eller skjuler en krænkelse af en rettighed, der er omfattet af denne traktat:i) ubeføjet slettelse eller ændring af edb-oplysninger om forvaltning af rettighederii) spredning, import med henblik på spredning, radio- eller fjernsynsudsendelse eller anden overføring til eller tilrådighedsstillelse for almenheden af fremførelser, kopier af optagne fremførelser eller fonogrammer uden tilladelse med viden om, at edb-oplysninger om forvaltning af rettigheder ubeføjet er blevet slettet eller ændret.2. I denne artikel forstås ved "oplysninger om forvaltning af rettigheder" oplysninger, som identificerer den udøvende kunstner, den udøvende kunstners fremførelse, fremstilleren af fonogrammet, fonogrammet, indehaveren af en eller anden form for rettigheder vedrørende fremførelsen eller fonogrammet, eller oplysninger om vilkår og betingelser for brug af fremførelsen eller fonogrammet samt enhver form for numre eller koder, der er udtryk for sådanne oplysninger, når nogle af disse oplysninger er knyttet til en kopi af en optaget fremførelse eller af et fonogram eller fremtræder i forbindelse med, at en optaget fremførelse eller af et fonogram overføres til eller gøres tilgængelig for almenheden.Artikel 20FormaliteterDe ved denne traktat indrømmede rettigheder og udøvelsen heraf må ikke betinges af nogen form for formaliteter.Artikel 21ForbeholdForbehold over for denne traktat tillades ikke, jf. dog artikel 15, stk. 3.Artikel 22Tidsmæssig anvendelse1. De kontraherende parter lader Bernerkonventionens artikel 18 finde tilsvarende anvendelse på de rettigheder, der indrømmes udøvende kunstnere og fremstillere af fonogrammer ved nærværende traktat.2. Uanset stk. 1 kan en kontraherende part begrænse anvendelsen af artikel 5 i denne traktat til fremførelser, der har fundet sted efter traktatens ikrafttrædelse for den pågældende part.Artikel 23Håndhævelse af rettigheder1. De kontraherende parter forpligter sig til i overensstemmelse med deres retsordener at vedtage de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre anvendelsen af denne traktat.2. De kontraherende parter sørger for, at deres lovgivning indeholder håndhævelsesprocedurer, der giver mulighed for effektivt at skride ind over for enhver form for krænkelse af rettigheder, der er omfattet af denne traktat, herunder foreløbige forholdsregler til hindring af krænkelser, og retsmidler, der gennem deres afskrækkende virkning kan forebygge fremtidige krænkelser.KAPITEL VADMINISTRATIVE OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSERArtikel 24Forsamling1. a) De kontraherende parter har en forsamling.b) Hver kontraherende part repræsenteres af én delegeret, som kan bistås af suppleanter, rådgivere og eksperter.c) Hver delegations udgifter afholdes af den kontraherende part, som har udpeget delegationen. Forsamlingen kan anmode WIPO om at yde finansiel bistand for at lette deltagelse af delegationer fra kontraherende parter, som i overensstemmelse med den faste praksis, der følges af De Forenede Nationers generalforsamling, anses for at være udviklingslande, eller som er ved at overgå til markedsøkonomi.2. a) Forsamlingen behandler spørgsmål vedrørende opretholdelsen og videreudviklingen samt gennemførelsen og anvendelsen af denne traktat.b) Forsamlingen varetager i forbindelse med beslutninger om, hvorvidt visse mellemstatslige organisationer kan blive parter i denne traktat, den opgave, den er tillagt ved artikel 26, stk. 2.c) Forsamlingen træffer beslutning om indkaldelse af enhver diplomatisk konference med henblik på revision af denne traktat og giver WIPO's generaldirektør de instrukser, der er nødvendige for forberedelsen af en sådan diplomatisk konference.3. a) Enhver kontraherende part, der er en stat, har én stemme og kan kun stemme på egne vegne.b) Enhver kontraherende part, der er en mellemstatslig organisation, kan deltage i afstemninger i stedet for sine medlemsstater med et antal stemmer svarende til det antal af dets medlemsstater, der er parter i denne traktat. En sådan mellemstatslig organisation kan ikke deltage i en afstemning, hvis en af dens medlemsstater udøver sin stemmeret, og omvendt.4. Forsamlingen afholder ordinært møde én gang hvert andet år efter indkadelse fra WIPO's generaldirektør.5. Forsamlingen fastsætter selv sin forretningsorden, herunder bestemmelser om indkaldelse til ekstraordinære møder, betingelser for beslutningsdygtighed og, under iagttagelse af traktatens bestemmelser, de krævede flertal ved forskellige former for beslutninger.Artikel 25Det Internationale BureauWIPO's Internationale Bureau varetager de administrative opgaver i forbindelse med traktaten.Artikel 26Betingelsente for at blive part i traktaten1. Enhver stat, der er medlem af WIPO, kan blive part i denne traktat.2. Forsamlingen kan beslutte at tillade en mellemstatslig organisation at blive part i denne traktat, hvis den pågældende organisation afgiver en erklæring om, at den har kompetence og egen lovgivning, der er bindende for alle dens medlemsstater, på områder, der er omfattet af denne traktat, og at den i overensstemmelse med sine egne interne procedurer er blevet behørigt bemyndiget til at blive part i denne traktat.3. Det Europæiske Fællesskab, som på den diplomatiske konference, der vedtog denne traktat, har afgivet en erklæring som omhandlet i foregående stykke, kan blive part i denne traktat.Artikel 27Rettigheder og forpligtelser ifølge traktatenMedmindre andet fremgår af særlige bestemmelser i denne traktat, har hver kontraherende part alle de rettigheder, og er hver kontraherende part undergivet alle de forpligtelser, der følger af traktaten.Artikel 28Undertegnelse af traktatenDenne traktat er indtil den 31. december 1997 åben for undertegnelse for enhver stat, der er medlem af WIPO, og for Det Europæiske Fællesskab.Artikel 29Traktatens ikrafttrædelseDenne traktat træder i kraft tre måneder efter det tidspunkt, hvor 30 stater har deponeret deres ratifikations- eller tiltrædelsesinstrumenter hos WIPO's generaldirektør.Artikel 30Den faktiske dato for en parts deltagelse i traktatenDenne traktat er bindendei) for de 30 stater, der er omhandlet i