text:
 14.11.2013
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 303/17
 REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) NR. 1144/2013 AL COMISIEI
 din 13 noiembrie 2013
 de înregistrare a unei denumiri în Registrul specialităților tradiționale garantate [Tepertős pogácsa (STG)]
 COMISIA EUROPEANĂ,
 având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
 având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),
 întrucât:
 (1)
 Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 a abrogat și a înlocuit Regulamentul (CE) nr. 509/2006 al Consiliului din 20 martie 2006 privind specialitățile tradiționale garantate din produse agricole și alimentare (2).
 (2)
 În conformitate cu articolul 8 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 509/2006, cererea de înregistrare a denumirii „Tepertős pogácsa” depusă de Ungaria a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 (3).
 (3)
 Germania și Austria au transmis Comisiei declarații de opoziție în conformitate cu articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 509/2006. Comisia a examinat declarațiile de opoziție în conformitate cu alineatul (3) din articolul respectiv și le-a considerat admisibile.
 (4)
 Ungaria a indicat că a încheiat un acord cu Germania și cu Austria.
 (5)
 În privința Germaniei, acordul respectiv a dus la modificarea cererii de înregistrare prin eliminarea indicațiilor referitoare la parametrii obligatorii de calitate a făinii (BL55 și BL80).
 (6)
 Austria a acceptat asigurările Ungariei că cererea de înregistrare vizează doar protejarea ca specialitate tradițională garantată a denumirii maghiare „Tepertős pogácsa”, precum și că cererea de înregistrare a denumirii maghiare „Tepertős pogácsa” nu afectează produsele denumite „Grammelpogatsche” și nu pune în pericol fabricarea produsului comercializat cu denumirea „Grammelpogatsche”.
 (7)
 Ținând cont de aceste elemente, este oportun ca denumirea „Tepertős pogácsa” să fie înscrisă în Registrul specialităților tradiționale garantate și să se actualizeze și să se publice caietul de sarcini,
 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
 Articolul 1
 Se înregistrează denumirea care figurează în anexa I la prezentul regulament.
 Articolul 2
 Anexa II la prezentul regulament conține caietul de sarcini actualizat.
 Articolul 3
 Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
 Adoptat la Bruxelles, 13 noiembrie 2013.
 Pentru Comisie
 Președintele
 José Manuel BARROSO
 (1) JO L 343, 14.12.2012, p. 1.
 (2) JO L 93, 31.3.2006, p. 1.
 (3) JO C 180, 21.6.2012, p. 16.
 ANEXA I
 Produse agricole și alimentare enumerate la punctul II din anexa I la Regulamentul (UE) nr. 1151/2012:
 Clasa 2.3. Produse de panificație, produse de patiserie, produse de cofetărie, biscuiți
 UNGARIA
 Tepertős pogácsa (STG)
 ANEXA II
 1. Caietul de sarcini
 1.1. Denumirea propusă pentru înregistrare
 „Tepertős pogácsa”
 La comercializarea produsului, eticheta poate conține următoarea mențiune: „produs tradițional maghiar” („magyar hagyományok szerint előállított”). Textul mențiunii poate fi tradus, de asemenea, în alte limbi oficiale.
 1.2. Denumirea
 
 este specifică în sine
 ☒
 exprimă caracterul specific al produsului agricol sau alimentar
 Adjectivul „tepertős” din denumire se referă la jumările obținute prin topirea slăninii de porc, care după tocare constituie, sub formă de pastă, ingredientul specific al „turtelor sărate rotunde” denumite pogăcele cu jumări.
 1.3. A se indica dacă s-a solicitat rezervarea denumirii în temeiul articolului 13 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 509/2006
 
 Înregistrare cu rezervarea denumirii
 ☒
 Înregistrare fără rezervarea denumirii
 1.4. Tip de produs
 Clasa 2.3.
