text:
 EUROOPA
 KOMISJON
 Brüssel, 29.5.2015
 COM(2015) 226 final
 ANNEX 1
 LISA
 järgmise dokumendi juurde:
 Ettepanek: nõukogu otsus,
 milles käsitletakse partnerluse ja koostöö raamlepingu sõlmimist ühelt poolt Euroopa
 Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mongoolia vahel
 ET ET
 ---pagebreak--- LISA
 Partnerluse ja koostöö raamleping ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning
 teiselt poolt Mongoolia vahel
 EUROOPA LIIT, edaspidi „liit”,
 ning
 BELGIA KUNINGRIIK,
 BULGAARIA VABARIIK,
 TŠEHHI VABARIIK,
 TAANI KUNINGRIIK,
 SAKSAMAA LIITVABARIIK,
 EESTI VABARIIK,
 IIRIMAA,
 KREEKA VABARIIK,
 HISPAANIA KUNINGRIIK,
 PRANTSUSE VABARIIK,
 ITAALIA VABARIIK,
 KÜPROSE VABARIIK,
 LÄTI VABARIIK,
 LEEDU VABARIIK,
 LUKSEMBURGI SUURHERTSOGIRIIK,
 UNGARI VABARIIK,
 MALTA,
 MADALMAADE KUNINGRIIK,
 AUSTRIA VABARIIK,
 POOLA VABARIIK,
 ET 2 ET
 ---pagebreak--- PORTUGALI VABARIIK,
 RUMEENIA,
 SLOVEENIA VABARIIK,
 SLOVAKI VABARIIK,
 SOOME VABARIIK,
 ROOTSI KUNINGRIIK,
 SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIK,
 Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu osalised, edaspidi „liikmesriigid”,
 ühelt poolt ning
 MONGOOLIA VALITSUS, edaspidi „Mongoolia”,
 teiselt poolt,
 edaspidi koos „lepinguosalised”,
 VÕTTES ARVESSE lepinguosaliste traditsioonilisi sõprussidemeid ning neid ühendavaid
 tihedaid ajaloolisi, poliitilisi ja majanduslikke sidemeid,
 ARVESTADES, et lepinguosalised omistavad oma vastastikuse suhte laiahaardelisusele
 erilist tähtust,
 ARVESTADES, et lepinguosalised leiavad, et käesolev leping moodustab osa
 nendevahelisest ulatuslikumast ja järjepidevast suhtest, mis toimib kokkulepete kaudu, mille
 osalised mõlemad on,
 KINNITADES VEEL KORD lepinguosaliste kavatsust ja soovi tugevdada ning austada
 demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid, inimõigusi ja põhivabadusi, sealhulgas
 vähemusrühmadesse kuuluvate inimeste õigusi, nagu need on muu hulgas sätestatud ÜRO
 põhikirjas, ÜRO inimõiguste ülddeklaratsioonis ja teistes asjakohastes rahvusvahelistes
 inimõigusi käsitlevates dokumentides,
 KINNITADES VEEL KORD oma otsust järgida õigusriigi põhimõtet, austada rahvusvahelist
 õigust, järgida head valitsemistava ja võidelda korruptsiooni vastu ning soovi edendada oma
 rahvaste majanduslikku ja sotsiaalset arengut, võttes seejuures arvesse säästva arengu
 põhimõtet ja keskkonnakaitse nõudeid,
 KINNITADES VEEL KORD oma soovi tugevdada koostööd lepinguosaliste vahel, tuginedes
 nimetatud ühistele väärtustele,
 KINNITADES VEEL KORD oma soovi edendada oma rahvaste majanduslikku ja sotsiaalset
 arengut, võttes seejuures arvesse säästva arengu põhimõtet kõikides selle mõõtmetes,
 ET 3 ET
 ---pagebreak--- KINNITADES VEEL KORD oma otsust edendada rahvusvahelist rahu ja julgeolekut ning
 osaleda tulemuslikes mitmepoolsetes suhetes ja vaidluste rahumeelses lahendamises, eelkõige
 tehes selle nimel koostööd ÜRO raames,
 KINNITADES VEEL KORD oma soovi tihendada koostööd poliitilistes ja majanduslikes
 küsimustes ning rahvusvahelise stabiilsuse, õiguse ja julgeoleku valdkonnas, mis on säästva
 sotsiaalse ja majandusliku arengu edendamise, vaesuse likvideerimise ja aastatuhande
 arengueesmärkide saavutamise peamine eeltingimus,
 ARVESTADES, et lepinguosalised peavad terrorismi ohuks ülemaailmsele julgeolekule ning
 soovivad süvendada omavahelist dialoogi ja koostööd terrorismi vastu võitlemise valdkonnas
 kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu asjakohaste dokumentidega, eelkõige ÜRO
 Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1373. Detsembris 2003 Euroopa Ülemkogus vastu võetud
 Euroopa julgeolekustrateegias on terrorism määratletud peamise julgeolekuohuna. Sellega
 seoses on Euroopa Liit rakendanud põhimeetmeid, sealhulgas terrorismivastase võitluse
 tegevuskava, mis võeti vastu 2001. aastal ja mida ajakohastati 2004. aastal, ning Madridi
 rünnakute valguses vastu võetud 25. märtsi 2004. aasta olulise deklaratsiooni
 terrorismivastase võitluse kohta. Detsembris 2005 võttis Euroopa Liit vastu ka ELi
 terrorismivastase võitluse strateegia,
 VÄLJENDADES kindlat tahet ennetada ja tõkestada igat liiki terrorismi ning tihendada
 koostööd terrorismivastase võitluse valdkonnas ja võidelda organiseeritud kuritegevuse vastu,
 ARVESTADES, et lepinguosalised kinnitavad veel kord, et tulemuslikud terrorismivastased
 meetmed ja inimõiguste kaitse täiendavad ja tugevdavad teineteist,
 KINNITADES VEEL KORD, et kõige raskemad rahvusvahelisele üldsusele muret tekitavad
 kuriteod ei tohi jääda karistamata ning et tuleb tagada nende süüdlaste tulemuslik vastutusele
 võtmine riigi tasandil meetmete võtmise ja ülemaailmse koostöö tõhustamise kaudu,
 ARVESTADES, et Rahvusvahelise Kriminaalkohtu asutamine ja tulemuslik toimimine on
 oluline edasiminek rahu ja rahvusvahelise õigusemõistmise tagamisel ning et Euroopa Liidu
 Nõukogu võttis 16. juunil 2003 vastu ühise seisukoha Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kohta,
 misjärel võeti 4. veebruaril 2004 vastu tegevuskava,
 ARVESTADES, et lepinguosalised on ühisel seisukohal, et massihävitusrelvade ja nende
 kandevahendite levik kujutab endast suurt ohtu rahvusvahelisele julgeolekule, ning nad
 soovivad süvendada dialoogi ja koostööd kõnealuses valdkonnas. ÜRO Julgeolekunõukogu
 resolutsiooni 1540 üksmeelne vastuvõtmine kinnitab kogu rahvusvahelise üldsuse otsust
 võidelda massihävitusrelvade leviku vastu. Euroopa Liidu Nõukogu võttis 17. novembril 2003
 vastu ELi strateegia massihävitusrelvade leviku tõkestamise poliitika peavoolustamise kohta
 ELi suhetes kolmandate riikidega. Lisaks võttis Euroopa Ülemkogu 12. detsembril 2003 vastu
 massihävitusrelvade leviku tõkestamise strateegia,
 ARVESTADES, et Euroopa Ülemkogu on märkinud, et väike- ja kergrelvad kujutavad endast
 kasvavat ohtu rahule, julgeolekule ja arengule, ning võtnud 13. jaanuaril 2006 vastu väike- ja
 kergrelvade ja nende laskemoona ebaseadusliku varumise tõkestamise strateegia. Selles
 strateegias rõhutas Euroopa Ülemkogu vajadust tagada julgeoleku- ja arengupoliitika
 valdkonnas kõikehõlmav ja järjepidev lähenemisviis,
 ET 4 ET
 ---pagebreak--- VÄLJENDADES kindlat tahet edendada säästva arengu kõiki aspekte, sealhulgas
 keskkonnakaitset, edukat koostööd kliimamuutuste vastu võitlemisel ja toiduga kindlustatust,
 ning tulemuslikult edendada ja rakendada rahvusvaheliselt tunnustatud tööõigus- ja
 sotsiaalnorme,
 RÕHUTADES suhete ja koostöö süvendamise tähtsust sellistes valdkondades nagu inimeste
 tagasivõtt, varjupaik ja viisapoliitika, ning rände ja inimkaubanduse kooskäsitlemise tähtsust,
 KORRATES seda, kui tähtis on nende kahepoolsete suhete jaoks kaubandus ning eelkõige
 toorainekaubandus, ning rõhutades oma otsust leppida kaubanduse ja investeeringute
 allkomitees kokku konkreetsetes tooraine-eeskirjades,
 MÄRKIDES, et käesoleva lepingu sätted, mis kuuluvad Euroopa Liidu toimimise lepingu
 kolmanda osa V jaotise reguleerimisalasse, on Ühendkuningriigi ja Iirimaa suhtes siduvad kui
 eraldi lepinguosaliste suhtes ja mitte kui Euroopa Liidu liikmesriikide suhtes, välja arvatud
 juhul, kui Euroopa Liit ja Ühendkuningriik ja/või Iirimaa on teatanud Mongooliale ühiselt, et
 leping on Ühendkuningriigi või Iirimaa suhtes siduv kui Euroopa Liidu osa suhtes kooskõlas
 Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolliga nr 21
 Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, julgeolekul ja õigusel rajaneva ala
 suhtes. Juhul kui Ühendkuningriik ja/või Iirimaa enam ei soovi, et leping oleks tema/nende
 kui Euroopa Liidu osa suhtes siduv kooskõlas protokolli nr 21 artikliga 4a, teatab Euroopa
 Liit koos Ühendkuningriigi ja/või Iirimaaga Mongooliale viivitamata sellisest seisukoha
 muutusest ning sellisel juhul on leping nende suhtes siduv kui eraldi lepinguosaliste suhtes.
 Sama kehtib Taani suhtes kooskõlas nimetatud lepingutele lisatud Taani seisukohta käsitleva
 protokolliga,
 KINNITADES oma otsust tugevdada lepinguosaliste praeguseid suhteid, et tihendada
 omavahelist koostööd, ja ühist tahet kindlustada, süvendada ja mitmekesistada oma suhteid
 huvipakkuvates valdkondades võrdsuse, diskrimineerimisest hoidumise ja vastastikuse kasu
 alusel,
 ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:
 I JAOTIS
 OLEMUS JA ULATUS
 ARTIKKEL 1
 Üldpõhimõtted
 1. Demokraatia põhimõtetest ja inimõigustest kinnipidamine, nagu need on sätestatud
 inimõiguste ülddeklaratsioonis ja muudes rahvusvahelistes inimõigusi käsitlevates
 dokumentides, toetab mõlema lepinguosalise sise- ja välispoliitikat ning moodustab
 käesoleva lepingu olulise osa.
 2. Lepinguosalised kinnitavad oma ühiseid väärtusi, nagu need on väljendatud ÜRO
 põhikirjas.
 ET 5 ET
 ---pagebreak--- 3. Lepinguosalised kinnitavad oma otsust edendada säästvat arengut kõikides selle
 aspektides, teha koostööd kliimamuutustest ja üleilmastumisest tulenevate
 probleemide lahendamisel ning aidata saavutada rahvusvaheliselt kokkulepitud
 arengueesmärgid, sealhulgas aastatuhande arengueesmärgid. Lepinguosalised
 kinnitavad veel kord oma pühendumust kõrgtasemelisele keskkonnakaitsele ja
 kaasavatele sotsiaalstruktuuridele.
 4. Lepinguosalised kinnitavad veel kord oma pühendumust abi tulemuslikkust
 käsitlevale 2005. aasta Pariisi deklaratsioonile ja lepivad kokku tugevdada koostööd,
 et parandada veelgi arengunäitajaid.
 5. Lepinguosalised kinnitavad veel kord, et jäävad kindlaks hea valitsemistava
 põhimõttele, sealhulgas seoses kohtuvõimu sõltumatusega ja korruptsiooni vastu
 võitlemisega.