artikel 29, fra den dato, hvor traktaten træder i kraftii) for enhver anden stat fra tre måneder efter den dato, på hvilken den pågældende stat har deponeret sit instrument hos WIPO's generaldirektøriii) for Det Europæiske Fællesskab fra tre måneder efter datoen for deponeringen af dets ratifikations- eller tiltrædelsesinstrument, hvis et sådant instrument deponeres efter traktatens ikrafttrædelse i henhold til artikel 29, eller fra tre måneder efter traktatens ikrafttrædelse, hvis et sådant instrument deponeres inden traktatens ikrafttrædelseiv) for enhver anden mellemstatslig organisation, der har fået tilladelse til at blive part i denne traktat, fra tre måneder efter datoen for deponeringen af dens tiltrædelsesinstrument.Artikel 31Opsigelse af traktatenDenne traktat kan opsiges af enhver kontraherende part ved meddelelse herom til WIPO's generaldirektør. Enhver opsigelse får virkning ét år efter den dato, på hvilken WIPO's generaldirektør har modtaget meddelelsen.Artikel 32Traktatens officielle sprog1. Denne traktat undertegnes i ét originaleksemplar på engelsk, arabisk, kinesisk, fransk, russisk og spansk, idet udgaverne på disse sprog alle har samme gyldighed.2. Officielle tekster på andre sprog end dem, der er nævnt i stk. 1, udarbejdes af WIPO's generaldirektør på anmodning af en interesseret part og efter samråd med alle interesserede parter. I dette stykke forstås ved "interesseret part" enhver stat, der er medlem af WIPO, hvis dens officielle sprog eller et af dens officielle sprog berøres, og Det Europæiske Fællesskab og enhver anden mellemstatslig organisation, der måtte blive part i denne traktat, hvis et af vedkommende organisations officielle sprog berøres.Artikel 33DepositarWIPO's generaldirektør er depositar for denne traktat.FælleserklæringerVedrørende artikel 1Artikel 1, stk. 2, præciserer forholdet mellem rettigheder vedrørende fonogrammer i henhold til nærværende traktat og ophavsretten til værker optaget på fonogrammer. I tilfælde, hvor der kræves tilladelse såvel fra ophavsmanden til et værk optaget på et fonogram som fra en udøvende kunstner eller en fremstiller af fonogrammer med rettigheder vedrørende fonogrammet, bortfalder kravet om tilladelse fra ophavsmanden ikke, fordi der også kræves tilladelse fra den udøvende kunstner eller fremstilleren, og omvendt.Intet i artikel 1, stk. 2, udelukker en kontraherende part fra tillige at indrømme en udøvende kunstner eller en fremstiller af fonogrammer andre former for eneret end dem, der skal indrømmes i henhold til nærværende traktat.Vedrørende artikel 2, litra b)Den i artikel 2, litra b), givne definition af et fonogram er ikke udtryk for, at rettighederne vedrørende fonogrammer på nogen måde ændres, ved at de indgår i et kinematografisk eller et andet audiovisuelt værk.Vedrørende artikel 2, litra e), artikel 8, 9, 12 og 13I forbindelse med retten til udbredelse og retten til udlejning skal der ved udtrykkene "kopier" og "originalen eller kopier" i disse artikler udelukkende forstås fikserede kopier, der kan bringes i omsætning som rørlige ting.Vedrørende artikel 3Udtrykket "statsborger i en anden kontraherende stat" i Rom-konventionens artikel 5, litra a), og artikel 16, litra a), nr. iv), skal, når det anvendes i forbindelse med nærværende traktat, for så vidt angår en mellemstatslig organisation, der er kontraherende part i nærværende traktat, forstås som en statsborger i et af de lande, der er medlemmer af den pågældende organisation.Vedrørende artikel 3, stk. 2Med henblik på anvendelsen af artikel 3, stk. 2, sidestilles den endelige fremstilling af masterbånd med optagelse.Vedrørende artikel 7, 11 og 16Ret til reproduktion, således som fastsat i artikel 7 og 11, og de deri gældende undtagelser, jf. artikel 16, finder fuldt ud anvendelse på det digitale område, navnlig ved udnyttelse af fremførelser og fonogrammer i digital form. Lagring af en beskyttet fremførelse eller et beskyttet fonogram i digital form på et elektronisk medium sidestilles med reproduktion i disse artiklers forstand.Vedrørende artikel 15Artikel 15 er ikke udtryk for nogen fuldstændig løsning med hensyn til omfanget af de rettigheder vedrørende radio- og fjernsynsudsendelse og anden overføring til almenheden, som fremstillere af fonogrammer og udøvende kunstnere bør indrømmes i den digitale tidsalder. Delegationerne kunne ikke nå til enighed om forskellige forslag om under visse omstændigheder at indrømme visse former for eneret og om at indrømme rettigheder uden mulighed for forbehold, og de lod derfor dette spørgsmål stå åbent med henblik på en senere løsning.Vedrørende artikel 15Artikel 15 er ikke til hinder for, at den i denne artikel omhandlede rettighed indrømmes udøvere af folklore og fremstillere af fonogrammer med optagelser af folklore, hvor sådanne fonogrammer ikke er blevet udgivet i kommercielt øjemed.Vedrørende artikel 16Den fælles erklæring vedrørende artikel 10 (begrænsninger og undtagelser) i WIPO-traktaten om ophavsret finder med de fornødne ændringer også anvendelse på artikel 16 (begrænsninger og undtagelser) i WIPO-traktaten om fremførelser og fonogrammer.Vedrørende artikel 19Den fælles erklæring vedrørende artikel 12 (om forpligtelser vedrørende oplysninger om forvaltning af rettigheder) i WIPO-traktaten om ophavsret finder med de fornødne ændringer også anvendelse på artikel 19 (om forpligtelser vedrørende oplysninger om forvaltning af rettigheder) i WIPO-traktaten om fremførelser og fonogrammer.


text:
Tá an Ríocht Monera comhdhéanta de bhaictéir agus orgáinigh eile, an mórchuid díobh ina orgáinigh bídeacha, aoncheallacha lena n-ábhar ghéiniteach scaoilte sa chill.
 Ní mar sin atá plandaí, ainmhithe agus eocaróit eile
 (núicléas fíor), is i núicléas na cille a mbíonn na crómasóim agus na géinte.
 Tráth bhí an tuiscint ann go raibh Monera ina aon de chúig ríocht na bitheolaíochta, ach tá an tuiscint ann anois go bhfuil dhá ríocht i gceist: na heobaictéir agus na aircéabhaictéir.
 Bhí cill phrócarótach ag tromlach na n-orgánach sa Ríocht Monera ( sé sin gan núicléas) Mar gheall ar seo,ar uairibh glaoití Prócarót nó Prócaróit ar an Ríocht seo.
