text:
 |
 52012PC0725
 Ettepanek: NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks. /* COM/2012/0725 final - 2012/0342 (NLE) */
 SELETUSKIRI
 1. ETTEPANEKU TAUST
 Euroopa riigiabi eeskirjad kehtestati esimest
 korda Euroopa Söe- ja Teraseühenduse asutamislepinguga aastal 1952 ning Euroopa
 Majandusühenduse asutamislepinguga aastal 1957. Praegu on need sätestatud
 Euroopa Liidu toimimise lepingus (edaspidi „ELi toimimise leping”).
 ELi toimimise lepingu artikkel 107 sisaldab
 riigiabi määratlust ja asjaolusid, mille korral abi võib käsitada siseturuga
 kokkusobivana. Artiklis 108 on ette nähtud peamised menetluspõhimõtted, mis
 reguleerivad komisjoni meetmeid, millega ta tagab, et liikmesriigid
 olulisematest riigiabi eeskirjadest kinni peavad. ELi toimimise lepingu artikli
 109 kohaselt võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast konsulteerimist
 Euroopa Parlamendiga anda asjakohaseid määrusi ELi toimimise lepingu artiklite
 107 ja 108 kohaldamiseks.
 Nõukogu võttis 1999. aastal vastu määruse (EÜ)
 nr 659/1999[1]
 (edaspidi „menetlusmäärus”), milles on kehtestatud üksikasjalikumad
 menetluseeskirjad, millega reguleeritakse ELi toimimise lepingu artiklite 107
 ja 108 täitmise tagamist. Seni on kõnealuseid artikleid kohaldatud ilma
 märkimisväärsete muudatusteta.
 ELi toimimise lepingu artiklis 108 sätestatud
 ja menetlusmääruses üksikasjalikumalt täpsustatud riigiabi menetlused rajanevad
 kolmel peamisel alustalal:
 –
 liikmesriikidele on kohustuslik kavandatavatest
 abimeetmetest eelnevalt teatada, välja arvatud grupierandi määruse või otsuse
 reguleerimisalasse kuuluvatel juhtudel, ning asjaomane liikmesriik ei või
 meedet rakendada enne komisjoni otsust sellise abi andmine heaks kiita. Selleks
 võib komisjon pärast sisuliselt kahepoolset (liikmesriik-komisjon) eeluurimist
 („esimene etapp”), mille maksimaalne pikkus on põhimõtteliselt kaks kuud, kiita
 abimeetme heaks või algatada ametliku uurimise („teine etapp”), mis tuleks
 lõpule viia 18 kuu jooksul ja mille eesmärk on abimeede heaks kiita (vajaduse
 korral teatavate tingimuste alusel) või keelata;
 –
 komisjon peab huvitatud poolte esitatud kaebused
 hoolikalt ja erapooletult läbi vaatama ja tegema nende kohta otsuse ilma
 põhjendamatu viivituseta. Kui komisjoni otsuses leitakse, et kaebuse esitaja
 teatatud väidetav riigiabi puudub, peab komisjon andma kaebuse esitajale
 vähemalt piisava selgituse, miks kaebuses esitatud faktilised ja õiguslikud
 asjaolud ei võimalda ebaseadusliku abi olemasolu tõendada;
 –
 komisjon peab pidevalt jälgima liikmesriikide
 olemasolevaid abisüsteeme ja ta võib teha liikmesriikidele ettepanekuid
 selliste asjakohaste meetmete võtmiseks, mida nõuab siseturu toimimise
 järkjärguline areng.
 Riigiabi menetluse peamised aspektid tulenevad
 otseselt aluslepinguga ettenähtud riigiabi kontrolli süsteemist, mille aluseks
 on komisjoni ainupädevus hinnata riigiabi meetme kokkusobivust siseturuga.