 ARTIKKEL 2
 Koostöö eesmärgid
 Kahepoolse partnerluse tugevdamiseks korraldavad lepinguosalised laiahaardelise dialoogi ja
 edendavad omavahel edasist koostööd kõikides vastastikust huvi pakkuvates
 valdkondades. Jõupingutused on suunatud eelkõige järgmisele:
 a) poliitilise ja majandusliku koostöö sisseseadmine kõikides asjakohastes piirkondlikes
 ja rahvusvahelistes foorumites ja organisatsioonides;
 b) koostöö sisseseadmine rahvusvaheliselt muret tekitavate raskete kuritegude vastu
 võitlemisel;
 c) koostöö sisseseadmine massihävitusrelvade ning väike- ja kergrelvade leviku vastu
 võitlemisel;
 d) vastastikku kasuliku kaubanduse ja investeeringute arendamine lepinguosaliste
 vahel; koostöö sisseseadmine kõikides vastastikust huvi pakkuvates kaubandus- ja
 investeerimisvaldkondades, et soodustada kaubandus- ja investeeringuvoogude
 liikumist ning kõrvaldada kaubandus- ja investeerimistõkked;
 e) koostöö sisseseadmine õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonnas, sealhulgas
 järgmistes küsimustes: õigusriik ja õiguskoostöö, andmekaitse, ränne, inimeste
 ebaseaduslik üle piiri toimetamine ja inimkaubandus, võitlus organiseeritud
 kuritegevuse, terrorismi, rahvusvahelise kuritegevuse, rahapesu ja ebaseaduslike
 narkootikumide vastu;
 f) koostöö sisseseadmine kõikides muudes vastastikust huvi pakkuvates valdkondades,
 eelkõige makromajanduspoliitika, finantsteenuste, maksunduse ja tollinduse,
 sealhulgas maksunduse valdkonna hea valitsemistava, tööstuspoliitika ning väikeste
 ja keskmise suurusega ettevõtete (VKE), infoühiskonna, audiovisuaal- ja
 meediavaldkonna, teaduse ja tehnika, energia, transpordi, hariduse ja kultuuri,
 keskkonna ja loodusvarade, põllumajanduse ja maaelu arengu, tervishoiu, tööhõive ja
 sotsiaalküsimuste ning statistika alal;
 g) mõlema lepinguosalise osaluse suurendamine allpiirkondlikes ja piirkondlikes
 koostööprogrammides, milles võib osaleda ka teine lepinguosaline;
 h) kummagi lepinguosalise tähtsuse ja maine tõstmine teise lepinguosalise piirkonnas;
 ET 6 ET
 ---pagebreak--- i) inimestevahelise mõistmise edendamine erinevate valitsusväliste üksuste
 (mõttekojad, akadeemilised ringkonnad, kodanikuühiskond ja meedia) koostöö abil
 seminaride, konverentside, noortealgatuste ja muu tegevuse vormis;
 j) vaesuse likvideerimise edendamine säästva arengu raames ning Mongoolia
 järkjärguline lõimimine maailmamajandusse.
 ARTIKKEL 3
 Massihävitusrelvade ja nende kandevahendite
 leviku tõkestamine
 1. Lepinguosalised on seisukohal, et massihävitusrelvade ja nende kandevahendite levik
 nii riiklikele kui ka valitsusvälistele organisatsioonidele on üheks kõige tõsisemaks
 ohuks rahvusvahelisele stabiilsusele ja julgeolekule.
 2. Lepinguosalised lepivad seepärast kokku, et teevad koostööd ja annavad oma panuse
 massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamise heaks, tagades oma
 seniste desarmeerimist ja massihävitusrelvade leviku tõkestamist käsitlevatest
 rahvusvahelistest lepingutest ja kokkulepetest ning tulenevate kohustuste ja muude
 asjakohaste rahvusvaheliste kohustuste, nagu ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni
 nr 1540, täieliku täitmise ja rakendamise riiklikul tasandil. Lepinguosalised lepivad
 kokku, et kõnealune säte on käesoleva lepingu oluline osa.
 3. Peale selle lepivad lepinguosalised kokku, et teevad koostööd ja annavad oma panuse
 massihävitusrelvade ja nende kandevahendite leviku tõkestamise heaks järgmiste
 meetmete kaudu:
 – võttes meetmeid asjakohaste rahvusvahelise õiguse aktide allakirjutamiseks,
 ratifitseerimiseks või nendega ühinemiseks (vastavalt asjaoludele) ja nende täielikuks
 rakendamiseks;
 – luues mõjusa riikliku ekspordikontrolli süsteemi, millega kontrollitakse
 massihävitusrelvadega seotud kauba eksporti ja transiiti, sealhulgas jälgitakse
 massihävitusrelvadega seotud kahesuguse kasutusega tehnoloogiate lõppkasutust ja
 nähakse ekspordikontrolli eeskirjade rikkumise eest ette tõhusad karistused.
 4. Lepinguosalised lepivad kokku, et algatavad korrapärase poliitilise dialoogi, mis
 kuulub eespool nimetatud elementide juurde ja ühendab neid. Selline dialoog võib
 toimuda piirkondlikul tasandil.
 ET 7 ET
 ---pagebreak--- ARTIKKEL 4
 Väike- ja kergrelvad
 1. Lepinguosalised tunnistavad, et väike- ja kergrelvade, sealhulgas nende laskemoona
 ebaseaduslik tootmine, vedamine ja ringlus ning nende ülemäärane varumine,
 hooletu hoidmine, ebapiisavalt turvatud varud ja kontrollimatu levik kujutavad
 endast jätkuvalt tõsist ohtu rahule ja rahvusvahelisele julgeolekule.
 2. Lepinguosalised nõustuvad järgima ja täielikult täitma oma kohustust võidelda väike-
 ja kergrelvade ning nende laskemoonaga ebaseadusliku kauplemise vastu vastavalt
 kehtivatele rahvusvahelistele lepingutele ja ÜRO Julgeolekunõukogu
 resolutsioonidele, samuti oma kohustusi, mis tulenevad muudest kõnealuses
 valdkonnas kehtivatest rahvusvahelistest õigusaktidest, näiteks ÜRO
 tegevusprogrammist väike- ja kergrelvade salakaubanduse kõikide aspektide
 ennetamise, tõkestamise ja likvideerimise kohta.
 3. Oma tegevuses, mis on suunatud ebaseadusliku väike- ja kergrelvade ning nende
 laskemoonaga kaubitsemise probleemiga tegelemisele üleilmsel, piirkondlikul,
 allpiirkondlikul ja riiklikul tasandil, kohustuvad lepinguosalised tegema koostööd
 ning tagama koordineerituse, vastastikuse täiendavuse ja sünergia; samuti lepivad
 nad kokku korrapärase poliitilise dialoogi pidamises, mis kuulub selle tegevuse
 juurde ja ühendab seda.
 ET 8 ET
 ---pagebreak--- ARTIKKEL 5
 Rahvusvaheliselt muret tekitavad rasked kuriteod
 (Rahvusvaheline Kriminaalkohus)
 1. Lepinguosalised kinnitavad veel kord, et kõige raskemad rahvusvahelisele üldsusele
 tervikuna muret tekitavad kuriteod ei tohi jääda karistamata ja tagada tuleks selliste
 kuritegude süüdlaste tulemuslik vastutusele võtmine, võttes meetmeid vastavalt
 vajadusele nii riiklikul kui ka rahvusvahelisel tasandil, sealhulgas Rahvusvahelise
 Kriminaalkohtu kaudu. Lepinguosalised on seisukohal, et tõhusalt toimiva
 Rahvusvahelise Kriminaalkohtu loomine on oluline edasiminek rahvusvahelise rahu
 ja õigusemõistmise tagamisel.
 2. Lepinguosalised lepivad kokku teha koostööd ning võtta vastavalt vajadusele
 meetmeid, et toetada täielikult Rooma statuudi ja sellega seotud õiguslike
 dokumentide üldkehtivust ja kõikehõlmavust, ning tugevdada oma koostööd
 Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga. Lepinguosalised lubavad rakendada Rooma
 statuuti ning teha kõik vajaliku sellega seotud õiguslike dokumentide (nt
 Rahvusvahelise Kriminaalkohtu privileegide ja immuniteetide lepingu)
 ratifitseerimiseks.
 3. Lepinguosalised on üksmeelel, et nendevaheline dialoog neil teemadel oleks kasulik.
 ET 9 ET
 ---pagebreak--- ARTIKKEL 6
 Koostöö terrorismivastase võitluse alal
 1. Kinnitades veel kord terrorismivastase võitluse tähtsust ning tegutsedes kooskõlas
 kohaldatavate rahvusvaheliste konventsioonidega, sealhulgas rahvusvahelise
 humanitaarõiguse ja inimõigustega, ning kooskõlas oma vastavate õigusnormide ja
 eeskirjadega, võttes arvesse ÜRO ülemaailmset terrorismivastast strateegiat, mis
 sisaldub ÜRO Peaassamblee 8. septembri 2006. aasta resolutsioonis nr 60/288,
 lepivad lepinguosalised kokku teha koostööd terroriaktide ennetamisel ja
 tõkestamisel.
 2. Lepinguosalised teevad koostööd eelkõige:
 a) ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonide 1373 ja 1267 ning neile järgnevate
 resolutsioonide, sealhulgas resolutsiooni 1822 ning teiste asjakohaste ÜRO
 resolutsioonide täieliku rakendamise raames, järgides muudest rahvusvahelistest
 konventsioonidest ja dokumentidest tulenevaid vastavaid kohustusi;
 b) vahetades teavet terroristide, terrorirühmituste ja nende tugivõrgustike kohta
 kooskõlas rahvusvaheliste ja siseriiklike õigusnormidega;
 c) vahetades arvamusi terrorismivastases võitluses kasutatavate vahendite ja meetodite
 üle, sealhulgas tehnilistes ja väljaõppega seotud küsimustes, samuti vahetades
 terrorismivastases võitluses saadud kogemusi.
 d) tehes koostööd rahvusvahelise üksmeele süvendamiseks võitluses terrorismi vastu,
 sealhulgas vajaduse korral terroriaktide õigusliku määratluse osas, ning eelkõige
 tehes tööd rahvusvahelise terrorismivastase võitluse terviklikus konventsioonis
 kokkuleppele jõudmise nimel;
 e) vahetades asjakohast parimat tava seoses inimõiguste kaitsega terrorismivastases
 võitluses,
 f) rakendades ja süvendades tulemuslikult oma koostööd võitluses terrorismi vastu
 ASEMi raames.
 ET 10 ET
 ---pagebreak--- II JAOTIS
 KAHEPOOLNE, PIIRKONDLIK JA RAHVUSVAHELINE KOOSTÖÖ
 ARTIKKEL 7
 Mongoolia ja ELi koostöö põhimõtete, normide ja standardite alal
 1. Lepinguosalised lepivad kokku, et saavutavad Mongoolias ühised euroopalikud
 põhimõtted, normid ja standardid ning teevad koostööd teabevahetuse ning
 kogemuste jagamise edendamisel nende põhimõtete, normide ja standardite
 kasutuselevõtmiseks ja rakendamiseks.
 2. Lepinguosalised üritavad süvendada oma ametiasutuste dialoogi ja koostööd
 standardimise küsimustes, mis vastavalt lepinguosaliste kokkuleppele võib hõlmata
 ekspertide, teabe ja erialateadmiste vahetamist hõlbustava koostööraamistiku
 loomist.
 ARTIKKEL 8
 Koostöö piirkondlikes ja rahvusvahelistes organisatsioonides
 1. Lepinguosalised vahetavad arvamusi ja teevad koostööd selliste piirkondlike ja
 rahvusvaheliste foorumite ja organisatsioonide raames nagu ÜRO ning asjakohased
 ÜRO allasutused, programmid ja organid, Maailma Kaubandusorganisatsioon
 (WTO), sõprus- ja koostööleping (TAC) ning Aasia-Euroopa kohtumine (ASEM).
 2. Lepinguosalised nõustuvad ka edendama käesoleva lepinguga hõlmatud
 valdkondades koostööd mõttekodade, akadeemiliste ringkondade, valitsusväliste
 organisatsioonide ning meedia vahel. Selline koostöö võib eelkõige hõlmata
 koolituskavade, seminaride ja konverentside korraldamist, ekspertide vahetamist,
 uuringuid ja muud lepinguosaliste vahel kokkulepitud tegevust.
 ARTIKKEL 9
 Piirkondlik ja kahepoolne koostöö
 1. Lepinguosalised nõustuvad võtma igas valdkonnas, kus toimub käesoleva lepingu
 kohane dialoog ja koostöö, sellega seotud meetmeid kahepoolse või piirkondliku
 koostöö tasandil või mõlemal korraga, tõstes seejuures nõuetekohaselt esile
 kahepoolse koostöö küsimusi. Asjakohast raamistikku valides püüavad
 lepinguosalised maksimaalselt suurendada kõikide huvitatud isikute osalust ja neile
 avaldatavat mõju, kasutades seejuures kättesaadavaid ressursse parimal võimalikul
 viisil, arvestades meetmete poliitilist ja institutsioonilist teostatavust ning
 kindlustades nende kooskõla muu Euroopa Liitu ja teisi ASEMi partnereid hõlmava
 tegevusega.
 2. Lepinguosalised võivad vajaduse korral otsustada laiendada käesoleva lepinguga
 hõlmatud või sellega seotud valdkondades koostöömeetmetele antavat rahalist toetust
 vastavalt oma finantsmenetlustele ja ressurssidele.
 ET 11 ET
 ---pagebreak--- III JAOTIS
 KOOSTÖÖ SÄÄSTVA ARENGU VALDKONNAS
 ARTIKKEL 10
 Üldpõhimõtted
 1. Arengukoostöö keskne eesmärk on vaesuse likvideerimine vastavalt aastatuhande
 arengueesmärkidele säästva arengu ning maailmamajandusega lõimumise valguses.
 Lepinguosalised lepivad kokku, et peavad arengukoostöö küsimustes korrapärast
 dialoogi kooskõlas oma prioriteetide ning vastastikust huvi pakkuvate
 valdkondadega.