 Prócaróit


text:
 11.9.2017
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 C 300/3
 Arrest van het Hof (Tweede kamer) van 20 juli 2017 (verzoek om een prejudiciële beslissing ingediend door de Audiencia Provincial de Alicante — Spanje) — Ornua Co-operative Limited, voorheen The Irish Dairy Board Co-operative Limited/Tindale & Stanton Ltd España, SL
 (Zaak C-93/16) (1)
 ([Prejudiciële verwijzing - Intellectuele eigendom - Uniemerk - Eenheidskarakter - Verordening (EG) nr. 207/2009 - Artikel 9, lid 1, onder b) en c) - Eenvormige bescherming van het aan het Uniemerk verbonden recht tegen gevaren voor verwarring en tegen afbreuk aan de reputatie - Vreedzame co-existentie van dit merk met een door een derde in een deel van de Europese Unie gebruikt nationaal merk - Geen vreedzame co-existentie elders in de Unie - Perceptie van de gemiddelde consument - Verschillen in perceptie die kunnen bestaan in verschillende delen van de Unie])
 (2017/C 300/04)
 Procestaal: Spaans
 Verwijzende rechter
 Audiencia Provincial de Alicante
 Partijen in het hoofdgeding
 Verzoekende partij: Ornua Co-operative Limited, voorheen The Irish Dairy Board Co-operative Limited
 Verwerende partij: Tindale & Stanton Ltd España, SL
 Dictum
 1)
 Artikel 9, lid 1, onder b), van verordening (EG) nr. 207/2009 van de Raad van 26 februari 2009 inzake het [Unie]merk moet aldus worden uitgelegd dat op basis van het feit dat een Uniemerk en een nationaal merk in een deel van de Europese Unie vreedzaam co-existeren, niet kan worden geconcludeerd dat in een ander deel van de Unie, waar dit Uniemerk en het aan dit nationale merk gelijke teken niet vreedzaam co-existeren, geen gevaar voor verwarring van dit Uniemerk met dit teken bestaat.
 2)
 Artikel 9, lid 1, onder b), van verordening nr. 207/2009 moet aldus worden uitgelegd dat de elementen die volgens de rechtbank voor het Uniemerk waarbij een vordering wegens inbreuk is ingesteld relevant zijn om te beoordelen of het de houder van een Uniemerk is toegestaan, het gebruik van een teken te verbieden in een deel van de Europese Unie waarop deze vordering geen betrekking heeft, door deze rechtbank in aanmerking kunnen worden genomen om te beoordelen of het deze houder is toegestaan het gebruik van dit teken te verbieden in het deel van de Unie waarop deze vordering betrekking heeft, mits de marktomstandigheden en de socioculturele omstandigheden in die beide delen van de Unie onderling niet duidelijk verschillen.
 3)
 Artikel 9, lid 1, onder c), van verordening nr. 207/2009 moet aldus worden uitgelegd dat op basis van het feit dat een bekend Uniemerk en een teken in een deel van de Europese Unie vreedzaam co-existeren, niet kan worden geconcludeerd dat in een ander deel van de Unie, waar deze niet vreedzaam co-existeren, een geldige reden bestaat die het gebruik van dit teken rechtvaardigt.
 (1) PB C 156 van 2.5.2016.


text:
 16.11.2017
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 300/63
 DECIZIA NR. 102/2016 A COMITETULUI MIXT AL SEE
 din 29 aprilie 2016
 de modificare a anexei XXI (Statistică) la Acordul privind SEE [2017/2052]
 COMITETUL MIXT AL SEE,
 având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European („Acordul privind SEE”), în special articolul 98,
 întrucât:
 (1)
 Regulamentul (UE) 2016/114 al Comisiei din 28 ianuarie 2016 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1177/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare referitoare la venit și la condițiile de viață (EU-SILC) în ceea ce privește ediția 2017 a listei variabilelor țintă secundare referitoare la sănătate și sănătatea copiilor (1) trebuie încorporat în Acordul privind SEE.
 (2)
 Prin urmare, anexa XXI la Acordul privind SEE ar trebui modificată în mod corespunzător,
 ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
 Articolul 1
 În anexa XXI la Acordul privind SEE, după punctul 18ie [Regulamentul (UE) 2015/245 al Comisiei] se inserează următorul punct:
 „18if.
 32016 R 0114: Regulamentul (UE) 2016/114 al Comisiei din 28 ianuarie 2016 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1177/2003 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare referitoare la venit și la condițiile de viață (EU-SILC) în ceea ce privește ediția 2017 a listei variabilelor țintă secundare referitoare la sănătate și sănătatea copiilor (JO L 23, 29.1.2016, p. 40).”
 Articolul 2
 Textele Regulamentului (UE) 2016/114 în limbile islandeză și norvegiană, care urmează să fie publicate în suplimentul SEE la Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, sunt autentice.
 Articolul 3
 Prezenta decizie intră în vigoare la 30 aprilie 2016, cu condiția să se fi efectuat toate notificările prevăzute la articolul 103 alineatul (1) din Acordul privind SEE (*1).
 Articolul 4
 Prezenta decizie se publică în secțiunea SEE și în suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Uniunii Europene.
 Adoptată la Bruxelles, 29 aprilie 2016.
 Pentru Comitetul mixt al SEE
 Președintele
 Claude MAERTEN
 (1) JO L 23, 29.1.2016, p. 40.
 (*1) Nu au fost semnalate obligații constituționale.


type: other

text:
Ustalenie źródła przychodu z tytułu sprzedaży działek, które nie były wykorzystywane w prowadzonej działalności gospodarczej.
 IBPBII/2/415-707/14/MMinterpretacja indywidualna
 Na podstawie art. 14b § 1 i § 6 ustawy z dnia 29 sierpnia 1997 r. Ordynacja podatkowa (t.j. Dz.U. z 2012 r. poz. 749 ze zm.) oraz § 5 rozporządzenia Ministra Finansów z dnia 20 czerwca 2007 r. w sprawie upoważnienia do wydawania interpretacji przepisów prawa podatkowego (Dz.U. Nr 112, poz. 770 ze zm.) – Dyrektor Izby Skarbowej w Katowicach, działający w imieniu Ministra Finansów, stwierdza, że stanowisko przedstawione we wniosku z 18 czerwca 2014 r. (data otrzymania 30 czerwca 2014 r.) o wydanie pisemnej interpretacji przepisów prawa podatkowego dotyczącej podatku dochodowego od osób fizycznych m.in. w zakresie skutków podatkowych odpłatnego zbycia działek nr 766, 767 i 768 – jest prawidłowe.