 Rohkem kui 13 aastat pärast menetlusmääruse
 jõustumist tuleb seda ajakohastada, et kohandada riigiabi menetlust Euroopa
 Liidus, kus on nüüdseks 27 liikmesriiki, 500 miljonit elanikku ja 23 ametlikku
 keelt.
 Majandus- ja finantskriis on seadnud ohtu
 siseturu terviklikkuse ja näidanud, kui oluline on riigiabi lihtsustatud ja
 tõhus kontroll ja riigiabi eeskirjade täitmise tagamine. Kogemuste põhjal on
 komisjonil vaja paremaid vahendeid, et sekkuda ettevõtjate seisukohast
 mõistliku aja jooksul ja edendada avaliku sektori ressursside mõistlikku
 kasutamist majanduskasvule orienteeritud poliitika raames.
 Seepärast võttis komisjon 8. mail 2012 vastu
 teatise „ELi riigiabi ajakohastamine”,[2]
 millega algatati riigiabi raamistiku igakülgne reform. Sellega tagatakse, et
 riigiabi poliitika aitab rakendada Euroopa praeguse kümnendi majanduskasvu
 strateegiat „Euroopa 2020”[3]
 ja samas ka eelarvet konsolideerida.
 Menetlusmääruse läbivaatamine on üks
 aspektidest, mis peaks võimaldama komisjonil selle algatuse eesmärke saavutada.
 Riigiabi menetluste reform peaks eeskätt parandama riigiabi kontrolli tõhusust[4].
 Riigiabi menetluste reformi vajadust on
 rõhutanud ka kontrollikoda oma eriaruandes nr 15/2011 „Kas komisjoni menetlused
 tagavad riigiabi kontrolli tõhusa juhtimise?”[5].
 Riigiabi menetlusraamistiku kavandatava reformiga vastab komisjon eelkõige
 kontrollikoja soovitustele
 –
 minimeerida liikmesriikidele saadetavate
 teabetaotluste arvu;
 –
 käsitleda põhjendamatuid kaebusi kiiresti, et anda
 kõikidele sidusrühmadele rohkem õiguskindlust;
 –
 teavitada kaebuse esitajat, liikmesriiki ja
 abisaajat korrapäraselt iga juhtumi uurimise kulgemisest ja tulemustest;
 –
 parandada oma andmete kogumise protsessi tõhusust
 ja usaldusväärsust.
 Nõukogu[6]
 ja Euroopa Parlament[7]
 on need soovitused sõnaselgelt heaks kiitnud.
 2. ÜLEVAADE KAVANDATAVATEST MUUDATUSTEST
 Eeltoodut arvesse võttes ja nagu on märgitud
 teatises „ELi riigiabi ajakohastamine”,[8]
 keskendutakse menetlusmääruse kavandatavas reformis kahele valdkonnale:
 kaebuste käsitlemise parandamine (2.1) ning turuteabe tõhusa ja usaldusväärse
 kogumise tagamine (2.2).
 2.1. KAEBUSTE KÄSITLEMISE PARANDAMINE
 Kaebused on põhimõtteliselt väga kasulik
 teabeallikas komisjoni uurimismenetluste suunamiseks nendele
 majandussektoritele, kus ebaseaduslik riigiabi pärsib konkurentsi ELi tasandil.
 Komisjon saab igal aastal keskmiselt üle 300 kaebuse, mille on esitanud nii
 huvitatud pooled[9]
 kui ka muud isikud. Kaebuste hulgas on aga arvukalt neid, mida ei ole ajendanud
 esitama tegelikud konkurentsiprobleemid või mis ei ole piisavalt põhjendatud.
 Enamikku kaebusi ei käsitleta eelisjärjekorras, mistõttu nende juhtumite
 uurimise keskmine kestus kipub pikenema[10].
 Sellest tulenevalt leiavad liikmesriigid ja kaebuse esitajad mõnikord, et
 kaebuste käsitlemise menetlus ei ole prognoositav ega piisavalt läbipaistev.