 2. Lepinguosaliste arengukoostöö strateegiate eesmärk on muu hulgas:
 a) edendada inim- ja sotsiaalarengut;
 b) saavutada jätkusuutlik majanduskasv;
 c) toetada keskkonnasäästlikkust, regenereerimist ja parimaid tavasid ning
 loodusvarade hoidmist;
 d) ennetada ja üritada kõrvaldada kliimamuutuste tagajärgi;
 e) toetada sellist poliitikat ja vahendeid, mille eesmärk on järjest paremini lõimuda
 maailmamajandusse ja rahvusvahelisse kaubandussüsteemi;
 f) järgida protsesse, mis vastavad Pariisi deklaratsioonile abi tõhususe kohta, Accra
 tegevuskavale ning teistele rahvusvahelistele kohustustele, mille eesmärk on
 suurendada abi osutamist ja tõhusust.
 ET 12 ET
 ---pagebreak--- ARTIKKEL 11
 Majandusareng
 1. Lepinguosalised soovivad edendada tasakaalustatud majanduskasvu, vaesuse
 likvideerimist ja sotsiaal-majandusliku ebavõrdsuse vähendamist.
 2. Lepinguosalised kinnitavad oma otsust saavutada aastatuhande arengueesmärgid
 ning peaksid veel kord kinnitama oma otsust järgida 2005. aasta Pariisi
 deklaratsiooni abi tõhususe kohta.
 3. Lepingusse tuleks üritada lisada ka kaubanduse sotsiaalsete ja keskkonnaaspektide
 alaseid kohustusi, millega kinnitatakse veel kord, et kaubandus peaks edendama
 säästvat arengut kõikides selle mõõtmetes; samuti tuleks edendada kaubanduse
 majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnamõju hindamist.
 ET 13 ET
 ---pagebreak--- ARTIKKEL 12
 Sotsiaalne areng
 1. Lepinguosalised soovivad rõhutada vajadust teineteist vastastikku tugevdava
 majandus- ja sotsiaalpoliitika järele, inimväärse töö loomise olulisust ning tahet
 toetada sotsiaalset dialoogi.
 2. Lepinguosalised soovivad toetada Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO)
 tööõiguse põhireeglite tulemuslikku rakendamist ning tugevdada koostööd tööhõive
 ja sotsiaalküsimuste valdkonnas.
 3. Peale selle soovivad lepinguosalised edendada poliitikat, mille eesmärk on tagada
 keskkonnasõbralikul ja jätkusuutlikul viisil inimestele toidu kättesaadavus ja
 toiduvarud ning kariloomadele sööda olemasolu.
 ARTIKKEL 13
 Keskkond
 1. Lepinguosalised kinnitavad veel kord, et on vaja keskkonna kõrgetasemelist kaitset
 ning et säästva arengu saavutamise nimel on vaja säilitada ja hallata loodusvarasid ja
 bioloogilist mitmekesisust, sealhulgas metsi.
 2. Lepinguosalised soovivad edendada mitmepoolsete keskkonnakokkulepete
 ratifitseerimist, rakendamist ja järgimist.
 3. Lepinguosalised soovivad süvendada koostööd üleilmsete keskkonnaprobleemide
 valdkonnas, eelkõige kliimamuutuste küsimustes.
 ET 14 ET
 ---pagebreak--- IV JAOTIS
 KOOSTÖÖ KAUBANDUS- JA INVESTEERIMISKÜSIMUSTES
 ARTIKKEL 14
 Üldpõhimõtted
 1. Lepinguosalised peavad kahe- ja mitmepoolse kaubavahetuse ja kaubandusega
 seotud küsimuste üle dialoogi, mille sihiks on kahepoolsete kaubandussidemete
 tugevdamine ja mitmepoolse kaubandussüsteemi arendamine.
 2. Lepinguosalised kohustuvad mõlemapoolset kasu silmas pidades maksimaalselt
 soodustama omavaheliste ärisuhete arengut ja mitmekesistamist. Nad kohustuvad
 parandama turulepääsu tingimusi, tehes tööd kaubandustõkete kaotamiseks, seda
 eeskätt mittetariifsete tõkete õigeaegse kaotamise kaudu, ja võttes tarvitusele
 meetmeid läbipaistvuse suurendamiseks, kusjuures arvestatakse rahvusvaheliste
 organisatsioonide poolt selles vallas juba saavutatut.
 3. Tõdedes, et kaubandusel on arengus asendamatu roll ning et kaubandussoodustuste
 kavadena antav abi on osutunud arenguriikidele kasulikuks, püüavad lepinguosalised
 tihendada omavahelisi konsultatsioone sellise abi teemadel täielikus kooskõlas WTO
 eeskirjadega.
 4. Lepinguosalised hoiavad teineteist kursis kaubanduspoliitika ja kaubandusega seotud
 poliitikavaldkondade, nagu põllumajanduse, toiduohutuse, tarbijakaitse ja
 keskkonnapoliitika arenguga.
 5. Lepinguosalised soodustavad dialoogi ja koostööd, et arendada kaubandus- ja
 investeerimissuhteid, sealhulgas kaubandusprobleemide lahendamist, muu hulgas
 artiklites 10–27 osutatud valdkondades.
 ARTIKKEL 15
 Sanitaar- ja fütosanitaarküsimused
 1. Lepinguosalised teevad koostööd toiduohutuse valdkonnas ning sanitaar- ja
 fütosanitaarküsimustes, et kaitsta inimeste, loomade ja taimede elu ja tervist
 lepinguosaliste territooriumil.
 2. Lepinguosalised peavad arutelusid ja vahetavad teavet oma vastavate meetmete
 kohta, mis on kindlaks määratud WTO sanitaar- ja fütosanitaarküsimuste lepingus,
 rahvusvahelises taimekaitsekonventsioonis, Maailma Loomatervishoiu
 Organisatsioonis ja Codex alimentarius’e komisjonis (Codex).
 3. Lepinguosalised lepivad kokku vastastikuse mõistmise ja koostöö edendamises
 sanitaar- ja fütosanitaarküsimustes ning loomade heaolu küsimustes. Sellealase
 suutlikkuse suurendamist kohandatakse vastavalt kummagi lepinguosalise
 vajadustele, et aidata neil järgida teineteise õigusraamistikku.
 4. Lepinguosalised algatavad emma-kumma lepinguosalise taotlusel õigeaegse dialoogi
 sanitaar- ja fütosanitaarküsimustes, et arutada nende küsimustega seotud probleeme
 ja muid käesoleva artikli kohaseid kiireloomulisi küsimusi.
 ET 15 ET
 ---pagebreak--- ARTIKKEL 16
 Tehnilised kaubandustõkked
 Lepinguosalised edendavad rahvusvaheliselt tunnustatud standardite kasutamist ning
 teevad koostööd ja vahetavad teavet vastavushindamismenetluste ja tehniliste
 normide kohta, seda eriti WTO tehniliste kaubandustõkete lepingu raames.
 ARTIKKEL 17
 Tollikoostöö
 1. Lepinguosalised pööravad erilist tähelepanu rahvusvahelise kaubanduse, sealhulgas
 transporditeenuste, turvalisuse ja ohutuse suurendamisele, tõhusale ja tulemuslikule
 intellektuaalomandi õiguste kaitse tagamisele tolli poolt ning tasakaalustatud
 lähenemisviisi tagamisele kaubanduse lihtsustamise ning pettuste ja eeskirjade
 eiramise vastu võitlemise vahel.
 2. Ilma et see piiraks muid käesolevas lepingus sätestatud koostöövorme, kinnitavad
 lepinguosalised oma huvi kaaluda tulevikus tollikoostööd ja vastastikust abi
 käsitlevate protokollide sõlmimist käesolevas lepingus sätestatud institutsioonilises
 raamistikus.
 ARTIKKEL 18
 Kaubavahetuse lihtsustamine
 Lepinguosalised vahetavad kogemusi ja uurivad võimalusi impordi-, ekspordi-,
 transiidi- ja muude tollimenetluste lihtsustamiseks, suurendavad tolli- ja
 kaubanduseeskirjade läbipaistvust, arendavad tollikoostööd ja loovad tõhusad
 vastastikuse haldusabi mehhanismid ning püüavad lähendada oma seisukohti ja võtta
 ühismeetmeid asjakohaste rahvusvaheliste algatuste raames, sealhulgas seoses
 kaubanduse lihtsustamisega.
 ARTIKKEL 19
 Investeeringud
 Lepinguosalised soodustavad suuremat investeeringute voogu, luues vastastikuste
 investeeringute jaoks atraktiivse ja stabiilse keskkonna, mille aluseks on järjekindel
 dialoog eesmärgiga parandada üksteisemõistmist ja koostööd
 investeerimisküsimustes, uurida investeeringuvoogude soodustamiseks
 haldusmehhanisme ning edendada investorite jaoks stabiilse, läbipaistva, avatud ja
 diskrimineerimisest hoiduva investeerimiskorra kehtestamist.
 ET 16 ET
 ---pagebreak--- ARTIKKEL 20
 Konkurentsipoliitika
 Lepinguosalised edendavad konkurentsieeskirjade tulemuslikku kehtestamist ja
 kohaldamist ning teabe levitamist, et suurendada läbipaistvust ja õiguskindlust
 teineteise turgudel tegutsevate ettevõtjate jaoks. Lepinguosalised peaksid vahetama
 arvamusi selliste konkurentsi moonutavate tavadega seotud küsimustes, mis võivad
 kahjustada kahepoolset kaubandust ja investeeringuvooge.
 ARTIKKEL 21
 Teenused
 Lepinguosalised alustavad järjekindlat dialoogi, mille eesmärk on eelkõige vahetada
 teavet teineteise regulatiivse keskkonna kohta, hõlbustada juurdepääsu teineteise
 turgudele, parandada kapitali ja tehnoloogia kättesaadavust ning edendada
 teenuskaubandust mõlema piirkonna vahel ja kolmandate riikide turgudel.
 ARTIKKEL 22
 Kapitali liikumine
 Lepinguosalised püüavad lihtsustada kapitali liikumist, et edendada käesoleva
 lepingu eesmärke.
 ARTIKKEL 23
 Riigihanked
 Lepinguosalised üritavad kehtestada menetluseeskirjad, sealhulgas sätted piisava
 läbipaistvuse ja vaidlustamise kohta, millega toetatakse sellise tõhusa hankesüsteemi
 loomist, mis soodustab riigihangete korral rahaliselt kõige optimaalsema pakkumise
 valimist ja lihtsustab rahvusvahelist kaubandust.
 Lepinguosalised töötavad selle nimel, et avada vastastikust kasu silmas pidades
 teineteisele oma riigihangete turg.
 ARTIKKEL 24
 Läbipaistvus
 Lepinguosalised tunnistavad läbipaistvuse ja nõuetekohase menetluse olulisust oma
 kaubandusalaste õigusnormide haldamises ning sellest lähtuvalt kinnitavad nad veel
 kord, et järgivad GATT 1994 X artiklis ja GATSi III artiklis sätestatud kohustusi.
 ET 17 ET
 ---pagebreak--- ARTIKKEL 25
 Toorained
 1. Lepinguosalised lepivad kokku, et süvendavad koostööd ja edendavad
 vastastikust mõistmist toorainete valdkonnas.
 2. Nimetatud koostöö ja vastastikuse mõistmise edendamine peaks hõlmama
 selliseid teemasid nagu tooraineid käsitlev õigusraamistik (sealhulgas
 kaevandamisest saadava tulu kasutamine sotsiaal-majanduslikuks arenguks ning
 keskkonnakaitse ja tööohutuse eeskirjad mäetööstus- ja toorainesektoris) ja
 toorainekaubandus. Tihedama koostöö ja parema üksteisemõistmise edendamiseks
 võib kumbki lepinguosaline taotleda erikoosolekute pidamist toorainega seotud
 küsimustes.
 3. Lepinguosalised tunnistavad, et läbipaistev, diskrimineerimisest ja
 moonutamisest hoiduv ning normidel põhinev keskkond on parim viis sellise
 keskkonna loomiseks, mis soodustab välismaiseid otseinvesteeringuid
 toorainetootmisse ja -kaubandusse.
 4. Võttes arvesse oma vastavat majanduspoliitikat ja eesmärke ning pidades
 silmas kaubanduse edendamist, lepivad lepinguosalised kokku edendada koostööd
 toorainekaubanduses esinevate kaubandustõkete kõrvaldamiseks.
 5. Emma-kumma lepinguosalise taotluse korral võib iga toorainekaubandusega
 seotud küsimust arutada ühiskomitee ja allkomitee koosolekutel, mis on volitatud
 tegema nendes küsimustes otsuseid vastavat artiklile 56, lähtudes eespool sätestatud
 põhimõtetest.
 ET 18 ET
 ---pagebreak--- ARTIKKEL 26
 Regionaalpoliitika
 Lepinguosalised toetavad regionaalarengupoliitikat.
 ARTIKKEL 27
 Intellektuaalomandi kaitse
 1. Lepinguosalised kinnitavad veel kord, et omistavad suurt tähtsust
 intellektuaalomandi õiguste kaitsele, ning kohustuvad kehtestama asjakohased
 meetmed, millega tagatakse selliste õiguste piisav ja tõhus kaitse ning
 õiguskaitsemeetmed, eelkõige seoses intellektuaalomandi õiguste rikkumisega.
 Peale selle lepivad lepinguosalised kokku, et sõlmivad niipea kui võimalik
 kahepoolse lepingu geograafiliste tähiste kohta.