 W dniu 30 czerwca 2014 r. otrzymano ww. wniosek o wydanie interpretacji indywidualnej dotyczącej podatku dochodowego od osób fizycznych m.in. w zakresie skutków podatkowych odpłatnego zbycia działek nr 766, 767 i 768.
 Niniejsza interpretacja zawiera ocenę stanowiska Wnioskodawcy wyłącznie w zakresie skutków podatkowych odpłatnego zbycia działki nr 766, 767 i 768. Ocena stanowiska w zakresie skutków podatkowych odpłatnego zbycia działki nr 770 i 771 została zawarta w odrębnej interpretacji.
 Wobec tego przychód z tytułu odpłatnego zbycia nieruchomości lub jej części, oraz udziału w nieruchomości nie podlega, w świetle ww. przepisu, opodatkowaniu podatkiem dochodowym od osób fizycznych, jeżeli spełnione są łącznie dwa warunki:
 odpłatne zbycie nieruchomości nie następuje w wykonywaniu działalności gospodarczej,
 Z wniosku wynika, że Wnioskodawca planuje sprzedać kilka działek. Działki nr 766, 767 i 768 nigdy nie były wykorzystywane do celów prowadzonej przez Wnioskodawcę działalności gospodarczej oraz nie były nabyte w celu ich odsprzedaży. Ponadto Wnioskodawca nie prowadzi działalności gospodarczej w zakresie obrotu nieruchomościami.
 W celu ustalenia czy sprzedaż będzie stanowiła dla Wnioskodawcy przychód z tytułu odpłatnego zbycia nieruchomości, określonego w art. 10 ust. 1 pkt 8 ustawy o podatku dochodowym od osób fizycznych, czy też stanowić będzie przychód z pozarolniczej działalności gospodarczej należy mieć na uwadze zamiar, okoliczności i cel działań związanych z odpłatnym zbyciem nieruchomości.
 Co do zasady sprzedaż przedmiotów z majątku prywatnego osoby fizycznej, które nie są związane z działalnością gospodarczą oraz nie były nabyte w celu ich odprzedaży, nie stanowi działalności gospodarczej w rozumieniu ustawy o podatku dochodowym od osób fizycznych. Działania, których wyłącznym celem jest zaspokojenie własnych potrzeb osoby podejmującej określone czynności nie stanowią działalności gospodarczej. Zatem sprzedaż przedmiotów z majątku prywatnego osoby fizycznej, które nie są związane z działalnością gospodarczą oraz nie były nabyte w celu ich odsprzedaży, nie stanowi działalności gospodarczej w rozumieniu ustawy o podatku dochodowym od osób fizycznych. W konsekwencji, w oparciu o okoliczności przedstawione przez Wnioskodawcę, należy stwierdzić, że ewentualny przychód jaki powstanie po stronie Wnioskodawcy należałoby zakwalifikować do źródła, o którym mowa w art. 10 ust. 1 pkt 8 ww. ustawy o podatku dochodowym od osób fizycznych.
 Mając jednak na uwadze okoliczność, że Wnioskodawca działki nr 766, 767 i 768 nabył w 2002 r. i 2006 r. ocenić należy, że ich sprzedaż w 2014 r. zgodnie z ww. art. 10 ust. 1 pkt 8 lit. a) ustawy o podatku dochodowym od osób fizycznych w ogóle nie będzie stanowić źródła przychodu, bowiem zostanie dokonana po upływie pięciu lat licząc od końca roku kalendarzowego, w którym nastąpiło ich nabycie.
 Podsumowując, skoro planowana sprzedaż działek nr 766, 767, 768 nie będzie mieć związku z prowadzoną przez Wnioskodawcę działalnością gospodarczą, to sprzedaż ta mogłaby być dla Wnioskodawcy źródłem przychodu, o którym mowa w art. 10 ust. 1 pkt 8 ustawy o podatku dochodowym od osób fizycznych, tj. przychodem z odpłatnego zbycia nieruchomości, o ile zostałaby dokonana w określonym czasie, tj. przed upływem pięciu lat, licząc od końca roku kalendarzowego, w którym nastąpiło nabycie powyższych nieruchomości. Ponieważ jednak w niniejszej sprawie sprzedaż ma nastąpić po upływie pięciu lat, licząc od końca roku kalendarzowego, w którym nastąpiło nabycie ww. działek, to sprzedaż ta w świetle okoliczności przedstawionych przez Wnioskodawcę i przyjętych za podstawę orzekania przez Organ, nie będzie również stanowiła dla Wnioskodawcy źródła przychodu, o którym mowa w przepisie art. 10 ust. 1 pkt 8 lit. a) ustawy o podatku dochodowym od osób fizycznych.