 2009. aastal nähti riigiabi kontrollimenetluste
 teostamise parimate tavade juhendis[11]
 ette mitmeetapiline ja läbipaistev kaebuste käsitlemise menetlus. Selle
 kaheaastase kohaldamise kogemus näitab aga, et kasu, mida loodeti kestuse
 lühendamisest, tõhustamisest ja prognoositavuse suurendamisest, ei ole täiel
 määral saadud. Parimate tavadega ei ole võimalik kõrvaldada senise süsteemi
 peamisi puudujääke, sest need tulenevad otseselt menetlusmäärusest. Sellepärast
 ongi tehtud ettepanek nende küsimuste lahendamiseks menetlusmäärust reformida.
 * *
 *
 Menetlusmääruse kavandatavate muudatuste
 eesmärk on parandada saadava teabe kvaliteeti ning selle saavutamiseks
 selgitatakse kaebuse esitamise nõudeid ja nähakse ette mitmeetapiline,
 prognoositav ja läbipaistev menetlus.
 Seni on komisjon pidanud uurima iga riigiabi
 eeskirjade väidetavat rikkumist, sõltumata kaebuse allikast. Erinevalt ELi
 toimimise lepingu artiklites 101 ja 102 ettenähtud konkurentsieeskirjadest,
 millega seotud kaebuste esitamist reguleeritakse määrustega 1/2003[12] ja 773/2004,[13] ei kaasne riigiabiga seotud
 kaebuste esitamisega mingeid konkreetseid ametlikke nõudeid. Kuna
 menetlusmääruses ei ole sätestatud konkreetseid eeskirju, leidis Üldkohus Ryanair'i
 kohtuasjas 29. septembril 2011 tehtud otsuses,[14]
 et seni puuduvad ametlikud nõuded, mida tuleb komisjonile riigiabiga seotud
 kaebuse esitamisel täita.
 Läbipaistvuse ja õiguskindluse huvides tuleks
 seega selgitada sellise kaebuse esitamise tingimusi, millega antakse
 komisjonile teavet väidetava ebaseadusliku abi kohta, mille põhjal algatatakse
 esialgne uurimine (artikli 10 muudatus). On asjakohane nõuda, et
 –
 kaebuse esitaja esitaks teataval hulgal
 kohustuslikku teavet. Selleks on asjakohane volitada komisjoni võtma vastu
 rakendussätted, millega määratakse kindlaks kaebuse vorm ja sisu (artikli 27
 muudatus);
 –
 kaebuse esitaja tõendaks, et ta on ELi toimimise
 lepingu[15]
 artikli 108 lõikes 2 ja menetlusmääruse[16]
 artikli 1 punktis h määratletud huvitatud pool, mistõttu tal on õigustatud huvi
 kaebust esitada. Selle eesmärgi saavutamiseks tehakse ettepanek täpsustada
 huvitatud poolte õigusi käsitleva artikli 20 lõikes 2, et „kaebuse võib
 esitada mis tahes huvitatud pool”.
 Kui saadud teavet ei käsitata kaebusena, sest
 see ei vasta vastuvõetavuse kriteeriumidele, ei ole komisjon enam kohustatud
 ametlikku otsust vastu võtma. Selline teave registreeritakse turuteabena ja
 seda võib kasutada hilisemas etapis ex officio uurimise korraldamiseks.
 Parimate tavade juhendiga[17] kehtestatud mitmeetapilise
 menetluse lõpuleviimiseks tuleks menetlusmääruses näha ette võimalus, et
 komisjon käsitab kaebust tagasivõetuna, kui kaebuse esitaja ei esita talle
 asjakohast teavet või ei suuda menetluse käigus muul viisil koostööd teha.
 Seeläbi oleks võimalik kaebuste käsitlemist lihtsustada ja parandada (artikli
 20 lõike 2 muudatus).