 2. Lepinguosalised vahetavad teavet ja kogemusi sellistes küsimustes nagu
 intellektuaalomandi õigustega seotud tavad, nende õiguste edendamine, levitamine,
 kooskõlastamine, haldamine, ühtlustamine, kaitse ja tulemuslik kohaldamine,
 rikkumise vältimine, võitlus võltsimise ja piraatluse vastu, eelkõige tollikoostöö ja
 muude sobivate koostöövormide kaudu, ning nende õiguste kontrollimise ja
 kaitsmisega tegelevate organisatsioonide loomine ja tugevdamine. Lepinguosalised
 aitavad teineteisel Euroopa kogemustele tuginedes tugevdada intellektuaalomandi
 kaitset, rakendamist ja ärilist kasutamist ning edendada sellekohase teabe levitamist.
 ARTIKKEL 28
 Kaubanduse ja investeeringute allkomitee
 1. Käesolevaga luuakse kaubanduse ja investeeringute allkomitee.
 2. Allkomitee abistab ühiskomiteed tema ülesannete täitmisel, tegeledes kõikide
 käesolevas peatükis käsitletud valdkondadega.
 3. Allkomitee määrab kindlaks oma kodukorra.
 ET 19 ET
 ---pagebreak--- V JAOTIS
 KOOSTÖÖ ÕIGUSE, VABADUSE JA TURVALISUSE VALDKONNAS
 ARTIKKEL 29
 Õigusriigi põhimõte ja õiguskoostöö
 1. Õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonna koostöös pööravad lepinguosalised
 erilist tähelepanu õigusriigi tugevdamisele ning kõikide tasandite institutsioonide
 tugevdamisele eriti õiguskaitses ja õigusemõistmises.
 2. Lepinguosaliste koostöö hõlmab ka vastastikust teabevahetust õigussüsteemide
 ja õigusnormide teemadel. Lepinguosalised püüavad arendada kehtiva
 õigusraamistiku alusel välja vastastikuse õigusabi andmise.
 ARTIKKEL 30
 Isikuandmete kaitse
 1. Lepinguosalised lepivad kokku koostöö tegemises, et viia isikuandmete kaitse
 tase vastavusse kõige kõrgemate rahvusvaheliste standarditega, mis on sätestatud
 muu hulgas näiteks ÜRO suunistes isikuandmete elektrooniliste failide reguleerimise
 kohta (ÜRO Peaassamblee 14. detsembri 1990. aasta resolutsioon nr 45/95).
 2. Isikuandmete kaitse valdkonnas tehtava koostöö raames võib muu hulgas anda
 tehnilist abi teabe ja eriteadmiste vahetuse teel.
 ET 20 ET
 ---pagebreak--- ARTIKKEL 31
 Koostöö rände valdkonnas
 1. Lepinguosalised alustavad koostööd eesmärgiga takistada ebaseaduslikku
 rännet ja oma riigi kodanikest füüsiliste isikute ebaseaduslikku viibimist
 lepinguosaliste territooriumidel.
 2. Lepinguosalised lepivad kokku, et võtavad ebaseadusliku sisserände
 tõkestamiseks tehtava koostöö raames ilma asjatute viivitusteta tagasi oma riigist
 pärit kodanikud, kes ei vasta või kes enam ei vasta kehtivatele teise lepinguosalise
 territooriumile sisenemise, seal viibimise või seal elamise tingimustele. Sel eesmärgil
 annavad lepinguosalised oma kodanikele asjakohased isikut tõendavad dokumendid.
 Kui tagasivõetaval isikul puuduvad dokumendid või muud tõendid tema
 kodakondsuse kohta, küsitlevad asjaomase liikmesriigi või Mongoolia pädevad
 diplomaatilised või konsulaaresindused isikut Mongoolia või asjaomase liikmesriigi
 taotlusel, et teha kindlaks tema kodakondsus.
 3. EL toetab rahaliselt selle kokkuleppe rakendamist asjakohaste kahepoolsete
 koostöövahendite kaudu.
 4. Lepinguosalised lepivad kokku pidada ükskõik kumma lepinguosalise taotlusel
 läbirääkimisi, et sõlmida ELi ja Mongoolia vahel leping, mis reguleerib
 lepinguosaliste erikohustusi oma kodanike tagasivõtmisel, sealhulgas kohustust
 muude riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute tagasivõtmiseks.
 ARTIKKEL 32
 Koostöö võitluses ebaseaduslike narkootikumide vastu
 1. Lepinguosalised teevad koostööd, et tagada pädevate asutuste, sealhulgas
 tervishoiu-, justiits-, tolli- ja siseküsimuste sektori ning muude asjakohaste sektorite
 asutuste tegevuse kooskõlastamise kaudu tasakaalustatud lähenemine, et vähendada
 ebaseaduslike narkootikumide pakkumist, nendega kaubitsemist ning nõudlust nende
 järele, võttes seejuures nõuetekohaselt arvesse inimõigusi. Sellise koostöö kaudu
 soovitakse ka vähendada narkootikumidest tulenevat kahju, käsitleda sünteetiliste
 narkootikumide tootmist, tarbimist ja nendega kaubitsemist ning saavutada
 narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseaduslikuks valmistamiseks kasutatavate
 lähteainete kõrvaletoimetamise tõhusam tõkestamine.
 2. Lepinguosalised lepivad kokku nende eesmärkide saavutamisel tehtava
 koostöö vahendites. Meetmed tuginevad ühiselt kokkulepitud põhimõtetele, mis
 lähtuvad asjakohastest rahvusvahelistest konventsioonidest, 1998. aasta juunis ÜRO
 Peaassamblee narkootikumidele pühendatud kahekümnendal eriistungjärgul vastu
 võetud poliitilisest avaldusest ja eriavaldusest, milles käsitletakse juhiseid nõudluse
 vähendamiseks narkootikumide järele, ning märtsis 2009 ÜRO narkootikumide
 komisjoni 52. istungjärgul vastu võetud poliitilisest avaldusest ja tegevuskavast.
 3. Lepinguosaliste koostöö hõlmab tehnilist ja haldusabi eelkõige järgmistes
 valdkondades: riiklike õigusnormide ja riikliku poliitika väljatöötamine, riiklike
 asutuste ja teabekeskuste loomine, kodanikuühiskonna jõupingutuste toetamine
 uimastite valdkonnas ning uimastinõudluse ja uimastitest tingitud kahju
 vähendamisel, personalikoolitus, uimastitega seotud uuringud ning narkootiliste ja
 ET 21 ET
 ---pagebreak--- psühhotroopsete ainete ebaseaduslikuks valmistamiseks kasutatavate lähteainete
 kõrvaletoimetamise tõkestamine. Lepinguosalised võivad kokku leppida ka teisi
 valdkondi hõlmavas koostöös.
 ARTIKKEL 33
 Koostöö võitluses organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni vastu
 Lepinguosalised lepivad kokku, et teevad koostööd võitluses organiseeritud
 kuritegevuse, majandus- ja finantskuritegevuse ning korruptsiooni vastu. Sellise
 koostöö eesmärk on eelkõige rakendada ja edendada asjakohaseid rahvusvahelisi
 standardeid ja dokumente, nagu ÜRO rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse
 vastu võitlemise konventsioon ja seda täiendavad protokollid ning ÜRO
 korruptsioonivastane konventsioon.
 ARTIKKEL 34
 Koostöö võitluses rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu
 1. Lepinguosalised lepivad kokku vajaduses teha pingutusi ja koostööd, et vältida
 oma rahandussüsteemi ja teatavate rahandusega mitteseotud ettevõtete ja
 ametikohtade kasutamist kuritegelikul teel, näiteks uimastikaubanduse ja
 korruptsiooni kaudu saadud tulu pesemiseks.
 2. Mõlemad lepinguosalised nõustuvad edendama tehnilist ja haldusabi, mis on
 ette nähtud õigusnormide väljatöötamiseks ja rakendamiseks ning rahapesu ja
 terrorismi rahastamise vastu võitlemise mehhanismide tõhusaks toimimiseks.
 Eelkõige peab koostöö võimaldama vahetada asjakohast teavet vastavalt riikide
 õigusraamistikele ning võtta vastu sobivaid rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu
 võitlemist käsitlevaid standardeid, mis on võrdväärsed liidu ja selles valdkonnas
 tegevate rahvusvaheliste organite, näiteks rahapesuvastase töökonna kehtestatud
 standarditega.
 ET 22 ET
 ---pagebreak--- VI JAOTIS
 KOOSTÖÖ MUUDES VALDKONDADES
 ARTIKKEL 35
 Koostöö inimõiguste valdkonnas
 1. Lepinguosalised lepivad kokku, et teevad koostööd inimõiguste edendamise ja
 tõhusa kaitse alal, sealhulgas rahvusvaheliste inimõigusalaste dokumentide
 ratifitseerimise ja rakendamise alal.
 2. Selline koostöö võib muu hulgas hõlmata järgmist:
 a) riikliku inimõiguste tegevuskava väljatöötamise ja rakendamise toetamine;
 b) inimõiguste edendamine ja sellealane haridus,
 c) inimõigustega seotud riiklike ja piirkondlike institutsioonide tugevdamine;
 d) tõsiseltvõetava ja ulatusliku inimõigustealase dialoogi alustamine;
 e) koostöö süvendamine inimõigustega tegelevate ÜRO institutsioonide raames.
 ARTIKKEL 36
 Koostöö finantsteenuste valdkonnas
 1. Lepinguosalised lepivad kokku, et kehtestavad sarnasemad ühiseeskirjad ja -
 normid ning süvendavad koostööd, et parandada raamatupidamisarvestus-,
 järelevalve- ja regulatiivsüsteeme panganduses, kindlustuses ja muudes
 finantssektori valdkondades.
 2. Lepinguosalised teevad koostööd, et arendada välja õiguslik
 regulatiivraamistik, infrastruktuur ja inimressursid ning et võtta kahepoolse koostöö
 raames Mongoolia kapitalturul kasutusele rahvusvahelised ettevõtete üldjuhtimise ja
 raamatupidamisarvestuse standardid kooskõlas GATSiga ja WTO dokumendiga
 vastastikuse mõistmise kohta finantsteenuste valdkonnas.
 ARTIKKEL 37
 Majanduspoliitiline dialoog
 1. Lepinguosalised lepivad kokku, et teevad koostööd, edendamaks teabevahetust
 oma majanduslike suundumuste ja majanduspoliitika küsimustes ning jagamaks
 kogemusi majanduspoliitika koordineerimisel piirkondliku majanduskoostöö ja
 integratsiooni raames.
 2. Lepinguosalised püüavad süvendada oma ametiasutuste vahelist dialoogi
 majandusküsimustes, mis võivad lepinguosaliste kokkuleppel hõlmata näiteks
 rahapoliitikat, eelarvepoliitikat, sealhulgas ettevõtete maksustamist, riigi rahandust ja
 makroökonoomilist stabiliseerimist ning välisvõlga.
 3. Lepinguosalised teevad koostööd ja edendavad vastastikust mõistmist
 majandusliku mitmekesisuse ja tööstusarengu valdkonnas.
 ET 23 ET
 ---pagebreak--- ARTIKKEL 38
 Hea valitsemistava maksunduse valdkonnas
 Lepinguosalised tunnistavad ja kohustuvad rakendama hea valitsemistava
 põhimõtteid maksunduse valdkonnas, nagu liikmesriigid on liidu tasandil ette näinud,
 et tugevdada ja arendada majandustegevust, võttes seejuures arvesse vajadust luua
 asjakohane regulatiivraamistik. Sel eesmärgil ja ilma, et see piiraks liidu ja
 liikmesriikide pädevusi, parandavad lepinguosalised rahvusvahelist koostööd
 maksunduse valdkonnas, hõlbustavad õiguspäraste maksutulude kogumist ning
 töötavad välja eespool nimetatud põhimõtete tulemusliku rakendamise meetmed.
 ARTIKKEL 39
 Koostöö tööstuspoliitikas ja VKEde alal
 Lepinguosalised lepivad oma majanduspoliitikat ja eesmärke arvesse võttes kokku, et
 edendavad tööstuspoliitikas koostööd kõikides sobivates valdkondades,
 suurendamaks VKEde konkurentsivõimet muu hulgas järgmiselt:
 a) vahetades teavet ja kogemusi küsimuses, kuidas luua raamtingimused VKEde
 konkurentsivõime parandamiseks;
 b) soodustades ettevõtjatevahelisi kontakte, toetades ühisinvesteeringuid ning
 ühisettevõtete ja teabevõrgustike asutamist, eeskätt Euroopa Liidu praeguste
 horisontaalprogrammide kaudu, stimuleerides partnerite vahel eelkõige tark- ja
 riistvara siirdeid;
 c) andes teavet ja soodustades innovatsiooni ning vahetades head tava
 rahastamisvõimaluste valdkonnas, sealhulgas mikro- ja väikeettevõtjate jaoks;
 d) hõlbustades ja toetades mõlema poole erasektorite sellesisulist tegevust;
 e) edendades inimväärset tööd, ettevõtete sotsiaalset vastutust ja
 aruandekohustust ning toetades vastutustundlikke äritavasid, sealhulgas säästvat
 tarbimist ja tootmist. Koostöös võetakse arvesse ka tarbijate tasandit, näiteks
 tooteinfot ja tarbija rolli turul;
 f) tehes valitud tööstusvaldkondades ühiseid teadusprojekte ja tehes koostööd
 omavahel kokku lepitud standardite ja vastavushindamismenetluste ning tehniliste
 eeskirjade alal;
 g) pakkudes abi nahatööstusest pärineva reovee puhastamismeetodite ja -
 tehnoloogia moderniseerimist käsitleva teabe näol;
 h) vahetades teavet ning soovitades partnereid ja koostöövõimalusi kaubanduse ja
 investeeringute valdkonnas olemasolevate võrgustike kaudu, mis on mõlemale
 poolele kättesaadavad;
 i) toetades mõlema lepinguosalise eraettevõtete, eriti VKEde koostööd;
 j) kaaludes võimalust sõlmida lisaleping teabevahetuse, koostöö tihendamise
 teemaliste seminaride ja muude mõlema poole VKEde ühiste reklaamiürituste kohta;
 k) jagades teavet tehnilise abi kohta seoses toidu ja põllumajandustoodete
 eksportimisega Euroopa turule Euroopa Liidu soodustuste süsteemi raames.