 Lokalizacja: Wyszukiwarka > Działalność gospodarcza > IBPBII/2/415-707/14/MM


type: legislation

text:
 Avviż Legali Importanti
 |
 52008PC0891
 Proposta għal regolament tal-Kunsill (KE) Nru .../... ta’ li jistabbilixxi format uniformi għall-viżi (verżjoni kkodifikata) /* KUMM/2008/0891 finali - CNS 2008/0265 */
 [pic] | KUMMISSJONI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ |Brussel 19.12.2008KUMM(2008) 891 finali2008/0265 (CNS)Proposta għalREGOLAMENT TAL-KUNSILL (KE) Nru .../...ta’li jistabbilixxi format uniformi għall-viżi (verżjoni kkodifikata)(preżentata mill-Kummissjoni)2008/0265 (CNS)Proposta għalREGOLAMENT TAL-KUNSILL (KE) Nru .../...ta’li jistabbilixxi format uniformi għall-viżi(Verżjoni kkodifikata)MEMORANDUM TA’ SPJEGAZZJONI1. Fl-isfond ta’ Ewropa għall-poplu, il-Kummissjoni tisħaq li tissimplifika u tiċċara il-liġi tal-Komunità sabiex tkun iktar ċara u iktar aċċessibbli liċ-ċittadin komuni u b’hekk toffrilu aktar opportunitajiet u ċ-ċans li juża d-drittijiet speċifiċi li tagħtih.Ma jistax jintlaħaq dan il-għan sakemm il-bosta dispożizzjonijiet li ġew emendati ħafna drabi b’mod sostanzjali, jibqgħu imferxin bejn l-att oriġinali u atti segwenti li jemendaw l-oriġinali. Hemm bżonn għalhekk ta’ riċerka mdaqqsa li tqabbel ħafna atti differenti ma’ xulxin sabiex jiġu identifikati r-regoli preżenti.Għalhekk hu essenzjali li ssir kodifikazzjoni ta’ regoli li ġew emendati ta’ sikwit sabiex il-liġi tal-Komunità tkun ċara u trasparenti.2. Għalhekk fl-1 ta’ April 1987 il-Kummissjoni ddeċidiet[1] li tordna lill-persunal tagħha li kull att leġislattiv għandu jiġi kkodifikat wara mhux iktar minn għaxar emendi, u tenfasizza li din hi kundizzjoni minima u li d-dipartimenti għandhom jippruvaw li jikkodifikaw it-testi li huma responsabbli għalihom anke wara inqas emendi biex jiżguraw li r-regoli tal-Komunità huma ċari u jinftiehmu malajr.3. Il-Konklużjoni tal-Presidenza tal-Kunsill Ewropew ta’ Edinburgu (Diċembru 1992) ikkonfermaw dan[2], waqt li saħqu l-importanza tal- kodifikazzjoni għaliex tagħti ċertezza għal-liġi applikabbli.Il-kodifikazzjoni għandha sseħħ skond il-proċedura normali leġislattiva tal-Komunità.Għalkemm l-ebda bidla sostanzjali ma tista ssir lill-atti li jiġu kkodifikati , il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni qablu permezz ta’ ftehim interistituzzjonali ta' l-20 ta’ Diċembru 1994 li jistgħu jużaw proċedura mgħaġġla għall-adozzjoni bikrija ta’ atti ta’ kodifikazzjoni.4. L-għan ta’ din il-proposta hu li sseħħ il-kodifikazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1683/95 tad-29 ta’ Mejju 1995 li jistabbilixxi format uniformi għall-viżi[3]. Ir-Regolament l-ġdid jissupera lill-atti varji inkorporati fih[4]; din il-proposta żżomm il-kontenut kollu ta’ l-atti li qed jiġu kkodifikati u għalhekk kull ma tagħmel hu li tgħaqqadhom bl-emendi formali biss kif meħtieġ mill-eżerċizzju ta’ kodifikazzjoni nnifsu.5. Il-proposta tal- kodifikazzjoni nħasbet a bażi ta’ konsolidazzjoni preliminarja fil-lingwi kollha uffiċjali tar-Regolament (KE) Nru 1683/95 u ta’ l-atti li jemendawh, magħmula mill-Uffiċċju għall-Pubblikazzjonijiet Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej permezz ta’ sistema ta’ pproċessar ta’ data . Fejn l-Artikoli ngħataw numri ġodda, il-korrelazzjoni bejn in-numri ġodda u qodma tidher fit-tabella misjuba fl-Anness III tar-Regolament kkodifikat.Proposta għalê 1683/95 (adattat)(COD)REGOLAMENT TAL-KUNSILL (KE) Nru .../...ta’li jistabbilixxi format uniformi għall-viżi (verżjoni kkodifikata)IL-KUNSILL TA’ L-UNJONI EWROPEA,Wara li kkunsidra t-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea, u b'mod partikolari l-Artikolu Ö 62(2)(b)(iii) Õ tiegħu,Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni,Wara li kkunsidra l-opinjoni tal-Parlament Ewropew[5],Billi:ê(1) Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1683/95 tad-29 ta’ Mejju 1995 li jistabbilixxi format uniformi għall-viżi[6] ġie emendat kemm-il darba[7] b’mod sostanzjali. Għal iktar ċarezza u razzjonalità, l-imsemmi Regolament għandu jiġi kkodifikat.ê 334/2002 Premessa 4 u 1683/95 Premessa 2(2) L-istabbiliment ta’ format uniformi tal-viżi huwa element essenzjali fl-armonizzazzjoni tal-politika tal-visi. L-Artikolu 14 tat-Trattat jistipula li s-suq intern għandu jinkludi żona mingħajr fruntieri interni li fihom il-moviment ħieles ta’ persuni huwa żgurat skond id-dispożizzjonijiet tat-Trattat.ê 1683/95 Premessa 3(3) Huwa essenzjali li l-format uniformi tal-viżi għandu jkun fih l-informazzjoni kollha meħtieġa u għandu jilħaq livelli tekniċi għoljin ħafna, speċjalment rigward il-ħarsien kontra l-falsifikazzjoni. Għandu jkun addattat ukoll għall-użu mill-Istati Membri kollha u għandu jkollu karatteristiċi ta’ sigurtà magħrufa universalment li huma viżibbli għall-għajn b’mod ċar.ê 334/2002 Premessa 5(4) Barra minn dan, jeħtieġ li tinżamm dispożizzjoni għal standards komuni dwar l-implimentazzjoni tal-format uniformi għall-viżi, partikolarment regoli komuni fuq il-metodi tekniċi u standards li għandhom jintużaw biex timtela’ l-formula.