 Produse de panificație, produse de patiserie, produse de cofetărie, biscuiți
 1.5. Descrierea produsului agricol sau alimentar căruia i se aplică denumirea de la punctul 3.1
 „Tepertős pogácsa” este un produs sărat de patiserie cu formă rotundă, cilindrică, cu diametrul între 3-5 cm și masa de 25-50 g, care conține jumări urluite și untură de porc, dospit cu drojdie, obținut din aluat fraged sau foietaj, condimentat cu sare și piper. Produsul prezintă o suprafață maro-roșcată, cu crestături pătrate pe partea superioară. Partea inferioară este netedă, de culoare maro-roșcată. În aluat, bucățile de jumări se regăsesc împrăștiate în mod uniform. Varianta fragedă poate fi ruptă în bucăți, iar varianta din foietaj prezintă un aluat moale care se desface în foi. Gustul este cel ușor sărat și piperat al jumării topite. Produsul are un conținut de grăsimi calculat la substanța uscată de 20-30 % și conține 25-40 % jumări în raport cu făina utilizată. Cel puțin 60 % din conținutul de grăsimi provine de la jumări.
 Caracteristici organoleptice:
 Pogăcele „Tepertős pogácsa” fragede
 Pogăcele „Tepertős pogácsa” din foietaj
 Aspect
 Formă rotundă, uniform cilindrică.
 Formă rotundă, cilindrică, cu ușoare imperfecțiuni.
 Crustă
 Partea de sus este lucioasă, de culoare maro-roșcat, cu crestături dese în formă de cruce, partea laterală este mată, de culoarea nisipului, iar partea inferioară este netedă, având o culoare maro-roșcat.
 Miez
 Are o compoziție deosebit de fragedă, dar nu se fărâmițează. Bucățile de jumări sunt împrăștiate în mod uniform, având o culoare maro deschis.
 Compoziție ușor foietată, poate fi desfăcută în foi, bucățile de jumări sunt vizibile între foi, având o culoare maro deschis.
 Gust
 Gust specific de jumări, plăcut sărat, ușor piperat.
 Aromă
 Miros specific de jumări și untură de porc, piperat.
 Caracteristici fizice și chimice:
 Conținut de grăsime: conținutul de grăsime al produsului finit, calculat la substanța uscată, este de 20-30 % (m/m).
 Conținut de sare: conținutul de sare al produsului finit, calculat la substanța uscată, este de maxim 4,0 % (m/m).
 1.6. Descrierea metodei de producție a produsului agricol sau alimentar căruia i se aplică denumirea de la punctul 3.1
 Materii prime:
 —
 pentru pregătirea pastei de jumări:
 —
 jumări de porc fără șorici: reprezintă 70-75 % din pasta de jumări, fiind bucățile de grăsime rămase după topirea slăninii de porc fără carne sau cu un conținut redus de carne;
 —
 untură: reprezintă 25-30 % din pasta de jumări și este grăsimea obținută la topirea slăninii de porc fără carne sau cu un conținut redus de carne;
 —
 pentru pregătirea aluatului: făină de grâu sau făină de alac, ouă, gălbenuș de ou, lapte, drojdie, vin alb sau oțet, smântână, sare și piper.
 La fabricarea „Tepertős pogácsa” este interzisă adăugarea oricăror tipuri de aditivi alimentari (de exemplu, agenți de afânare sau conservanți).
 Metoda de obținere:
 În funcție de modul de realizare a aluatului, „Tepertős pogácsa” poate fi cu miez fraged sau cu foietaj.
 Fabricarea pogăcelelor „TEPERTŐS POGÁCSA” FRAGEDE
 Faza I: Pregătirea pastei de jumări
 Jumările proaspete și curățate de șorici sunt aplatizate cu ajutorul unui sucitor pe un tocător, până când bucățile mari se fărâmițează și se obține o distribuție uniformă a jumărilor sfărâmate în pastă. Mărunțirea poate fi realizată de asemenea cu ajutorul unei mașini de tocat. În acest caz se utilizează sita cu găurile cele mai mici.
 Pasta împreună cu grăsimea de porc se amestecă cu ajutorul unei linguri de lemn sau cu un mixer. O condiție foarte importantă este ca pasta de jumări să nu conțină deloc aditivi, conservanți, jumări de gâscă, grăsimi vegetale sau margarină, ci numai jumări proaspete fără șorici.