 ET 24 ET
 ---pagebreak--- ARTIKKEL 40
 Turism
 1. Juhindudes Maailma Turismiorganisatsiooni ülemaailmsest eetikakoodeksist ja
 jätkusuutliku arengu põhimõtetest, mis on aluseks Agenda 21 kohalikule protsessile,
 püüavad lepinguosalised parandada teabevahetust ja kehtestada hea tava, et tagada
 turismi tasakaalustatud ja jätkusuutlik areng.
 2. Lepinguosalised lepivad kokku, et arendavad koostööd loodus- ja
 kultuuripärandi kaitsmises ja selle võimaluste maksimaalses kasutamises, turismi
 negatiivse mõju vähendamises ja turismiäri positiivse ning kohalike kogukondade
 jätkusuutlikule arengule kaasaaitava panuse suurendamises, muu hulgas ökoturismi
 arendamise teel, austades samal ajal kohalike ja põliselanike kogukondade väärikust
 ja huve, ning turismindust käsitleva koolituse parandamises.
 ARTIKKEL 41
 Infoühiskond
 1. Tunnistades, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia on tänapäeva elus
 kesksel kohal ning et see on majandusliku ja sotsiaalse arengu jaoks elulise
 tähtsusega, üritavad lepinguosalised vahetada arvamusi oma kõnealuse valdkonna
 poliitika kohta, et edendada majanduslikku arengut.
 2. Kõnealuse valdkonna koostöös keskendutakse muu hulgas järgmistele
 eesmärkidele:
 a) osalemine igakülgses piirkondlikus dialoogis, mis käsitleb infoühiskonna
 erinevaid tahke, eelkõige elektroonilise side valdkonna poliitikat ja õigusnorme,
 sealhulgas universaalteenuseid, litsentsimist ja üldlube, eraelu puutumatuse ja
 isikuandmete kaitset ning reguleerimisasutuste sõltumatust ja tõhusust;
 b) lepinguosaliste ja Aasia võrkude ja teenuste ühildumine ja koostalitlusvõime;
 c) uute info- ja kommunikatsioonitehnoloogiate standardimine ja levitamine;
 d) lepinguosaliste teaduskoostöö edendamine info- ja
 kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas;
 e) koostöö digitaaltelevisiooni valdkonnas, sealhulgas kogemuste vahetamine
 digitaaltelevisiooni kasutuselevõtmise alal ning regulatiivsete tahkude, eriti spektri
 haldamise ja uuringute vallas;
 f) koostöö ühistes info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonna
 teadusprojektides;
 g) info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaga seotud turvaküsimused ning võitlus
 küberkuritegevuse vastu;
 h) telekommunikatsiooniseadmete, sealhulgas raadioseadmete
 vastavushindamine;
 i) koostöö lairibavõrgu arendamisel;
 j) teabe vahetamine info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaga seotud
 konkurentsipoliitika alal.
 ET 25 ET
 ---pagebreak--- ARTIKKEL 42
 Audiovisuaalsektor ja meedia
 Lepinguosalised ergutavad, toetavad ja soodustavad vahetusi, koostööd ja dialoogi
 oma vastavate audiovisuaal- ja meediasektori asutuste ja esindajate vahel. Nad
 lepivad kokku, et neis valdkondades pannakse alus korrapärasele poliitilisele
 dialoogile.
 ARTIKKEL 43
 Teadus- ja tehnoloogiakoostöö
 1. Lepinguosalised lepivad kokku teaduse ja tehnoloogiaarenduse alases koostöös
 vastastikust huvi ja kasu pakkuvates valdkondades.
 2. Niisuguse koostöö eesmärk on:
 a) soodustada teadusliku ja tehnoloogilise teabe ning oskusteabe vahetamist,
 sealhulgas seoses poliitika ja programmide rakendamisega;
 b) toetada lepinguosaliste teadusringkondade, teaduskeskuste, ülikoolide ja
 tööstusharude vahelisi teaduspartnerlusi;
 c) edendada teadlaste koolitust ja liikuvust;
 d) edendada oma kõrgharidusasutuste, teaduskeskuste ja tööstusharude,
 sealhulgas VKEde osalemist oma teadus- ja tehnoloogiaarendusprogrammides.
 3. Koostöövormideks võivad olla ühised teadusprojektid ning rahvusvaheliste
 koolitus- ja liikuvussüsteemide ning vahetusprogrammide kaudu korraldatavad
 teadlaste vahetused, kohtumised ja koolitused, et saavutada teadus- ja
 õppimistulemuste ning parima tava võimalikult suur levik.
 4. Sellised koostöötoimingud peavad olema kooskõlas mõlema lepinguosalise
 õigusnormidega. Koostöö peaks põhinema vastastikkuse, õiglase kohtlemise ja
 vastastikuse kasu põhimõtetel ning tagama intellektuaalomandi nõuetekohase kaitse.
 5. Lepinguosalised lepivad kokku, et üritavad igati kasvatada üldsuse teadlikkust
 nende teadus- ja tehnoloogiaalaste koostööprogrammidega pakutavatest
 võimalustest.
 ET 26 ET
 ---pagebreak--- ARTIKKEL 44
 Energia
 1. Lepinguosalised lepivad kokku, et süvendavad koostööd energiasektoris
 järgmistel eesmärkidel:
 a) suurendada energiajulgeolekut, muu hulgas mitmekesistades energiatarneid,
 arendada välja uued jätkusuutlikud, innovaatilised ja taastuvad energiavormid, muu
 hulgas biokütused ja biomass, tuule- ja päikeseenergia ning hüdroelektrijaamad, ning
 toetada asjakohaste poliitiliste raamistike väljatöötamist, et luua soodne
 investeerimiskeskkond ja võrdsed tingimused taastuvenergia kasutamiseks ning selle
 integreerimiseks asjakohastesse poliitikavaldkondadesse;
 b) saavutada koostöös tootjate ja tarbijatega energia ratsionaalne kasutamine,
 edendades energiatõhusust energia tootmises, transportimises, jaotamises ja
 lõppkasutuses;
 c) edendada rahvusvaheliselt tunnustatud standardite rakendamist tuumaohutuse,
 tuumajulgeoleku, tuumamaterjalide leviku tõkestamise ja kaitsemeetmete alal;
 d) soodustada tehnosiirdeid, mis on mõeldud energia jätkusuutlikuks tootmiseks
 ja tarbimiseks;
 e) toetada suutlikkuse suurendamist ning hõlbustada investeerimist kõnealuses
 valdkonnas, tuginedes läbipaistvatele ja mittediskrimineerivatele turuga
 kokkusobivatele eeskirjadele.
 2. Selleks lepivad lepinguosalised kokku arendada mõlemale lepinguosalisele
 kasulikke kontakte ja ühisuuringuid, eelkõige asjakohaste piirkondlike ja
 rahvusvaheliste raamistike kaudu. Viidates artiklile 43 ja 2002. aastal Johannesburgis
 toimunud ülemaailmse säästva arengu tippkohtumise järeldustele, rõhutavad
 lepinguosalised vajadust luua seosed energiateenustele taskukohase juurdepääsu ja
 säästva arengu vahel. Seda tegevust saab toetada koostöös nimetatud tippkohtumisel
 loodud Euroopa Liidu energiaalgatusega.
 3. Tuumamaterjalidega kaubeldakse Euroopa Aatomienergiaühenduse
 asutamislepingu sätete kohaselt. Vajaduse korral sõlmitakse tuumamaterjalidega
 kauplemise kohta Euroopa Aatomienergiaühenduse ja Mongoolia vahel erileping.
 ET 27 ET
 ---pagebreak--- ARTIKKEL 45
 Transport
 1. Lepinguosalised lepivad kokku, et teevad koostööd transpordipoliitika
 asjakohastes valdkondades, et parandada investeerimisvõimalusi ning kaupade ja
 reisijate liikumist, edendada lennundusohutust ja -julgestust, võidelda piraatluse
 vastu, kaitsta keskkonda ning suurendada oma transpordisüsteemide tõhusust.
 2. Lepinguosaliste koostöö eesmärk kõnealuses valdkonnas on edendada:
 a) teabevahetust transpordipoliitika ja -tavade kohta, eelkõige seoses linna- ja
 maapiirkondade transpordi, lennunduse, transpordilogistika ja mitmeliigiliste
 transpordivõrgustike ühilduvuse ja koostalitlusvõimega ning maanteede, raudteede ja
 lennujaamade haldamisega;
 b) satelliitnavigatsiooni, keskendudes mõlemale poolele kasulikele
 regulatiivsetele, tööstuslikele ja turu arenguga seotud küsimustele. Sellega seoses
 vaadeldakse ka Euroopa globaalseid satelliitnavigatsioonisüsteeme EGNOS ja
 Galileo;
 c) dialoogi lennutransporditeenuste valdkonnas, et uurida suhete edasiarendamise
 võimalusi sellistes valdkondades nagu lennundusohutus, lennundusjulgestus,
 keskkond, lennuliikluse juhtimine, konkurentsieeskirjade kohaldamine ja
 majanduslik reguleerimine lennutranspordisektoris, et toetada õigusnormide
 lähendamist ja kõrvaldada äritegevust takistavad tegurid. Põhjalikumalt tuleks
 edendada vastastikust huvi pakkuvaid tsiviillennunduse koostööprojekte. Sellest
 lähtuvalt uurivad lepinguosalised süvendatud koostöö võimalikku ulatust
 tsiviillennunduse valdkonnas;
 d) transpordisektoris õhku paisatavate kasvuhoonegaaside vähendamist;
 e) julgeoleku-, ohutus- ja keskkonnanormide rakendamist, eriti seoses
 lennundusega, lähtudes asjakohastest rahvusvahelistest konventsioonidest;
 f) koostööd asjakohastel rahvusvahelistel foorumitel eesmärgiga tagada
 rahvusvaheliste normide parem järgimine ning täita käesolevas artiklis sätestatud
 eesmärke.
 ET 28 ET
 ---pagebreak--- ARTIKKEL 46
 Haridus ja kultuur
 1. Lepinguosalised lepivad kokku hariduse ja kultuuri vallas toimuva ja vajalikul
 määral nende erinevusi arvestava koostöö edendamises, et parandada
 teineteisemõistmist ning teadmisi teineteise kultuurist. Selleks toetavad ja edendavad
 lepinguosalised oma kultuuriasutuste ja kodanikuühiskonna tegevust.
 2. Lepinguosalised püüavad võtta sobivaid meetmeid kultuurivahetuste
 edendamiseks ja korraldavad ühisalgatusi mitmesugustes kultuurivaldkondades,
 sealhulgas teevad koostööd kultuuripärandi säilitamise valdkonnas seoses
 kultuurilise mitmekesisusega.
 3. Lepinguosalised lepivad kokku, et konsulteerivad teineteisega ja teevad
 koostööd asjakohastel rahvusvahelistel foorumitel, näiteks UNESCOs, et saavutada
 ühised eesmärgid ning edendada kultuurilist mitmekesisust ja kultuuripärandi kaitset.
 Kultuurilise mitmekesisusega seoses lepivad lepinguosalised kokku ka selles, et
 edendavad 20. oktoobril 2005 vastu võetud UNESCO kultuuri väljendusvormide
 mitmekesisuse kaitse ja edendamise konventsiooni ratifitseerimist ja rakendamist.
 4. Peale selle panevad lepinguosalised rõhku meetmetele, mille eesmärk on luua
 sidemeid nende eriasutuste vahel ning julgustada teabe, oskusteabe, õpilaste,
 ekspertide, noorte ja noorsootöötajate ning tehniliste ressursside vahetamist,
 kasutades ära vahendeid, mida pakuvad Aasias hariduse ja kultuuri valdkonnas
 Euroopa Liidu programmid, ning mõlema lepinguosalise kogemusi sel alal. Samuti
 lepivad mõlemad lepinguosalised kokku, et edendavad kõrghariduse asjakohaste
 programmide, nagu Erasmus Munduse programmi rakendamist, et soodustada
 kõrghariduse valdkonnas koostööd ja moderniseerimist ning anda hoogu
 akadeemilisele liikuvusele.
 ARTIKKEL 47
 Keskkond, kliimamuutused ja loodusvarad
 1. Lepinguosalised lepivad kokku loodusvarade ja bioloogilise mitmekesisuse
 säilitamises ja jätkusuutlikus majandamises kui praeguste ja tulevaste põlvkondade
 arengu aluses.