ê 334/2002 Premessa 6 (adattat)(5) Ö F’dan ir-rigward Õ l-integrazzjoni ta’ ritratt prodott skond standards għolja ta’ sigurtà huwa l-ewwel pass lejn l-użu ta’ elementi li jistabbilixxu rabta aktar affidabbli bejn il-viża u d-detentur bħala kontribuzzjoni importanti biex ikun żgurat li l-format uniformi għall-viżi huwa protett ukoll kontra l-użu frawdolenti. Għandhom jitqiesu l-ispeċifikazzjonijiet preskritti fid-dokument ICAO (Organizzazzjoni Internazzjonali dwar l-Avjazzjoni Ċivili) 9303 fuq viżi li jinqraw bil-magna.ê 1683/95 Premessa 4 (adattat)(6) Dan ir-Regolament jistabbilixxi biss dawk l-ispeċifikazzjonijiet li m’humiex sigrieti. Dawn l-ispeċifikazzjonijiet jeħtieġ li jiġu supplimentati bi speċifikazzjonijiet ulterjuri li Ö fir-rigward tagħhom għandu jkun possibbli li jiġi deċiż li Õ jibqgħu jinżammu sigrieti sabiex titwaqqaf il-falsifikazzjoni u li ma jistgħux jinkludu data personali jew referenzi għal data ta’ din ix-xorta. Il-Kummissjoni għandha tingħata setgħat sabiex tadotta speċifikazzjonijiet ulterjuri.ê(7) Il-miżuri meħtieġa għall-implimentazzjoni ta' dan ir-Regolament għandhom jiġu adottati skond id-Deċiżjoni tal-Kunsill 1999/468/KE tat-28 ta’ Ġunju 1999 li tistabbilixxi l-proċeduri għall-eżerċizzju tas-setgħat ta’ implimentazzjoni mogħtija lill-Kummissjoni[8].ê 1683/95 Premessa 5(8) Biex jiġi żgurat li l-informazzjoni msemmija ma tkunx disponibbli għal aktar persuni milli huwa meħtieġ, huwa wkoll essenzjali li kull Stat Membru għandu jaħtar mhux aktar minn korp wieħed li jkollu r-responsabbiltà li jistampa l-format uniformi għall-viżi, u l-Istati Membri għandhom jibqgħu ħielsa li jibdlu l-korp, jekk ikun meħtieġ. Għal raġunijiet ta’ sigurtà, kull Stat Membru għandu jikkomunika l-isem tal-korp kompetenti lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri l-oħra.ê 1683/95 Premessa 6 (adattat)(9) Sabiex ikun effettiv, dan ir-Regolament għandu japplika għall-viżi kollha Ö kif definit f’dan ir-Regolament Õ. L-Istati Membri għandhom ikunu wkoll ħielsa li jużaw il-format ta’ viża uniformi għall-viżi għal skopijiet barra minn dawk Ö definiti f’dan ir-Regolament Õ, sakemm id-differenzi li jkunu viżibbli għall-għajn ikunu nkorporati sabiex ikun impossibbli li ssir konfużjoni mal-viża uniformi.ê 1683/95 Premessa 7(10) Fir-rigward tad-data personali li għandha titniżżel fuq il-format uniformi tal-viżi skond l-Anness I li jinsab hawn taħt, għandha tiġi żgurata konformita' mad-dispożizzjonijiet rigward il-ħarsien tad-data ta' l-Istati Membri kif ukoll mal-leġislazzjoni rilevanti tal-Komunità.ê 334/2002 Premessa 10(11) Il-miżuri provduti f’dan ir-Regolament m’għandhomx jaffettwaw ir-regoli li bħalissa jirregolaw ir-rikonoxximent tal-validità tad-dokumenti ta’ l-ivjaġġar.ê 856/2008 Premessa 5(12) Fir-rigward ta' l-Iżlanda u n-Norveġja, dan ir-Regolament huwa żvilupp fuq id-dispożizzjonijiet ta' l-acquis ta' Schengen fit-tifsira tal-Ftehim konkluż bejn il-Kunsill ta' l-Unjoni Ewropea u r-Repubblika ta' l-Iżlanda u r-Renju tan-Norveġja dwar l-assoċjazzjoni ta' dawn iż-żewġ Stati fl-implimentazzjoni, l-applikazzjoni u l-iżvilupp ta' l-acquis ta' Schengen[9] li jaqgħu taħt il-qasam li għalih hemm referenza fl-Artikolu 1, punt B tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 1999/437/KE[10] dwar ċerti arranġamenti għall-applikazzjoni ta' dak il-Ftehim.ê 856/2008 Premessa 6(13) Fir-rigward ta’ l-Iżvizzera, dan ir-Regolament jikkostitwixxi żvilupp f'dispożizzjonijiet ta’ l-acquis ta’ Schengen, fis-sens tal-Ftehim ffirmat bejn l-Unjoni Ewropea, il-Komunità Ewropea u l-Konfederazzjoni Żvizzera dwar l-assoċjazzjoni tal-Konfederazzjoni Żvizzera ma’ l-implimentazzjoni, l-applikazzjoni u l-iżvilupp ta’ l-acquis ta’ Schengen, li jaqgħu taħt il-qasam imsemmi fl-Artikolu 1, punt A, tad-Deċiżjoni 1999/437/KE meta jinqara flimkien ma’ l-Artikolu 4(1) tad-Deċiżjonijiet tal-Kunsill 2004/849/KE[11] u 2004/860/KE[12].ê 856/2008 Premessa 7(14) Fir-rigward tal-Liechtenstein, dan ir-Regolament jikkostitwixxi żvilupp tad-dispożizzjonijiet ta' l-acquis ta' Schengen fis-sens tal-Protokoll iffirmat bejn l-Unjoni Ewropea, il-Komunita' Ewropea, il-Konfederazzjoni Żvizzera u l-Prinċipat ta' Liechtenstein dwar l-adeżjoni tal-Prinċipat ta' Liechtenstein mal-Ftehin bejn l-Unjoni Europea, il-Komunita' Europea u l-Konfederazzjoni Żvizzera dwar l-assoċjazzjoni tal-Konfederazzjoni Żvizzera ma' l-implimentazzjoni, l-applikazzjoni u l-iżvilupp ta' l-acquis ta' Schengen, li jaqgħu fl-ambitu msemmi fil-punt A ta' l-Artikolu 1 tad-Deċiżjoni 1999/437/KE, meta tinqara flimkien ma' l-Artikolu 3 tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2008/261/KE[13].