 * *
 *
 Kaebuse esitajad võivad juhtida komisjoni
 tähelepanu abile, mis on juba antud ja kujutab endast seepärast potentsiaalset
 ebaseaduslikku abi. Komisjon võttis 2009. aastal vastu teatise „Riigiabi
 reguleerivate õigusaktide täitmise tagamise kohta liikmesriikide kohtute
 poolt”,[18]
 et anda liikmesriikide kohtutele ja huvitatud pooltele teada olemasolevatest
 parandusmeetmetest. Samuti on komisjon püüdnud arendada liikmesriikide
 kohtutega koostööd, võttes kasutusele praktilisemaid vahendeid, millega toetada
 liikmesriikide kohtunikke nende igapäevatöös.
 On tehtud ettepanek näha sõnaselgelt ette
 liikmesriikide kohtute õigus saada komisjonilt teavet ELi toimimise lepingu
 artikli 107 lõike 1 ja artikli 108 kohaldamiseks ning küsida komisjoni arvamust
 küsimustes, mis on seotud riigiabi eeskirjade kohaldamisega (artikli 23a lõige
 1).
 Samuti on tehtud ettepanek näha ette komisjoni
 õigus esitada liikmesriikide kohtutele kirjalikus või suulises vormis
 tähelepanekuid (artikli 23a lõige 2). Komisjon võib selle sätte alusel
 tegutseda üksnes liidu avalikes huvides (amicus curiae), s.t mitte üht
 poolt toetades. Selle kavandatava sätte eesmärk on eelkõige võimaldada
 komisjonil juhtida liikmesriikide kohtute tähelepanu küsimustele, mis on
 olulised ELi riigiabi reguleeriva õiguse järjepidevaks kohaldamiseks kogu
 siseturul. Liikmesriikide kohtud ei ole kohustatud komisjoni arvamust järgima.
 Artikkel 23a ei piira liikmesriikide kohtute õigust või kohustust taotleda
 Euroopa Liidu Kohtult eelotsust vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 267.
 * *
 *
 Eespool nimetatud ettepanekud peaksid tagama,
 et komisjon saab paremini põhjendatud kaebusi, mistõttu sellel peaks olema
 positiivne mõju kõikidele isikutele, kes osalevad riigiabiga seotud kaebuste
 käsitlemises.
 Kaebuse vormi kohustuslik kasutamine aitab
 komisjonil kindlaks teha, kas kaebus on seotud riigiabi küsimustega, ja
 otsustada, millises tähtsuse järjekorras tuleks kaebusi käsitleda, ilma et
 selleks peaks saatma asjaomastele liikmesriikidele või kaebuse esitajale
 teabetaotlusi. Võttes arvesse, et liikmesriikidel on õigus iga kaebuse kohta
 märkusi esitada ja sellele reageerida, vähendaks kaebuste arvu võimalik
 vähenemine ka asjaomase liikmesriigi töökoormust.
 Kui kaebuse esitaja esitab ELi riigiabi
 reguleeriva õiguse rikkumist käsitleva nõude ka liikmesriikide kohtutele,
 leiavad liikmesriikide kohtud menetlusmäärusest vahendid komisjoni toetuse
 saamiseks. Selline koostöö, mis toimub asjakohase tähtaja jooksul, peaks
 hõlbustama liikmesriikide kohtutel ELi riigiabi reguleerivat õigust rakendada.
 Asjaolu, et komisjon saab pakkuda liikmesriikide kohtutele abi omal algatusel,
 on samuti kasulik, et parandada liikmesriikide kohtute ja menetlusosaliste
 teadlikkust komisjoni ja liikmesriikide kohtute vahelise koostöö
 mehhanismidest, näidata nende kasulikkust ja edendada nende kasutamist.