 2. Lepinguosalised lepivad kokku, et koostööga selles valdkonnas edendatakse
 keskkonnahoidu ja -parandust, et tagada jätkusuutlik areng. Lepinguosalised võtavad
 käesoleva lepingu kohase tegevuse puhul arvesse säästva arengu ülemaailmse
 tippkohtumise tulemusi ning vastavasisuliste mitmepoolsete keskkonnakokkulepete
 rakendamist.
 3. Lepinguosalised lepivad kokku, et teevad koostööd kliimamuutuste
 valdkonnas, et kohaneda kliimamuutuste negatiivse mõjuga, vähendada
 kasvuhoonegaaside heidet ning võtta majanduses suund vähese CO2-heitega
 jätkusuutliku arengu poole. Sellega seoses uurivad lepinguosalised CO2-turu
 mehhanismide kasutamist.
 4. Lepinguosalised lepivad kokku, et teevad koostööd, suurendamaks teineteise
 kaubandus- ja keskkonnapoliitika tõhusust ning lõimimaks keskkonnakaalutlusi
 kõikidesse koostöövaldkondadesse.
 ET 29 ET
 ---pagebreak--- 5. Lepinguosalised püüavad jätkata ja süvendada koostööd piirkondlikes
 keskkonnakaitseprogrammides ning eelkõige järgmistes valdkondades:
 a) keskkonnateadlikkuse kasvatamine ja kohaliku tasandi, sealhulgas
 põlisrahvaste ja kohalike kogukondade osaluse suurendamine keskkonnakaitse ja
 jätkusuutliku arengu alases tegevuses;
 b) kliimamuutusest tulenevate probleemide lahendamine, eriti keskkonnamõjude
 ja loodusvarade seisukohast;
 c) suutlikkuse suurendamine mitmepoolsetes keskkonnakokkulepetes
 osalemiseks ja nende rakendamiseks, sealhulgas elurikkuse, bioohutuse ja keemiliste
 ohtude valdkonnas;
 d) keskkonnatehnoloogiate, -toodete ja -teenuste edendamine ning rakendamine,
 sealhulgas regulatiivsete ja ökoloogiliselt tõhusate vahendite kasutamise kaudu;
 e) metsahalduse parandamine, sealhulgas võitlus ebaseadusliku metsaraie ja
 sellega seotud kaubanduse vastu, ning säästva metsahalduse edendamine;
 f) tahkete ja ohtlike jäätmete ning geneetiliselt muundatud elusorganismidest
 saadud toodete ebaseadusliku piiriülese liikumise ärahoidmine;
 g) välisõhu kvaliteedi, keskkonnaohutu jäätmekäitluse, veeressursside
 jätkusuutliku haldamise ning kemikaalide haldamise parandamine ning säästva
 tarbimise ja tootmise edendamine;
 h) mulla kaitsmine ja säilitamine ning jätkusuutlik maahaldus;
 i) rahvusparkide tulemuslik majandamine ning elurikkusalade ja hapra
 ökosüsteemiga alade kindlaksmääramine ning kaitse, võttes nõuetekohaselt arvesse
 neil aladel või nende läheduses elavaid kohalikke ja põliselanike kogukondi.
 6. Lepinguosalised soodustavad vastastikust juurepääsu selle valdkonna
 programmidele, arvestades seejuures nende programmide eritingimustega:
 a) veevarude seirevõrgustiku loomine ja selle moderniseerimine;
 b) vee soolatustamise ja taaskasutamise tehnoloogia kasutuselevõtmine;
 c) ökoturismi arendamine.
 ARTIKKEL 48
 Põllumajandus, loomakasvatus, kalandus ja maaelu areng
 Lepinguosalised lepivad kokku soodustada dialoogi põllumajanduse,
 loomakasvatuse, kalanduse ja maaelu arengu valdkonnas. Lepinguosalised vahetavad
 teavet ja arendavad suhteid järgmistes valdkondades:
 a) põllumajanduspoliitika ning toidu ja põllumajanduse üldised väljavaated
 rahvusvahelisel tasandil;
 b) taimede ja loomade ning nendega seotud toodetega kauplemise hõlbustamise
 võimalused, et arendada maapiirkondades veelgi enam kergetööstust;
 c) loomakaitse ja kariloomade heaolu;
 d) maaelu arengu poliitika;
 ET 30 ET
 ---pagebreak--- e) kogemuste vahetamine ja koostöövõrgustikud kohalike esindajate või
 ettevõtjate vahel, eriti sellistes valdkondades nagu teadus ja tehnosiire;
 f) taimede, loomade ja kariloomade tervise- ja kvaliteedipoliitika, eelkõige
 kaitstud geograafilised tähised;
 g) rahvusvahelistele põllumajandusorganisatsioonidele esitatavad
 koostööettepanekud ja algatused;
 h) säästva ja keskkonnasõbraliku põllumajanduse arendamine, sealhulgas
 põllukultuuride tootmine, biokütus ja biotehnoloogia siire;
 i) taimesortide kaitse, seemnetehnoloogia, põllumajanduslik biotehnoloogia;
 j) põllumajandus- ja loomakasvatusalaste andmebaaside ja teabevõrgustike
 väljaarendamine;
 k) koolitused põllumajanduse ja veterinaaria valdkonnas.
 ARTIKKEL 49
 Tervishoid
 1. Lepinguosalised lepivad kokku, et teevad koostööd tervishoiusektoris, mis
 hõlmab tervishoiusüsteemi reformi, peamisi nakkushaigusi ja muid terviseohte,
 mittenakkushaigusi ja rahvusvahelisi tervishoiulepinguid, et parandada
 tervishoiunõudeid ja tõsta rahvatervise taset.
 2. Koostööd tehakse peamiselt järgmistes vormides:
 a) tervishoiusektori süsteemsele reformile suunatud laiahaardelised programmid,
 sealhulgas tervishoiusüsteemide, tervishoiuteenuste, tervishoiunõuete ning
 terviseinfo parandamine;
 b) ühistegevus epidemioloogia valdkonnas, sealhulgas koostöö terviseohtude,
 näiteks linnugripi ja gripipandeemiate ning muude peamiste nakkushaiguste varaseks
 ennetamiseks;
 c) mittenakkushaiguste ennetamine ja tõrje teabe ja hea tava vahetamise kaudu,
 tervislike eluviiside propageerimine ning peamiste tervist määravate tegurite, nagu
 toitumise, narko-, alkoholi- ja tubakasõltuvuse käsitlemine;
 d) rahvusvaheliste tervishoiukokkulepete, eelkõige tubakatoodete tarbimise
 piiramist käsitleva raamkonventsiooni ja rahvusvaheliste tervishoiueeskirjade
 rakendamise edendamine.
 ARTIKKEL 50
 Tööhõive ja sotsiaalküsimused
 1. Lepinguosalised lepivad kokku, et elavdavad koostööd tööhõive- ja
 sotsiaalvaldkonnas, sealhulgas koostööd piirkondliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse
 alal, tööohutuse ja töötervishoiu, soolise võrdõiguslikkuse ning inimväärse töö
 valdkonnas, et tugevdada globaliseerumise sotsiaalset mõõdet.
 2. Lepinguosalised kinnitavad veel kord vajadust toetada
 globaliseerumisprotsessi, mis toob kasu kõigile, ning edendada täielikku ja
 produktiivset tööhõivet ja inimväärset tööd, millel on oluline osa jätkusuutlikus
 ET 31 ET
 ---pagebreak--- arengus ja vaesuse vähendamisel ning mida on toetatud ÜRO Peaassamblee
 24. oktoobri 2005. aasta resolutsioonis nr 60/1 (ülemaailmse tippkohtumise
 lõppdokument) ja juulis 2006 toimunud ÜRO majandus- ja sotsiaalnõukogu
 kõrgetasemelisel kohtumisel vastuvõetud ministrite deklaratsioonis (ÜRO majandus-
 ja sotsiaalnõukogu 5. juuli 2006. aasta deklaratsioon E/2006/L.8). Lepinguosalised
 võtavad arvesse teineteise majandusliku ja sotsiaalse olukorra olemust ja erinevusi.
 3. Lepinguosalised kinnitavad veel kord oma tahet täielikult austada ja
 tulemuslikult rakendada rahvusvaheliselt tunnustatud töö- ja sotsiaalõiguse
 põhireegleid, mis on sätestatud eelkõige ILO 1998. aasta tööalaste põhiõiguste ja
 aluspõhimõtete deklaratsioonis ning 2008. aastal vastu võetud ILO deklaratsioonis
 sotsiaalse õigluse kohta üleilmastumises. Lepinguosalised võtavad käesoleva lepingu
 alusel toimuvas tegevuses arvesse ka asjakohaste mitmepoolsete sotsiaal- ja
 tööküsimusi käsitlevate lepingute rakendamist. Lepinguosalised lepivad kokku, et
 teevad koostööd ja annavad vajaduse korral tehnilist abi, ratifitseerimaks ja tõhusalt
 rakendamaks kõiki ILO 1998. aasta deklaratsiooniga hõlmatud ILO konventsioone ja
 teisi asjakohaseid konventsioone.
 4. Koostöö võib toimuda muu hulgas vastastikusel kokkuleppel põhinevate
 eriprogrammide ja projektide kaudu, samuti dialoogi, koostöö ja algatuste kaudu
 ühist huvi pakkuvatel teemadel kahe- või mitmepoolsel tasandil, näiteks ILO raames
 ARTIKKEL 51
 Statistika
 1. Lepinguosalised lepivad kokku edendada statistiliste meetodite ja
 tegevuspraktika, sealhulgas statistiliste andmete kogumise ja levitamise ühtlustamist
 nii, et vastastikku sobival viisil oleks võimalik kasutada statistikat, mis käsitleb
 kaupade ja teenustega kauplemist ja üldisemalt iga muud käesoleva lepinguga
 hõlmatud valdkonda, mille andmeid on võimalik statistiliselt koguda, töödelda,
 analüüsida ja levitada.
 2. Lepinguosalised lepivad kokku, et edendavad oma asjaomaste ametiasutuste
 vahel otsekontaktide loomist eesmärgiga tugevdada sõbralikku koostööd statistika
 valdkonnas, tugevdada statistikaametite suutlikkuse suurendamist, moderniseerides
 statistikasüsteemi ja parandades selle kvaliteeti, tugevdada inimressursse, pakkuda
 koolitust kõigis asjakohastes valdkondades ja toetada riiklikke statistikasüsteeme,
 mis on korraldatud vastavalt rahvusvaheliselt väljakujunenud tavadele, sealhulgas
 vajalikke infrastruktuure.
 3. Koostöö hõlmab vastastikust huvi pakkuvaid valdkondi, kusjuures tähelepanu
 pööratakse järgmisele:
 I. Majandusstatistika:
 a. rahvamajanduse arvepidamine
 b. ettevõtlusstatistika ja registreerimine
 c. põllumajanduse / talupidamise, loomakasvatuse, maaelu arengu statistika
 d. keskkond ja maavaravarud
 e. tööstus
 f. kaupade ja teenuste väliskaubandus
 ET 32 ET
 ---pagebreak--- g. hulgi- ja jaemüügi statistika
 h. revisjonipõhimõtted
 i. toiduga kindlustatus
 j. maksebilanss
 II. Sotsiaalstatistika:
 a. sooline statistika
 b. rändestatistika
 c. leibkondade uuring
 III. Infotehnoloogia:
 a. kogemuste vahetamine seoses elektroonilise tehnoloogia ja teabe turvalisuse,
 kaitse, säilitamise ja konfidentsiaalsuse tagamise meetoditega ning sellise kogemuste
 rakendamine,
 b. kogemuste vahetamine tarbijatele veebipõhise andmebaasi loomise alal,
 tuginedes kasutajasõbralikele veebisaitidele ja asjakohasele koolitusele,
 c. Mongoolia riikliku statistikaameti IT-spetsialistide toetamine andmebaaside
 loomisel,
 d. koostöö kasutajate kaasamise alal, harides neid andmebaasi küsimuses.
 ARTIKKEL 52
 Kodanikuühiskond
 1. Lepinguosalised tunnistavad organiseeritud kodanikuühiskonna ning eelkõige
 akadeemiliste ringkondade rolli ja võimalikku panust käesoleva lepingu kohasesse
 dialoogi ja koostööprotsessi ning lepivad kokku tulemusliku dialoogi pidamises
 organiseeritud kodanikuühiskonnaga ja selle tõhusas kaasamises.
 2. Vastavalt kummagi lepinguosalise õigus- ja haldusnormidele võib
 organiseeritud kodanikuühiskond:
 a) osaleda demokraatia põhimõtete kohaselt riigi tasandi poliitika kujundamises;
 b) saada teavet arengu- ja koostööstrateegiate ja valdkondliku poliitika kohta selle
 väljatöötamise kõikides etappides ning osaleda nendel teemadel korraldatavatel
 konsultatsioonidel, eriti kodanikuühiskonna endaga seotud valdkondades;
 c) saada rahalisi vahendeid, eeldusel et kummagi lepinguosalise sise-eeskirjad
 seda lubavad, ning toetust suutlikkuse suurendamiseks olulistes valdkondades;
 d) osaleda teda puudutavate valdkondade koostööprogrammide rakendamises.
 ARTIKKEL 53
 Koostöö riigi ja avaliku halduse moderniseerimise alal
 Lepinguosalised lepivad kokku teha koostööd avaliku halduse moderniseerimiseks.