ê 856/2008 Premessa 8(15) Skond L-Artikolu 1 tal-Protokoll dwar il-pożizzjoni tar-Renju Unit u ta' l-Irlanda anness mat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea u mat-Trattat li jistabbilixxi l-Komunita' Ewropea, ir-Renju Unit u l-Irlanda m'humiex qed jipparteċipaw fl-adozzjoni ta' dan ir-Regolament. B'riżultat ta' dan, u mingħajr preġudizzju għall-Artikolu 4 ta' l-imsemmi Protokoll, id-dispożizzjonijiet ta' dan ir-Regolament ma japplikawx għar-Renju Unit u għall-Irlanda,ê 1683/95ADOTTA DAN IR-REGOLAMENT:Artikolu 1Viżi maħruġa mill-Istati Membri f’konformità ma’ Artikolu 2 għandhom ikunu magħmula fil-forma ta’ format uniformi (sticker).Huma għandhom jikkonformaw ma’ l-ispeċifikazzjonijiet stabbiliti fl-Anness I.ê 1683/95 Art. 5Artikolu 2Għall-għanijiet ta’ dan ir-Regolament “viża” għandha tfisser awtorizzazzjoni mogħtija minn jew deċiżjoni meħuda minn Stat Membru li hi meħtieġa għad-dħul fit-territorju tiegħu bil-għan li:(a) ssir żjara f’dak l-Istat Membru jew f’diversi Stati Membri għal mhux aktar minn tlett xhur b’kollox;(b) transitu f’territorju jew f’żona ta transitu ta’ ajruport ta’ dak l-Istat Membru jew ta’ diversi Stati Membri.ê 334/2002 Art. 1 punt 1Artikolu 31. Għandhom ikunu stabbiliti speċifikazzjonijiet tekniċi ulterjuri għall-format uniformi għall-viżi dwar li ġej skond il-proċedura msemmija fl-Artikolu 6(2):(a) elementi addizzjonali u ħtiġiet ta’ sigurtà inklużi standards aktar għoljin kontra l-falsifikazzjoni;(b) standards u metodi tekniċi li għandhom jintużaw għall-mili tal-viża uniformi.2. Il-kuluri ta’ l-isticker tal-viża jistgħu jinbidlu skond il-proċedura msemmija fl-Artikolu 6(2).ê 856/2008 Art. 1 punt 1 (adattat)3. Skond il-proċedura li hemm referenza għaliha fl-Artikolu 6(2), jista’ jiġi deċiż li l-ispeċifikazzjonijiet imsemmija fil-paragrafu 1 Ö ta' dan l-Artikolu Õ għandhom ikunu sigrieti u ma jiġux ippubblikati. F’dak il-każ, dawn ghandhom ikunu disponibbli biss għall-korpi maħtura mill-Istati Membri bħala l-korpi responsabbli għall-istampar u għal dawk il-persuni awtorizzati minn Stat Membru jew mill-Kummissjoni.ê 1683/95 Art. 3Artikolu 4Kull Stat Membru għandu jaħtar korp wieħed li jkollu r-responsabbiltà biex jistampa l-viżi. Dan għandu jikkomunika l-isem ta’ dak il-korp lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri l-oħra. L-istess korp jista’ għal dan il-għan jiġi maħtur minn żewġ Stati Membri jew iktar. Kull Stat Membru għandu jkun intitolat li jbiddel l-korp maħtur tiegħu. Huwa għandu jinforma lill-Kummissjoni u lill-Istati Membri l-oħra dwar dan.ê 1683/95 Art. 4Artikolu 51 . Mingħajr preġudizzju għad-dispożizzjonijiet rilevanti aktar estensivi li jirrigwardaw il-ħarsien tad-data, individwu li għalih tkun inħarġet viża għandu jkollu d-dritt li jivverifika d-dettalji personali mniżżla fil-viża u, fejn approprjat, li jitlob li jsiru korrezzjonijiet jew tħassir.2. M’għandha tingħata l-ebda informazzjoni f’forma li tista’ tinqara minn magna fuq il-format uniformi tal-viżi, sakemm din tkunx tidher ukoll fil-kaxxi deskritti fil-punti 6 sa 12 ta’ l-Anness I, jew sakemm ma tkunx imsemmija fid-dokument relevanti ta' l-ivvjaġġar.ê 334/2002 Art. 1 punt 2Artikolu 61. Il-Kummissjoni għandha tkun megħjuna minn kumitat.2. Fil-każ li ssir referenza għal dan il-paragrafu, għandhom japplikaw l-Artikoli 5 u 7 tad-Deċiżjoni 1999/468/KE.Il-perijodu ta’ żmien imsemmi fl-Artikolu 5(6) tad-Deċiżjoni 1999/468/KE huwa stabbilit għal xahrejn.ê 1683/95Artikolu 7Meta l-Istati Membri jużaw il-format ta’ viża uniformi għal skopijiet apparti minn dawk koperti mill-Artikolu 2, għandhom jittieħdu miżuri xierqa sabiex jiġi żgurat li ma tkunx possibbli konfużjoni mal-viża msemmija fl-Artikolu 2.êArtikolu 8Ir-Regolament (KE) Nru 1683/95 hu mħassar.Referenzi għar-Regolament li ġie mħassar għandhom jinftiehmu bħala referenzi għal dan ir-Regolament u għandhom jinqraw skond it-tabella ta’ korrelazzjoni fl-Anness III.ê 1683/95 Art. 8 (adattat)Artikolu 9Dan ir-Regolament għandu jidħol fis-seħħ Ö fl-1 ta' Mejju 2009 Õ.ê 1683/95Dan ir-Regolament għandu jorbot fl-intier tiegħu u japplika direttament fl-Istati Membri kollha skond it-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea.Magħmul fi Brussell,Għall-KunsillIl-Presidentê 1683/95 AnnessANNESS Iê 856/2008 Art 1 punt 3 (adattat)[pic]Karatteristiċi ta' sigurtà1. Ritratt integrat meħud b’konformità ma’ standards ta’ sigurtà għolja.2. Marka li hija ottikament varjabbli ("kinegram" jew l-ekwivalenti tagħha) għandha tidher f'dan l-ispazju. Skond l-angolu mnejn wieħed iħares lejha, 12-il stilla, l-ittra "E" u globu jsiru viżibbli f'daqsijiet u lwien diversi.3. Il-logo li jkun jikkonsisti f'ittra jew f'diversi ittri li jindikaw l-Istat Membru li joħroġha (jew "BNL" fil-każ ta' pajjiżi Benelux, jiġifieri il-Belġju, il-Lussemburgu u l-Olanda) b'effett ta' xbiha inviżibbli għandu jidher f'dan l-ispazju. Dan il-logo għandu jidher ċar meta mqiegħed ċatt u jidher skur meta mdawwar b'90°. Għandhom jintużaw il-logos li ġejjin: A għall-Awstrija, BG għall-Bulgarija, BNL għall-Benelux, CY għal Ċipru, CZE għar-Repubblika Ċeka, D għall-Ġermanja, DK għad-Danimarka, E għal Spanja, EST għall-Estonja, F għal Franza, FIN għall-Finlandja, GR għall-Greċja, H għall-Ungerija, I għall-Italja, IRL għall-Irlanda, LT għall-Litwanja, LVA għal-Latvja, M għal Malta, P-għall-Portugall, ROU għar-Rumanija, S għall-Iżvezja, SK