 Kuna kaebuste esitajad ei ole alati kursis
 teabega, mida komisjonil on vaja, et riigiabiga seotud kaebust kiiresti
 hinnata, annab kohustuslik kaebuse vorm kaebuse esitajale juhiseid, kuidas
 koguda ja esitada teavet, mida komisjonil on vaja, et teha otsus, kas asjaomase
 juhtumi puhul on tegemist riigiabiga. See peaks märkimisväärselt vähendama
 vajadust saata kaebuste esitajatele edaspidiseid teabetaotlusi, sest nad on
 kohe alguses esitanud kogu nende käsutuses oleva vajaliku teabe. Menetluse
 läbipaistvamaks ja prognoositavamaks muutmine annab juba iseenesest kaebuste
 esitajale selgema ülevaate olukorrast ja uurimise käigust, hoides nii ära
 tarbetu kirjavahetuse.
 2.2. TURUTEABE TÕHUSA JA USALDUSVÄÄRSE
 KOGUMISE TAGAMINE
 Viimastel aastatel on riigiabi meetmete
 siseturuga kokkusobivuse hindamist märkimisväärselt täiustatud. Komisjon on
 võtnud aluseks mõjule keskenduva lähenemisviisi, mis püüab võrrelda hindamisel
 olevate riigiabi meetmete positiivset ja negatiivset mõju. Abimeetme siseturuga
 kokkusobivuse hindamine sõltub meetme laadist ja selle turumõjust. Nõuetekohane
 asjaoludel põhinev hindamine on seepärast muutunud üha olulisemaks, eelkõige
 komplekssete juhtumite korral.
 Selleks et täita komisjoni teabe kogumisega
 seotud vajadusi, on tehtud ettepanek näha ette turuteabe vahendid (2.2.1)
 ning teatavate majandussektorite ja abivahendite uurimise korraldamise õiguslik
 alus (2.2.2), et võimaldada komisjonil saada õigeaegset, usaldusväärset,
 faktiliselt korrektset ja täielikku teavet otse turult.
 2.2.1 Turuteabe vahendid
 Senise menetlusraamistikuga, mis reguleerib
 komisjoni volitusi saada riigiabi menetlustes teavet, kaasnevad teatavad
 raskused. Kui komisjon sõltub liikmesriikide antavast teabest, võib see
 põhjustada viivitusi, kui liikmesriikide ametiasutustel ei ole võimalik teavet
 hõlpsasti saada, ning panna neile asutustele teataval juhul suure koormuse.
 Komisjon on üritanud neid probleeme lahendada
 parimate tavade juhendis[19].
 Eelkõige on nähtud ette, et komisjoni talitused võivad saata ametliku
 uurimismenetluse raames selle menetluse algatamise otsuse koopia huvitatud
 pooltele ja kutsuda neid üles esitama märkusi juhtumi konkreetsete aspektide
 kohta. Kui nähakse ette võimalus määrata sanktsioone teabetaotlusele vastamisel
 mittetäieliku või ebaõige teabe esitamise eest, on võimalik parandada ka
 komisjoni saadud teabe kvaliteeti.
 Menetluse tõhusamaks ja läbipaistvamaks
 muutmiseks tuleks astuda samm edasi ning lisada õigusnormidesse komisjoni
 volitused turuosalisi konsulteerida, mida Euroopa Liidu Kohus on korduvalt
 tunnustanud[20].
 On tehtud ettepanek, et komisjon võib teatatud
 ja ebaseaduslikku abi käsitleva menetluse raames taotleda muudelt üksustelt kui
 asjaomane liikmesriik teavet tavalise teabenõude või otsusega pärast ametliku
 uurimismenetluse algatamist (artikkel 6a ja muudetud artikkel 10).