 Selle valdkonna koostöös keskendutakse järgmisele:
 a) korraldustõhususe parandamine;
 ET 33 ET
 ---pagebreak--- b) institutsioonide tulemuslikkuse tõstmine teenuste osutamisel;
 c) avalike ressursside haldamise läbipaistvuse ja aruandekohustuslikkuse
 tagamine;
 d) õigusliku ja institutsioonilise raamistiku tugevdamine;
 e) poliitika kavandamis- ja rakendusvõimekuse kasvatamine (avalike teenuste
 osutamine, eelarve koostamine ja täitmine, võitlus korruptsiooni vastu);
 f) kohtusüsteemi tugevdamine ning
 g) julgeolekusüsteemi reformimine.
 ARTIKKEL 54
 Koostöö katastroofiohu juhtimise valdkonnas
 1. Lepinguosalised lepivad kokku, et suurendavad koostööd katastroofiohu
 juhtimise valdkonnas, töötades pidevalt välja ja rakendades meetmeid ohu
 vähendamiseks kogukondadele ning loodusõnnetuste tagajärgedega toimetulekuks
 kõikidel ühiskonnatasanditel. Tähelepanu tuleks pöörata ennetusmeetmetele ja
 ohtudega tuleks tegeleda proaktiivselt, et vähendada loodusõnnetuste ohtu ja
 haavatavust nende suhtes.
 2. Kõnealuses valdkonnas keskendutakse koostöös järgmistele teemadele:
 a) katastroofiohu vähendamine või ennetamine ja maandamine;
 b) teadmiste juhtimine, innovatsioon, teadusuuringud ja haridus, et luua
 turvalisuse ja vastupidavuse kultuur kõikidel tasanditel;
 c) valmisolek katastroofideks;
 d) poliitika, institutsioonilise suutlikkuse ja konsensuse loomine katastroofide
 juhtimiseks;
 e) reageerimine katastroofidele;
 f) katastroofiohu hindamine ja seire.
 ET 34 ET
 ---pagebreak--- VII JAOTIS
 KOOSTÖÖVAHENDID
 ARTIKKEL 55
 Koostöö ja finantshuvide kaitsmise vahendid
 1. Lepinguosalised lepivad kokku, et käesoleva lepinguga seatud
 koostööeesmärkide täitmiseks on lepinguosalised nõus eraldama vajalikke
 vahendeid, sealhulgas rahalisi vahendeid, niivõrd kui nende kummagi ressursid ja
 kehtivad õigusnormid seda võimaldavad.
 2. Lepinguosalised lepivad kokku, et edendavad vastastikuse tehnilise ja
 haldusabi arendamist ja rakendamist, et kaitsta tõhusalt oma finantshuve arenguabi ja
 muude rahastatavate koostöötoimingute valdkonnas. Lepinguosalised vastavad
 kiiresti vastastikuse haldusabi taotlustele, mille esitavad ükskõik kumma
 lepinguosalise kohtu- ja/või uurimisasutused, et tõhustada võitlust pettuse ja
 eeskirjade eiramise vastu.
 3. Lepinguosalised kutsuvad Euroopa Investeerimispanka üles jätkama oma
 tegevust Mongoolias kooskõlas oma menetluste ja rahastamiskriteeriumidega.
 4. Lepinguosalised annavad finantsabi kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise
 põhimõtetega ja teevad koostööd Euroopa Liidu ja Mongoolia finantshuvide
 kaitsmisel. Lepinguosalised võtavad tulemuslikke meetmeid, et ennetada ja tõkestada
 pettusi, korruptsiooni ja mis tahes muud ebaseaduslikku tegevust, andes muu hulgas
 vastastikust haldus- ja õigusabi käesoleva lepinguga hõlmatud valdkondades.
 Kõikides lepinguosaliste vahel sõlmitavates täiendavates kokkulepetes või
 rahastamisvahendites nähakse ette eriklauslid finantskoostöö kohta, mis hõlmavad
 kontrollkäike, inspekteerimist, kontrollimeetmeid ja pettustevastaseid meetmeid,
 sealhulgas kontrolle, mida teostab Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF).
 ET 35 ET
 ---pagebreak--- VIII JAOTIS
 INSTITUTSIONAALNE RAAMISTIK
 ARTIKKEL 56
 Ühiskomitee
 1. Lepinguosalised lepivad kokku, et moodustavad käesoleva lepingu alusel
 ühiskomitee, mis koosneb kummagi poole asjakohastest kõrgetasemelistest
 esindajatest ja mille ülesandeks on:
 a) tagada käesoleva lepingu nõuetekohane toimimine ja rakendamine;
 b) määrata kindlaks prioriteedid lepingu eesmärkide saavutamiseks;
 c) anda soovitusi käesoleva lepingu eesmärkide saavutamiseks.
 2. Ühiskomiteel ning artikli 28 alusel moodustatud allkomiteel on käesoleva
 lepingu eesmärkide saavutamiseks õigus teha lepingus ettenähtud juhtudel otsuseid.
 Otsused tehakse lepinguosaliste kokkuleppe alusel pärast seda, kui lepinguosalised
 on viinud lõpule oma sisemenetlused, mida neil on vaja oma seisukoha
 kindlaksmääramiseks. Otsused on lepinguosaliste suhtes siduvad ning
 lepinguosalised võtavad nende rakendamiseks vajalikke meetmeid.
 3. Ühiskomitee koguneb tavaliselt kord aastas vaheldumisi Ulaanbaataris ja
 Brüsselis kuupäeval, mis määratakse kindlaks omavahelisel kokkuleppel.
 Lepinguosaliste kokkuleppega võidakse kokku kutsuda ka ühiskomitee erakorralisi
 koosolekuid. Ühiskomitee eesistujaks on lepinguosalised vaheldumisi. Ühiskomitee
 nõupidamiste päevakord määratakse kindlaks lepinguosaliste kokkuleppel.
 4. Ühiskomitee võib moodustada spetsiaalseid töörühmi, kes abistavad teda tema
 ülesannete täitmisel. Töörühmad annavad igal ühiskomitee koosolekul komiteele
 oma tegevusest põhjalikult aru.
 5. Lepinguosalised lepivad kokku, et ühiskomitee ülesanne on ka tagada
 lepinguosaliste vahel teatud valdkondades sõlmitud või sõlmitavate lepingute või
 protokollide nõuetekohane toimimine.
 6. Ühiskomitee võtab vastu oma kodukorra.
 ET 36 ET
 ---pagebreak--- IX JAOTIS
 LÕPPSÄTTED
 ARTIKKEL 57
 Arendusklausel
 1. Lepinguosalised võivad vastastikusel nõusolekul käesolevat lepingut
 laiendada, et süvendada koostööd, sealhulgas sõlmides käesolevat lepingut
 täiendavaid lepinguid või protokolli konkreetsete sektorite või tegevuste kohta.
 2. Käesoleva lepingu rakendamiseks võivad lepinguosalised esitada soovitusi
 koostöö laiendamise kohta, võttes arvesse lepingu kohaldamisel saadud kogemusi.
 ARTIKKEL 58
 Muud lepingud
 Ilma et see piiraks Euroopa Liidu lepingu ja Euroopa Liidu toimimise lepingu
 asjaomaste sätete kohaldamist, ei mõjuta käesolev leping ega selle alusel võetavad
 meetmed mingil moel liikmesriikide volitusi teha Mongooliaga kahepoolset
 koostööd või sõlmida vajaduse korral Mongooliaga uusi partnerlus- ja
 koostöölepinguid.
 Käesolev leping ei mõjuta kummagi lepinguosalise poolt kolmandate isikute suhtes
 võetud kohustuste rakendamist või täitmist.
 ARTIKKEL 59
 Kohustuste täitmine
 1. Kumbki lepinguosaline võib esitada ühiskomiteele lahendamiseks iga
 kõrvalekalde lepingu kohaldamises või tõlgendamises.
 2. Kui emb-kumb lepinguosaline leiab, et teine lepinguosaline ei ole täitnud
 käesolevast lepingust tulenevat kohustust, võib ta võtta asjakohaseid meetmeid.
 3. Enne nende meetmete võtmist (välja arvatud eriti pakilistel juhtudel) esitab ta
 ühiskomiteele kogu asjakohase teabe, mida on vaja olukorraga põhjalikuks
 tutvumiseks, et püüda leida mõlema lepinguosalise jaoks vastuvõetav lahendus.
 4. Meetmete valimisel tuleb eelistada neid, mis segavad käesoleva lepingu
 toimimist kõige vähem. Meetmetest teatatakse viivitamata teisele lepinguosalisele ja
 teise lepinguosalise taotluse korral arutatakse neid meetmeid ühiskomitees.
 5. Lepinguosalised lepivad kokku, et käesoleva lepingu nõuetekohase
 tõlgendamise ja kohaldamise seisukohalt tähendab lõikes 3 nimetatud mõiste „eriti
 pakilised juhud” juhtumeid, kui üks lepinguosaline rikub oluliselt käesolevat
 lepingut. Lepingu oluliseks rikkumiseks peetakse:
 i) lepingust lahtiütlemist, mis ei ole rahvusvahelise õiguse üldnormide kohaselt
 lubatud, või
 ii) artikli 1 lõigetes 1 ja 3 sätestatud lepingu oluliste osade rikkumist.
 ET 37 ET
 ---pagebreak--- ARTIKKEL 60
 Hõlbustusvahendid
 Et hõlbustada käesoleva lepingu raames tehtavat koostööd, lepivad lepinguosalised
 kokku, et annavad kooskõlas kummagi lepinguosalise sisemiste õigus- ja
 haldusnormidega koostööd elluviivate ametnike ja ekspertide käsutusse nende
 ülesannete täitmiseks vajalikud vahendid.
 ARTIKKEL 61
 Territoriaalne kohaldatavus
 Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt territooriumil, kus kohaldatakse
 Euroopa Liidu asutamislepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut, vastavalt
 kõnealustes lepingutes sätestatud tingimustele ning teiselt poolt Mongoolia
 territooriumil.
 ARTIKKEL 62
 Lepinguosaliste määratlus
 Käesolevas lepingus tähistab mõiste „lepinguosalised” ühelt poolt liitu või selle
 liikmesriike või liitu ja selle liikmesriike vastavalt nende volitustele ning teiselt poolt
 Mongooliat.
 ARTIKKEL 63
 Jõustumine ja kestus
 1. Käesolev leping jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale,
 mil viimane lepinguosaline on teatanud vajalike juriidiliste menetluste
 lõpuleviimisest.
 2. Käesolev leping kehtib viis aastat. Lepingut pikendatakse automaatselt ühe
 aasta kaupa, välja arvatud juhul, kui üks lepinguosaline teatab teisele
 lepinguosalisele kuus kuud enne üheaastase ajavahemiku lõppu kirjalikult oma
 kavatsusest käesolevat lepingut mitte pikendada.
 3. Kõik muudatused tehakse lepingusse lepinguosaliste kokkuleppel. Kõik
 muudatused jõustuvad alles pärast seda, kui viimane lepinguosaline on teisele
 lepinguosalisele teatanud kõikide vajalike formaalsuste täitmisest.
 4. Kui üks lepinguosaline võtab tooraine ekspordi osas kasutusele rangema
 kaubandusrežiimi, näiteks kehtestab uued keelud, piirangud, tollimaksud või tasud,
 mis ei vasta GATT 1994 VIII, XI, XX või XXI artikli asjakohaste sätete tingimustele
 või ei ole lubatud vastavalt WTO erandile või nendes ei ole kokku lepitud
 ühiskomitees või artikli 56 kohases kaubanduse ja investeerimise allkomitees ning
 mis ei kehti käesoleva lepingu parafeerimise kuupäeval, võib teine lepinguosaline
 võtta asjakohaseid meetmeid kooskõlas artikli 59 lõigetega 3 ja 4.
 ET 38 ET
 ---pagebreak--- 5. Lepinguosaline võib käesoleva lepingu lõpetada, edastades teisele
 lepinguosalisele kirjaliku denonsseerimisteate. Lõpetamine jõustub kuus kuud pärast
 seda, kui teine lepinguosaline on teate kätte saanud.
 ARTIKKEL 64
 Teated
 Artikli 63 kohased teated esitatakse vastavalt Euroopa Liidu Nõukogu peasekretärile
 ja Mongoolia välisministeeriumile.
 ARTIKKEL 65
 Autentne tekst
 Käesolev leping on koostatud bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, inglise, itaalia,
 kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki,
 sloveeni, soome, taani, tšehhi, ungari ja mongoli keeles, kusjuures kõik tekstid on
 võrdselt autentsed.
 ET 39 ET
 ---documentbreak--- EUROOPA
 KOMISJON
 Brüssel, 29.5.2015
 COM(2015) 226 final
 2015/0114 (NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS,
 milles käsitletakse partnerluse ja koostöö raamlepingu sõlmimist ühelt poolt Euroopa
 Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mongoolia vahel
 ET ET
 ---pagebreak--- SELETUSKIRI
 ETTEPANEKU TAUST
 27. juulil 2009 volitas nõukogu komisjoni pidama läbirääkimisi partnerluse ja koostöö
 raamlepingu (edaspidi „raamleping”) sõlmimiseks Mongooliaga. Läbirääkimisi Mongooliaga
 alustati jaanuaris 2010 Ulaanbaataris ja need lõpetati oktoobris 2010. Mõlemad pooled
 parafeerisid raamlepingu Ulaanbaataris 20. detsembril 2010 ja kirjutasid sellele alla
 Ulaanbaataris 30. aprillil 2013. Raamlepinguga asendatakse senine õigusraamistik, mis on
 kehtestatud Euroopa Majandusühenduse ja Mongoolia 1993. aasta kaubandus- ja
 majanduskoostöö lepinguga.