għas-Slovakkja, SVN għas-Slovenja, UK għar-Renju Unit.4. Il-kelma "viża" b'ittri kapitali għandha tidher fin-nofs ta' dan l-ispazju b'kuluri li jkanġu. Skond l-angolu mnejn wieħed iħares lejha, għandha tidher ħadra jew ħamra.5. Din il-kaxxa għandha jkollha n-numru nazzjonali b’9 numri ta’ l-isticker tal-viża, li għandha tkun stampata minn qabel. Għandu jintuża tip speċjali.5a. Din il-kaxxa għandha jkollha l-kodiċi bi tliet ittri tal-pajjiż kif stabbilit fid-Dokument ta' l-ICAO 9303 dwar id-dokumenti ta' l-ivjaġġar li jistgħu jinqraw minn Magna[14], li jindika l-Istat Membru li joħroġ il-viża.In-"numru ta’ l-isticker tal-viża" huwa l-kodiċi bi tliet ittri tal-pajjiż kif jidher fil-kaxxa 5a u n-numru nazzjonali kif imsemmi fil-kaxxa 5.Taqsimiet li għandhom jimtlew6. Din il-kaxxa għandha tibda bil-kliem "valida għal". L-awtorità li toħroġha għandha tindika t-territorju jew territorji li għalihom il-viża hi valida.7. Din il-kaxxa għandha tibda bil-kelma "minn" u l-kelma "sa" għandha tidher aktar ’il quddiem fuq il-linja. L-awtorità tal-ħruġ għandha tindika hawn il-perjodu ta' validità tal-viża.8. Din il-kaxxa għandha tibda bil-kliem it-"tip ta' viża". L-awtorità tal-ħruġ għandha tindika l-kategorija tal-viża b'mod konformi ma' l-Artikoli 2 u 7. Aktar lil hinn fuq l-istess linja il-kliem "għadd ta’ entrati", "dewmien taż-żjara" (jiġifieri kemm l-applikant bi ħsiebu jdum) u għandha tidher ukoll "jiem".9. Din il-kaxxa għandha tibda bil-kliem "maħruġa fi" u għandha tintuża biex tindika l-post minn fejn inħarġet.10. Din il-kaxxa għandha tibda bil-kelma "fi" (li ħdejha għandha timtela d-data tal-ħruġ mill-awtorità li toħroġha) u aktar lil hinn fuq l-istess linja għandu jidher il-kliem "numru tal-passaport" (li ħdejh għandu jidher in-numru tal-passaport tad-detentur).11. Din il-kaxxa għandha tibda bil-kliem "Kunjom, Isem".12. Din il-kaxxa għandha tibda bil-kliem "kummenti". Din għandha tintuża mill-awtorità tal-ħruġ sabiex tindika kull informazzjoni ulterjuri li titqies neċessarja, sakemm tkun konformi ma' l-Artikolu 5. Iż-żewġ linji u nofs li jiġu wara għandhom jitħallew vojta għal kummenti bħal dawn.13. Din il-kaxxa għandha jkun fiha l-informazzjoni f'forma li tista' tinqara minn makkinarju sabiex jitħaffu l-kontrolli fil-fruntieri esterni. L-ispazju li jinqara mill-makkinarju għandu jkun fih test stampat fl-istampar fl-isfond, li jindika l-Istat Membru li joħroġ id-dokument. Dan it-test m’għandux jaffettwa l-karratteristiċi tekniċi ta' l-ispazju li jinqara mill-makkinarju jew il-kapaċità li jkun jista' jinqara.Il-karta għandha tkun ta' lewn naturali b'marki ħomor u blu.Il-kliem li jindika l-kaxxi għandu jidher bl-Ingliż u bil-Franċiż. L-Istat Membru li joħroġ il-viża jista' jżid it-tielet lingwa li tkun lingwa uffiċjali tal-Komunità. Madankollu, il-kelma "viża" fil-linja ta' fuq nett tista' tidher fi kwalunkwe lingwa uffiċjali tal-Komunità._____________éANNESS IIRegolament imħassar flimkien ma’ lista ta' l-emendi suċċessivi tiegħuRegolament tal-Kunsill (KE) Nru 1683/95 (ĠU L 164, 14.7.1995, p. 1) |Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 334/2002 (ĠU L 53, 23.2.2002, p. 7) Punt 18.B.1 ta' l-Anness II ta' l-Att ta' l-Adeżjoni ta' l-2003 (ĠU L 236, 23.9.2003, p. 718) | Artikoli 1 u 3 biss |Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1791/2006 (ĠU L 363, 20.12.2006, p. 1) Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 856/2008 (ĠU L 235, 2.9.2008, p. 1) | Biss rigward ir-referenza għar-Regolament (KE) Nru 1683/95 fil-ħdax-il inċiż ta' l-Artikolu 1(1) u Anness, Parti 11, punt B.1 |_____________ANNESS IIITABELLA TA' KORRELAZZJONIREGOLAMENT (KE) NRU 1683/95 | DAN IR-REGOLAMENT |ARTIKOLU 1, L-EWWEL SENTENZA | ARTIKOLU 1, L-EWWEL PARAGRAFU |ARTIKOLU 1, IT-TIENI SENTENZA | ARTIKOLU 1, IT-TIENI PARAGRAFU |ARTIKOLU 2 | ARTIKOLU 3 |ARTIKOLU 3(2) | Artikolu 4 |Artikolu 4 | Artikolu 5 |Artikolu 5, kliem tal-bidu | Artikolu 2, kliem tal-bidu |Artikolu 5, l-ewwel inċiż | Artikolu 2(a) |Artikolu 5, it-tieni inċiż | Artikolu 2(b) |Artikolu 6(1) u (2) | Artikolu 6(1) u (2) |Artikolu 6(3) | - |Artikoli 7 | Artikoli 7 |- | Artikolu 8 |Artikolu 8, l-ewwel paragrafu | Artikolu 9 |Artikolu 8, it-tieni paragrafu | - |Artikolu 8, it-tielet paragrafu | - |Anness | Anness I |- | Anness II |- | Anness III |_____________[1] KUMM(87) 868 PV.[2] Ara l-Anness 3 għal Parti A tal-Konklużjonijiet.[3] Magħmul skond il-Komunikazzjoni mill-Kummissjoni lill-Parlament Ewropew u lill-Kunsill – Kodifikazzjoni ta’ l-Acquis Communautaire, KUMM(2001) 645 finali.[4] Ara l-Anness II għal din il-proposta.[5] ĠU L [...], [...], p. [...].[6] ĠU L 164, 14.7.1995, p. 1.[7] Ara l-Anness II.[8] ĠU L 184, 17.7.1999, p. 23.[9] ĠU L 176, 10.7.1999, p. 36.[10] ĠU L 176, 10.7.1999, p. 31.[11] ĠU L 368, 15.12.2004, p. 26.[12] ĠU L 370, 17.12.2004, p. 78.[13] ĠU L 83, 26.3.2008, p. 3.[14] Eċċezzjoni ghall-Ġermanja: dokument ta' l-ICAO 9303 dwar dokumenti ta' l-ivjaġġar li jistgħu jinqraw minn magna jipprovdi għall-Ġermanja il-kodici tal-pajjiż "D".