 Nagu monopolidevastaste meetmete ja ühinemiste
 puhul koosneksid nimetatud turuteabe vahendid võimalusest taotleda teavet mis
 tahes ettevõtjalt, ettevõtjate ühenduselt või liikmesriigilt (artikkel 6a),
 millega kaasneb võimalus määrata asjaomastele äriühingutele sanktsioone
 trahvide või perioodiliste karistusmaksete näol (artikkel 6b), kui nad
 ei vasta või ei anna täielikku teavet. See takistaks kolmandatel pooltel
 erapooliku teabe esitamist. Lisaks võimaldab asjaolu, et sama küsimust
 küsitakse eri äriühingutelt ja saadud vastused esitatakse liikmesriikidele
 märkuste esitamiseks, komisjonil teavet üle kontrollida ja tagada saadud teabe
 usaldusväärsuse.
 Trahvide ja perioodiliste karistusmaksete
 summade kindlaksmääramisel võtaks komisjon arvesse monopolidevastaste meetmete
 ja ühinemiste valdkonnas saadud kogemust. Seepärast oleksid rahalised
 sanktsioonid kooskõlas nõukogu määrustest 139/2004[21] ja 1/2003[22] tulenevate väärtustega. Valitud
 väärtused pakuvad asjaomastele osapooltele eeskirjade järgimiseks piisavaid
 stiimuleid, olles sealjuures proportsionaalsed rikkumise võimaliku raskuse
 seisukohast:
 –
 trahvid, mis ei ületa 1 % kogukäibest,
 tavalistele teabenõuetele või otsustega esitatud teabenõuetele vastamisel
 esitatud ebaõige ja eksitava teabe eest või otsustega esitatud teabenõuetele
 vastamata jätmise eest (artikli 6b lõige 1);
 –
 perioodiline karistusmakse, mis ei ületa 5 %
 iga viivitatud tööpäeva keskmisest päevakäibest, mis on arvutatud alates
 otsuses kindlaksmääratud kuupäevast, et kohustada neid esitama täielikku ja
 õiget teavet, mida on otsuses taotletud (artikli 6b lõige 2).
 Kooskõlas Euroopa Liidu lepingus ettenähtud
 lojaalse koostöö põhimõttega ei kaasne liikmesriikidele ja muudele
 liikmesriikide asutustele esitatud taotlustega menetlusmäärusest tulenev
 võimalik trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramine.
 Õiguskindluse tagamiseks on asjakohane
 kehtestada trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramisele ja täitmisele
 pööramisele aegumistähtajad, mis on kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1/2003[23] (artiklid 15a ja 15b).
 Turuteabe vahendeid kasutataks enamasti
 komplekssetel üksikjuhtudel, mis nõuavad põhjalikku hinnangut, et käsitleda
 abina käsitamise või abi siseturuga kokkusobivuse hindamise eri aspekte.
 Järgmised näited aitavad vahendi tulevast kasutust selgitada: käibiva turutava
 hindamine (nt riigiabi element tagatiste ja laenude puhul), turutõrked ja/või
 ergutava mõju võrdlev analüüs. Teabetaotluste adressaatide valiku aluseks on
 objektiivsed kriteeriumid, sõltuvalt juhtumist. Näiteks võidakse teabetaotlused
 saata lisaks abisaajale ka konkurentidele, klientidele, tarbijate ühendustele
 jne, tagades seejuures, et vastajate valim on igas kategoorias representatiivne.
 Taotletav teave peab olema asjaomastele
 turuosalistele kergesti kättesaadav ja koosnema eelkõige järgmisest:
 –
 faktilised turuandmed (nt turu suurus, turuosa,
 impordi maht jne) ja äriühingu andmed (nt kulude struktuur, kasum, omand ja
 kontroll, osalus muudes äriühingutes jne);
 –
 turu toimimise faktipõhine analüüs (nt turuletuleku
 tõkked ja kulud, regulatiivsed tõkked, turu kasvu määr ja kasvuperspektiivid,
 liigne tootmisvõimsus) abi tõenäoline mõju toetusesaajale ning kavandatud
 parandus- või kompensatsioonimeetmete hindamine.
 Turuteabe vahendi kasutamisel on
 liikmesriikide antava tundliku teabe konfidentsiaalsus täielikult tagatud.