 Condițiile de pregătire a pastei de jumări trebuie respectate inclusiv în cazul producerii acesteia în cantități industriale.
 Faza II: Pregătirea aluatului
 Se adaugă 250-400 de grame de pastă de jumări la fiecare kilogram de făină de grâu și se amestecă până la obținerea unei compoziții uniforme. Pentru a obține consistența fragedă a aluatului este necesar ca făina să fie „încorporată” în pasta de jumări. Se frământă ingredientele, și anume făina amestecată cu pasta de jumări și se adaugă pentru fiecare kilogram de făină 5 % drojdie dizolvată în lapte, 1 ou, 1 gălbenuș de ou, 0,02 % vin alb sau oțet, 2,5 % sare, 0,001 % piper măcinat și smântână, cât să se obțină un aluat cu consistență medie. Frământarea continuă până când se obține o compoziție uniformă. Dacă aluatul este frământat prea mult nu se obține structura fragedă dorită.
 Datorită conținutului ridicat de grăsime al produsului, aluatul se prepară din ingrediente reci și se păstrează la răcoare până când atinge o temperatură internă de 26 °C. Întrucât caracteristicile produsului permit acest lucru, aluatul poate fi păstrat și la frigider la o temperatură de + 5-8 °C timp de minimum 3 ore.
 Aluatul dospit și răcorit se întinde într-o foaie cu o grosime de până la un deget, iar partea superioară se crestează cu tăieturi perpendiculare dese. Această operațiune poate fi efectuată și cu ajutorul unor cuțite montate la o distanță de 3 mm unul de celălalt. Tăierea formelor se realizează de obicei cu un tăietor de pogăcele cu diametrul de 3-6 cm, având grijă ca aspectul să fie uniform, cu o formă cât mai cilindrică. Forma finală se obține prin rulare cu palma. Pogăcelele necesare pentru umplerea unei tăvi se așează una lângă cealaltă pe o planșetă și se ung cu pensula cu ou bătut, având grijă ca oul să nu se scurgă pe marginea cilindrilor. După uscarea oului, pogăcelele se așează la distanțe egale în tava de copt. Resturile de aluat pot fi frământate din nou de cel mult două ori și după odihnire pot fi folosite din nou.
 Pogăcelele se lasă la dospit 50-55 de minute în tava de copt, apoi se coc la o temperatură de 220-240 °C timp de 12-15 minute, după care sunt gata.
 Comercializarea se face fără ambalare (vrac) sau în variantă preambalată.
 Fabricarea pogăcelelor „TEPERTŐS POGÁCSA” DIN FOIETAJ
 Faza I: Pregătirea pastei de jumări
 Procesul de realizare a pastei de jumări este similar celui descris în cazul pogăcelelor fragede, cu excepția faptului că, în cazul de față, în afară de grăsime și jumări de porc fără șorici, sunt necesare de asemenea sare (1,5 % raportat la greutatea făinii) și piper măcinat fin (0,001 % raportat la greutatea făinii). La adăugarea sării se procedează astfel deoarece, dacă toată cantitatea de sare necesară pentru obținerea gustului sărat al pogăcelelor s-ar adăuga numai în aluat, acesta ar deveni fraged și nu s-ar mai obține structura de foietaj.
 Din cantitatea de grăsime indicată pentru pregătirea pastei de jumări se păstrează 50 %, adică jumătate, pentru pastă, iar cealaltă jumătate se adaugă în aluat.
 Faza II: Pregătirea aluatului
 Pentru aluatul de bază se folosește făină, grăsimea pusă deoparte la pregătirea pastei de jumări, sare (circa 1 % raportat la greutatea făinii), precum și pentru fiecare kilogram de făină 5 % drojdie dizolvată în lapte, 0,02 % vin alb sau oțet, 1 ou, 1 gălbenuș de ou și smântână, cât să se obțină un aluat ferm, cu consistență medie și ușor maleabil.
 În această variantă este importantă temperatura redusă a ingredientelor și a pastei de jumări, pentru ca la îndoire pasta de jumări să despartă foile de aluat. Stratul de grăsime dintre straturile subțiri de aluat se topește în timpul coacerii și împiedică lipirea acestora. În același timp, apa din grăsime se transformă în abur și separă straturile de aluat, produsul copt putând fi astfel desfăcut în foi.