 Raamleping annab tunnistust sellest, et ELi ja Mongoolia suhted, mis põhinevad sellistel
 ühistel põhimõtetel nagu võrdsus, vastastikune austus, vastastikune kasu, demokraatia,
 õigusriik ja inimõigused, on muutumas üha tähtsamaks. See sisaldab ELi standardsätteid
 inimõiguste, massihävitusrelvade, Rahvusvahelise Kriminaalkohtu, väike- ja kergrelvade ning
 terrorismivastase võitluse kohta ning sellega edendatakse kahepoolset, piirkondlikku ja
 rahvusvahelist koostööd. See loob aluse tihedamatele sidemetele ELi ja selle liikmesriikide
 ning Mongoolia vahel. See tugevdab poliitilist, majanduslikku ja valdkondlikku koostööd
 paljudes eri poliitikavaldkondades, sealhulgas kaubanduse ja investeeringute, arengu ning
 õiguse, vabaduse ja turvalisuse valdkonnas. Raamleping hõlmab ka järgmisi valdkondi:
 koostöö põhimõtete, normide ja standardite alal, toorained, ränne, organiseeritud kuritegevus
 ja korruptsioon, tööstuspoliitika ning väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted, turism,
 energia, haridus ja kultuur, keskkond, kliimamuutused ja loodusvarad, põllumajandus,
 tervishoid, kodanikuühiskond ning riigi- ja avaliku halduse moderniseerimine.
 Raamleping võimaldab ELil võtta piirkonnas suurema vastutuse ja saavutada seal suurema
 mõju ning edendada euroopalikke väärtusi ja tõhustada konkreetset koostööd mitmesugustes
 vastastikust huvi pakkuvates valdkondades.
 Komisjon märgib, et pärast Euroopa Liidu Kohtu 11. juuni 2014. aasta otsust kohtuasjas C-
 377/12: komisjon vs. nõukogu, mis käsitles nõukogu otsust Filipiinidega sõlmitava partnerluse
 ja koostöö raamlepingu allkirjastamise kohta, peaks käesolev ettepanek põhinema Euroopa
 Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping”) artiklitel 207 ja 209 ning artikli
 218 lõikel 6.
 Komisjon juhib nõukogu tähelepanu raamlepingus sisalduvale tagant kolmandale
 põhjendusele Ühendkuningriigi, Iirimaa ja Taani eriseisukoha kohta vastavalt aluslepingute
 protokollidele nr 21 ja 22. Eespool nimetatud kohtuotsusest tuleb järeldada, et põhjenduses
 nimetatud protokollid ei kehti raamlepingu enda suhtes. EL peaks teatama Mongoolia poolele
 nendest sisemistest arengutest verbaalnoodi teel.
 ET 2 ET
 ---pagebreak--- 2015/0114 (NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS,
 milles käsitletakse partnerluse ja koostöö raamlepingu sõlmimist ühelt poolt Euroopa
 Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mongoolia vahel
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 207 ja 209 koostoimes
 artikli 218 lõike 6 punktiga a,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
 võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut1
 ning arvestades järgmist:
 (1) Kooskõlas nõukogu 14. mai 2012. aasta otsusega kirjutati 30. aprillil 2013 alla ühelt
 poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Mongoolia vahelisele
 partnerluse ja koostöö raamlepingule, eeldusel, et leping hiljem sõlmitakse2.
 (2) Leping tuleks Euroopa Liidu nimel heaks kiita,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Partnerluse ja koostöö raamleping ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt
 poolt Mongoolia vahel kiidetakse käesolevaga liidu nimel heaks.
 Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.
 Artikkel 2
 Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja on kooskõlas oma aluslepingutest
 tulenevate kohustustega lepingu artiklis 56 sätestatud ühiskomitee eesistujaks.
 Sõltuvalt käsitletavast teemast on ühiskomitees esindatud kas liit või liit ja liikmesriigid.
 Artikkel 3
 Nõukogu eesistuja määrab isiku, kes on volitatud esitama Euroopa Liidu nimel lepingu artikli
 63 lõikes 1 sätestatud teate.
 Artikkel 4
 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval. See avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
 1
 ELT C , , lk .
 2
 ELT L 134/4 (24.5.2012)
 ET 3 ET
 ---pagebreak--- Brüssel,
 Nõukogu nimel
 eesistuja
 ET 4 ET


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 COMISIÓN EUROPEA
 Bruselas, 30.9.2015
 COM(2015) 465 final
 2015/0222(NLE)
 Propuesta de
 REGLAMENTO DEL CONSEJO
 relativo a la asignación de las posibilidades de pesca en virtud del Protocolo de aplicación del Acuerdo de colaboración de pesca sostenible entre la Unión Europea y la República de Liberia
 EXPOSICIÓN DE MOTIVOS
 1.CONTEXTO DE LA PROPUESTA
 Sobre la base de las directrices de negociación pertinentes
 1
 , la Comisión entabló negociaciones con el Gobierno de Liberia con el fin de celebrar un nuevo Acuerdo de colaboración de pesca sostenible y un Protocolo de aplicación del Acuerdo de colaboración entre la Unión Europea y la República de Liberia. Al término de las negociaciones, el 5 de junio de 2015, se rubricó un nuevo Acuerdo y Protocolo, que abarcan un período de cinco años a partir de la fecha de su aplicación provisional, es decir, a partir de la fecha de su firma, según se establece en el artículo 15 del Acuerdo y en el artículo 12 del Protocolo.
 El objeto del nuevo Acuerdo es proporcionar un marco que tenga en cuenta las prioridades de la política pesquera común y su dimensión externa, con el fin de establecer una asociación estratégica entre la Unión Europea y la República de Liberia.
 El principal objetivo de este nuevo Protocolo es prever las posibilidades de pesca para los buques de la Unión en la zona de pesca de Liberia, sobre la base de los mejores dictámenes científicos disponibles y respetando las recomendaciones de la Comisión Internacional para la Conservación del Atún Atlántico (CICAA), cuando sea aplicable dentro de los límites de los excedentes disponibles. Para determinar si se debía celebrar un nuevo Acuerdo y Protocolo, la Comisión se ha basado, entre otros datos, en los resultados de una evaluación a posteriori realizada por expertos externos. El objetivo es intensificar la cooperación entre la Unión Europea y la República de Liberia con el fin de favorecer el desarrollo de una política pesquera sostenible y la explotación responsable de los recursos pesqueros en la zona de pesca de Liberia, en beneficio de ambas Partes.
 El Protocolo prevé posibilidades de pesca en las categorías siguientes:
 –
 28 atuneros cerqueros;
 –
 6 palangreros de superficie.
 Conviene determinar la clave de reparto de estas posibilidades de pesca entre los Estados miembros. La Comisión propone, sobre esta base, que el Consejo adopte el presente Reglamento.
 2.RESULTADOS DE LAS EVALUACIONES EX POST, LAS CONSULTAS A LAS PARTES INTERESADAS Y LAS EVALUACIONES DE IMPACTO
 Se ha consultado a las Partes interesadas en el marco de la evaluación ex ante del posible Acuerdo y Protocolo de colaboración de pesca sostenible entre la Unión Europea y la República de Liberia. También han sido consultados, en el marco de reuniones técnicas, expertos de los Estados miembros y del sector. Además, se consultó a las autoridades pesqueras de Liberia y a las partes interesadas durante una reunión técnica. Estas consultas confirman el interés de mantener un Acuerdo y Protocolo de colaboración de pesca sostenible para la Unión Europea y la República de Liberia.
 3.ASPECTOS JURÍDICOS DE LA PROPUESTA
 El presente procedimiento se lleva a cabo paralelamente a los procedimientos correspondientes a la Decisión del Consejo relativa a la autorización de la firma, por parte de la Unión Europea, y a la aplicación provisional del Acuerdo de colaboración de pesca sostenible entre la Unión Europea y la República de Liberia y de su Protocolo de aplicación y a la Decisión del Consejo relativa a la celebración del protocolo, con el consentimiento del Parlamento Europeo, del Acuerdo de colaboración de pesca sostenible y su Protocolo de aplicación.
 4.REPERCUSIONES PRESUPUESTARIAS
 La contrapartida financiera anual es de 715 000 EUR para el primer año, de 650 000 EUR para el segundo, tercer y cuarto años y de 585 000 EUR para el quinto año, sobre la base de:
 a) un tonelaje de referencia de 6 500 toneladas, para el que se ha establecido un importe relacionado con el acceso de 357 500 EUR para el primer año, 325 000 EUR para el segundo, tercer y cuarto años y 292 500 EUR para el quinto año; y
 b) un apoyo para el desarrollo de la política pesquera sectorial de la República de Liberia de un importe de 357 500 EUR para el primer año, 325 000 EUR para el segundo, tercer y cuarto años y 292 500 EUR para el quinto año. Este apoyo responde a los objetivos de la política nacional en materia de pesca y, en particular, a las necesidades de la República de Liberia en lo que respecta a la investigación científica, la pesca artesanal y la vigilancia, el control y la lucha contra la pesca ilegal.
 2015/0222 (NLE)
 Propuesta de
 REGLAMENTO DEL CONSEJO
 relativo a la asignación de las posibilidades de pesca en virtud del Protocolo de aplicación del Acuerdo de colaboración de pesca sostenible entre la Unión Europea y la República de Liberia
 EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA,
 Visto el Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea, y, en particular, su artículo 43, apartado 3,
 Vista la propuesta de la Comisión Europea,
 Considerando lo siguiente:
 (1)El 5 de junio de 2015, la Unión Europea y la República de Liberia han rubricado un Acuerdo de colaboración de pesca sostenible (en lo sucesivo denominado el «Acuerdo») y un Protocolo de aplicación de dicho Acuerdo, por el que se conceden a los buques de la Unión posibilidades de pesca en las aguas en las que la República de Liberia tiene soberanía o jurisdicción en materia de pesca.
 (2)El Consejo adoptó el [...] la Decisión 2014/.../UE
 2
 , relativa a la firma y a la aplicación provisional del Acuerdo y del Protocolo de aplicación.
 (3)Procede determinar el método de asignación de las posibilidades de pesca entre los Estados miembros tanto para el período de aplicación provisional como para el período completo de vigencia del Protocolo.
 (4)De conformidad con el artículo 10, apartado 1, del Reglamento (CE) no 1006/2008
 3
 del Consejo, si resultase que las posibilidades de pesca asignadas a la Unión en virtud del Protocolo no se aprovechan plenamente, la Comisión informará al respecto a los Estados miembros interesados. La falta de respuesta dentro del plazo que haya determinado el Consejo, debe considerarse una confirmación de que los buques del Estado miembro en cuestión no utilizan plenamente sus posibilidades de pesca durante el período de que se trate.
 HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
 Artículo 1
 (1)Las posibilidades de pesca fijadas por el Protocolo del Acuerdo de colaboración de pesca sostenible entre la Unión Europea y la República de Liberia (en lo sucesivo denominado «el Protocolo») se repartirán entre los Estados miembros del siguiente modo:
 a)atuneros:
 España:
 16
 buques
 Francia:
 12
 buques
 b)palangreros de superficie:
 España:
 6
 buques
 (2)El Reglamento (CE) no 1006/2008 será de aplicación sin perjuicio del Acuerdo.
 (3)En caso de que las solicitudes de autorización de pesca de los Estados miembros que se contemplan en el apartado 1 no agoten las posibilidades de pesca fijadas en el Protocolo, la Comisión tomará en consideración las solicitudes de cualquier otro Estado miembro, de conformidad con el artículo 10 del Reglamento (CE) no 1006/2008.
 (4)El plazo en el que los Estados miembros deben confirmar que no utilizan plenamente las posibilidades de pesca concedidas en virtud del Protocolo, contemplado en el artículo 10, apartado 1, del Reglamento (CE) n° 1006/2008, se fija en diez días hábiles a partir de la fecha en la que la Comisión les comunique que no se han agotado las posibilidades de pesca.
 Artículo 2
 El presente Reglamento entrará en vigor a los tres días de su publicación en el Diario Oficial de la Unión Europea.
 Será aplicable a partir de la fecha de la firma del Protocolo.
 El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro.
 Hecho en Bruselas, el
 Por el Consejo
 El Presidente
 (1)
 Adoptado por la 3324 reunión del Consejo (ECOFIN) del 20 de junio de 2014.
 (2)
 DO L de , p. .
 (3)
 Reglamento (CE) no 1006/2008 del Consejo, de 29 de septiembre de 2008, relativo a la autorización de las actividades pesqueras de los buques pesqueros comunitarios fuera de las aguas comunitarias y al acceso de los buques de terceros países a las aguas comunitarias, por el que se modifican los Reglamentos (CEE) no 2847/93 y (CE) no 1627/94 y por el que se deroga el Reglamento (CEE) No 3317/94 (DO L 286 de 29.10.2008, p. 33).