 Uurimise algatamise otsuse eesmärk on juba teatada kolmandatele pooltele
 juhtumi peamistest aspektidest viisil, mis kaitseb potentsiaalselt tundlikku
 teavet. Komisjon tagab ka, et kolmandatele pooltele esitatavate taotluste
 koostamisel ei avaldata tundlikku teavet.
 Teabetaotlusele vastavatel turuosalistel
 palutakse esitada komisjonile vastuste mittekonfidentsiaalne versioon. Kui teatavaid
 andmeid käsitatakse konfidentsiaalsena, tagab komisjon, et neid kaitstakse
 piisavalt (nt andmete koondamisega või üksnes arvuvahemiku esitamisega).
 Kui komisjon soovib kasutada kolmanda poole
 esitatud konfidentsiaalset teavet, mida ei ole võimalik koondada või muul
 viisil anonüümseks muuta, peab ta selleks, et seda teavet otsuses kasutada,
 saama enne kõnealuse teabe liikmesriigile avaldamist kolmanda poole nõusoleku.
 Juhul kui näib, et konfidentsiaalsena
 tähistatud teabe suhtes ei kehti ametisaladuse hoidmise kohustus, on asjakohane
 luua menetlus, mille abil komisjon saab otsustada, millises ulatuses saab
 sellist teavet avaldada. Kui tehakse otsus mitte aktsepteerida teabe
 konfidentsiaalsuse nõuet, tuleb selles märkida ajavahemik, mille möödumisel teave
 avaldatakse, nii et asjaomane kolmas pool saab kasutada talle kättesaadavat
 kohtulikku kaitset, sealhulgas ajutisi kaitsemeetmeid (artikli 7 lõige 9).
 * *
 *
 Turuteabe vahendi kasutuselevõtmine peaks
 kaasa tooma liikmesriikide halduskoormuse vähenemise. Kui komisjon saab kas või
 osaliselt leevendada liikmesriikide asutuste teabe kogumisega seotud koormust,
 eriti juhul, kui liikmesriigil ei ole asjaomast teavet ja selle hankimisega
 kaasneksid märkimisväärsed lisapingutused, ja kasutada otse juba olemasolevat
 äriühingu tasandi teavet (nt turuosa, turu struktuur jne), võib lõpptulemusena
 saavutada parema tasakaalu abi andja ja lõpliku abisaaja vahel.
 Ajakohastatud eeskirjadega ei muudeta siiski
 liikmesriigi kohustust esitada tõendid, mis näitavad abimeetme kokkusobivust
 siseturuga. Samuti ei muudeta nendega riigiabi menetluse kahepoolset laadi.
 Turuteabe vahend kaasaks liikmesriigid nõuetekohaselt menetlusse, andes neile
 võimaluse esitada märkusi teabetaotluse vastuste kohta (artikli 7 lõige 8). Sel
 viisil on tagatud nende kaitseõigus ja menetluse läbipaistvus.
 Abisaaja ja komisjoni talituste otsene
 kirjavahetus aitaks paremini kindlaks teha, mida on tegelikult vaja, et
 siseturuga kokkusobivuse hindamine õigeks ajaks lõpule viia, mis oleks kasulik
 nii abisaajale kui ka liikmesriigile. Selline areng parandaks ka abisaaja
 olukorra prognoositavust. Nõutavad faktilised andmed on abisaajale hõlpsalt
 kättesaadavad ja nende hankimisega peaks talle kaasnema üksnes vähesel määral
 lisatööd, mida ta on valmis kiiresti tegema tõendamaks, et tema taotletav abi
 on põhjendatud.
 Kui komisjon kasutab turuteabe vahendit, on
 see ka konkurentide ja kaebuste esitajate huvides, sest see võimaldab
 komisjonil põhjalikumalt hinnata asjaomase abi siseturuga kokkusobivust ja
 hoiab seeläbi ära siseturuga kokkusobimatust abist tulenevad põhjendamatud
 konkurentsimoonutused või heastab need.