 Structura de foietaj poate fi obținută în două moduri:
 (a)
 se aplică în mod uniform pasta de jumări pe foaia subțire de aluat întinsă, după care se rulează aluatul de la un capăt. Ruloul obținut se lasă să se odihnească timp de 15-30 de minute, după care este întins și rulat iarăși, în direcția perpendiculară pe direcția inițială. Dacă nu se respectă schimbarea direcției de rulare, la coacere pogăcelele se lasă;
 (b)
 se întinde o foaie subțire din aluatul de bază și se aplică pastă de jumări de fiecare dată când se împăturește aluatul întins. În acest caz, în loc de rulare se realizează împăturirea aluatului (de cel puțin trei ori).
 Înainte de întinderea finală, aluatul se lasă să se odihnească cel puțin 15 minute, apoi se întinde într-o foaie cu grosimea de un deget (1-2 cm), se crestează cu linii dese și perpendiculare pe partea superioară și se taie cu ajutorul unui tăietor de pogăcele cu diametrul între 3-6 cm. Pogăcelele necesare pentru umplerea unei tăvi se așează strâns una lângă cealaltă pe o planșetă și se ung cu pensula cu ou bătut, având grijă ca oul să nu se scurgă pe marginea cilindrilor.
 După uscarea oului, pogăcelele se așează la distanțe egale în tavă și se lasă la dospit timp de 40-45 de minute, apoi se coc în cuptorul fierbinte, la 220-240 °C timp de 8-10 minute, după care sunt gata.
 Comercializarea se face fără ambalare (vrac) sau în variantă preambalată.
 1.7. Caracterul specific al produsului agricol sau alimentar
 Specificitatea „Tepertős pogácsa” se datorează:
 —
 ingredientelor de bază, și anume jumările de porc și grăsimea de porc;
 —
 tehnicii specifice de pregătire a aluatului;
 —
 caracteristicilor fizico-chimice și proprietăților organoleptice.
 Ingredientul de bază care conferă specificitate sunt jumările de porc.
 Caracterul specific al „Tepertős pogácsa” este conferit de jumările de porc obținute prin topirea slăninii de porc fără carne sau cu un conținut redus de carne. Jumările de porc conțin 12-13 % proteine și 82-84 % grăsimi. Minim 60 % din conținutul de grăsimi al produsului provine din acest ingredient.
 Tehnica specifică de realizare a aluatului
 Folosirea jumărilor permite, pe lângă obținerea unui aluat fraged, și realizarea unei structuri de foietaj din aluat împăturit. În același timp, din cauza conținutului mare de grăsimi, este necesară realizarea aluatului la rece, la o temperatură de 24-26 °C.
 Caracteristicile fizico-chimice și proprietățile organoleptice
 Din cauza conținutului de grăsimi de 20-30 % datorat jumărilor de porc și grăsimii de porc, valoarea energetică a „Tepertős pogácsa” este mai mare și produsul se usucă mai greu, deci poate fi consumat mai mult timp decât produsele similare din aceeași categorie.
 1.8. Caracterul tradițional al produsului agricol sau alimentar
 Prima menționare a cuvântului „pogácsa” („pogăcea”) datează din jurul anului 1395, când desemna o lipie coaptă pe cenușă de jar. Aceasta a devenit cunoscută în basmele populare maghiare sub denumirea „hamuban sült pogácsa” („pogăcea coaptă în cenușă”). Lipia, care era consumată precum pâinea, era denumită până în secolul al XVII-lea pâine-pogăcea sau pâine cu pogăcea. Forma sa actuală, cea tăiată, de dimensiune mică, cilindrică și cu crestături pătrate pe partea superioară s-a generalizat în Ungaria la sfârșitul Evului Mediu, devenind, în cele două variante de aluat, produsul copt cel mai popular din bucătăria rustică maghiară și păstrându-și popularitatea până în zilele noastre.
 Apariția „Tepertős pogácsa” se datorează întrunirii a două condiții: obiceiul de a topi grăsimea din slănină și faptul că jumările au devenit parte a meselor zilnice. Topirea slăninii și obținerea de jumări – conform unei descrieri casnice a unei gospodării nobile din 1770 din Somogy – a devenit uzuală în familiile nobile în secolul al XVIII-lea. Aceasta este confirmată și de faptul că din secolul al XVIII-lea apar în inventarele de succesiune ale familiilor nobile din Alföld putinele în care se păstrează grăsimea obținută din topirea slăninii (Cegléd 1850-1900. Editura Ceglédi Kossuth Múzeum, Cegléd, 1988, pp. 28, 30. Szűcs). În procesul de prelucrare a porcului, topirea grăsimii, respectiv utilizarea grăsimii obținute pentru consum în rândul familiilor de la țară a devenit cel mai probabil răspândită de la mijlocul secolului al XIX-lea, întrucât în inventarele rurale de la Duna-Tisza Köze din anii 1850 deja figurează putinile de grăsime.
 În zona Közép-Tisza – pe baza datelor etnografice transmise pe cale orală – la sfârșitul secolului al XIX-lea și începutul secolului al XX-lea jumările erau încă fierte pentru obținerea săpunului, consumarea lor devenind obișnuință numai în timp. Pogăcelele se pregăteau după tăierea porcului, în special din jumările mici fără șorici. Într-o mare lucrare etnografică realizată în anii 1930, pogăcelele sunt amintite ca un aliment preparat din aluat de grâu dospit și nedospit și figurează deja – printre altele – ca fiind condimentate cu jumări (Bátky Zs.: Táplálkozás. În: A magyarság néprajza. Budapesta, 1933. p. 100), prin urmare se poate afirma că la începutul secolului al XX-lea era deja o obișnuință adăugarea de jumări din slănină topită la aluatul dospit.
 În prezent „Tepertős pogácsa” deține în continuare un rol important în mesele zilnice, ca felul doi după supele consistente (gulaș, ciorbă de fasole). Pogăcelele cu jumări se servesc ca antreu la întâlniri de lucru și conferințe. Acestea sunt pregătite cu mare drag și în casă, în special cu ocazia evenimentelor de familie (căsătorii, cununii) și de sărbători, Crăciun și Paște, sau în agroturism, alături de vin (Hagyományok Ízek Régiók, vol. I, p. 145-147).
 Faima produsului este certificată de numeroase cărți de rețete, din anii 1880 și până în zilele noastre: Dobos C. József: Magyar-Franczia szakácskönyv, p. 784-785, 1881; Rozsnyai Károly: Legújabb nagy házi cukrászat, p. 350, 1905; Kincses Váncza receptkönyv p. 21, 1920; Az Új idők második receptkönyve p. 182, 1934; Hajdú Ernőné: Jaj, mit főzzek, p. 73, 1941; Rudnay János: A magyar cukrászat remekei, p. 89, 1973.
 1.9. Cerințe minime și proceduri pentru verificarea caracterului specific
 Caracterul specific
 Cerințe minime
 Procedura și frecvența de control
 Conținut de grăsime
 —
 20-30 % (calculat la substanța uscată)
 —
 poate fi utilizată numai grăsime de porc
 În laborator, o dată la jumătate de an, conform descrierii produsului de la punctul 3.5
 Jumări (pastă)
 —
 folosirea de jumări de porc
 —
 folosirea de jumări de porc fără șorici
 Pe baza documentației produsului sau fișei produsului, documentat pe cantități de producție
 Ingrediente
 —
 cele definite în descrierea produsului de la punctul 3.6 (jumări de porc, grăsime de porc, făină de grâu, ouă, gălbenuș de ouă, lapte, drojdie, vin alb sau oțet, smântână, sare, piper)
 Pe baza documentației produsului sau fișei produsului, documentat pe cantități de producție
 Caracteristicile organoleptice ale produsului finit (miez, gust, miros)
 —
 structură fragedă sau de foietaj
 —
 gust și miros caracteristic de jumară, ușor piperat
 Control organoleptic realizat pentru fiecare lot
 2. Autoritățile sau organismele care verifică respectarea caietului de sarcini
 2.1. Denumirea și adresa
 Denumire: Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ, Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság
 Adresă:
 Telefon: 456-30-10
 Telefax: —
 E-mail: oevi@oai.hu
 ☒ Public
  Privat
 2.2. Responsabilități specifice ale autorității sau organismului respectiv
 Autoritatea de verificare se asigură că produsul corespunde în totalitate specificațiilor din caietul de sarcini.


type: wikipedia

text:
Il Bausch & Lomb Championships 2002 è stato un torneo di tennis giocato sulla terra verde. È stata la 23a edizione del Bausch & Lomb Championships che fa parte della categoria Tier II nell'ambito del WTA Tour 2002. Si è giocato al Racquet Park at the Amelia Island Plantation nella Amelia Island in Florida dall'8 al 14 aprile 2002.
 Campionesse
 Singolare
 Venus Williams ha battuto in finale Justine Henin 2–6, 7–5, 7–6(5)
 Doppio
 Daniela Hantuchová / Arantxa Sánchez Vicario hanno battuto in finale María Emilia Salerni / Åsa Svensson 6–4, 6–2
 Collegamenti esterni


text:
Late Date with Ruth Brown è il secondo album come solista della cantante jazz statunitense Ruth Brown, pubblicato dalla casa discografica Atlantic Records nell'agosto del 1959.
 Tracce
 LP
 Lato A
 Lato B
 Musicisti
 It Could Happen to You / Bewitched / We'll Be Together Again / I Loves You, Porgy
 Ruth Brown – voce
 Richard Wess – conduttore orchestra, arrangiamenti
 George Berg – sassofono tenore, flauto
 Romeo Penque – sassofono alto, oboe, flauto
 Eugene Orloff – concertmaster
 Harry Katzman – violino
 Leo Kruczek – violino
 Arnold Eidus – violino
 Harry Melnikoff – violino
 Julius Held – violino
 Tony Bambino – violino
 Felix Giglio – violino
 Al Caiola – chitarra
 Milt Hinton – contrabbasso
 Hank Jones – pianoforte
 Don Lamond – batteria
 Why Don't You Do Right / I Can Dream, Can't I / You'd Be So Nice to Come Home To / I'm Beginning to See the Light
 Ruth Brown – voce
 Richard Wess – conduttore orchestra, arrangiamenti
 Frank Rehak – trombone
 Morton Bullman – trombone
 Chauncey Welsch – trombone
 Bob Alexander – trombone
 Mundell Lowe – chitarra
 Hank Jones – pianoforte
 Milt Hinton – contrabbasso
 Don Lamond – batteria
 I'm Just a Lucky So and So / You and the Night and the Music / No One Ever Tells You / Let's Face the Music and Dance
 Ruth Brown – voce
 Richard Wess – conduttore orchestra, arrangiamenti
 George Berg – sassofono
 Romeo Penque – sassofono
 Jerry Sanfino – sassofono
 Joe Soldo – sassofono
 Phil Bodner – sassofono
 Doc Severinsen – tromba
 Bernie Glow – tromba
 Ernie Royal – tromba
 Joe Cabot – tromba
 Frank Rehak – trombone
 Mervin Gold – trombone
 Bob Alexander – trombone
 Chauncey Welsch – trombone
 Mundell Lowe – chitarra
 Hank Jones – pianoforte
 Milt Hinton – contrabbasso
 Sol Gubin – batteria
 Note aggiuntive
 Ahmet Ertegun e Nesuhi Ertegun – produttori, supervisori
 Registrazioni effettuate il 27 gennaio, 2 e 5 febbraio 1959 a New York City, New York
 Tom Dowd, Herb Kaplan e Heinz Kubicka – ingegneri delle registrazioni
 Bill Fotiades – foto copertina album originale
 Marvin Israel – design copertina album originale
 Howard Cook – note retrocopertina album originale
 Note
 Collegamenti esterni
 (Sessioni dell'LP 1308)
 (1308/SD-1308, anno pubblicazione: 1959)