 Turuteabe vahendit kasutades saab komisjon
 kontakteeruda asjaomaste kolmandate pooltega otse ja samal ajal. See aitab
 kaasa läbipaistvamale, täpsemale ja sujuvamale teabevoole, miks peaks vähendama
 korduvate ja järjestikuste teabenõuete arvu ja lühendama seeläbi uurimise
 kestust. Komisjon kohaldab turuteabe taotlemisel proportsionaalsuse
 kriteeriumi. Seeläbi vähendatakse asjaomaste äriühingute koormust vajaliku
 miinimumini, mis võimaldab komisjonil riigiabi meetme hindamise lõpule viia.
 Väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid (VKEd) puudutab turuteabe vahend
 üksnes erandjuhul, arvestades, et turuteabe vahendit kasutataks enamasti
 komplekssetel üksikjuhtudel, mis nõuavad põhjalikku hinnangut, enamik VKEdele
 antavast abist aga eraldatakse kas heakskiidetud või grupierandi kohaste
 abikavade alusel[24].
 Nendel harvadel juhtudel, mil turuteabe vahend VKEsid puudutab, kohandab
 komisjon oma nõudeid eespool nimetatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt.
 Turuteabe vahendi kasutuselevõtt pärast
 ametliku uurimise algatamist ei muuda kolmandate poolte rolli teabeallikana,
 mis on juba praegu ette nähtud ja mida kinnitab üheselt Euroopa Liidu Kohtu
 praktika. Siiski saavad trahvide ja/või perioodiliste karistusmaksete määramise
 otsuste adressaadid õiguse esitada oma seisukohad (artikli 6b lõige 5)
 ja otsuseid vaidlustada (artikli 6b lõige 6).
 Uued teabe kogumise eeskirjad on vajalikud
 selle tagamiseks, et komisjon võtab vastu teadlikke ja põhjendatud otsuseid
 ettevõtjate seisukohast mõistliku aja jooksul. Nii suurendab komisjon
 liikmesriikide ja äriühingute õiguskindlust ning muudab riigiabi poliitika
 tõhusamaks ja läbipaistvamaks.
 2.2.2 Majandussektorite ja abivahenditega
 seotud uurimised
 Kooskõlas riigiabi ajakohastamise algatuse
 eesmärkidega keskendub komisjon juhtudele, mis moonutavad enim siseturu
 toimimist. Kui komisjon hakkab uurimistes kasutama tugevdatud horisontaalset
 lähenemisviisi, on tal paremad võimalused avastada abi, mida antakse teatavas
 sektoris või mille aluseks on teatav abimeede ning mis võib konkurentsi piirata
 või moonutada.
 Vajadus parema horisontaalse teavitamise
 järele on eriti ilmne juhtudel, kui komisjoni valduses olevatest andmetest
 (sõltumata sellest, kas need on saadud kaebuste, teatiste või turuteabe kaudu)
 selguvad probleemid, mis on seotud mitme liikmesriigi konkreetse sektoriga,
 ning on alust arvata, et samalaadsed probleemid võivad esineda ka teistes
 liikmesriikides.
 Pärast kontrollikoja soovitusi, mille kohaselt
 komisjon peaks laiendama järelevalvet nii valimi suurendamise kui ka
 järelevalve laiema ulatuse abil,[25]
 on komisjon juba hakanud rohkem kasutama oma praegusi volitusi jälgida
 heakskiidetud abimeetmeid ja teha teatamiskohustusest vabastatud abikavade
 järelkontrolli. Nii saab ta koguda liikmesriikidelt horisontaalset teavet
 konkreetsete majandussektorite või mitmes liikmesriigis eksisteerivate
 abivahendite kasutamise kohta. Selleks et täiendada oma teadmisi konkreetsete
 majandussektorite või riigiabi küsimuste vallas, võib komisjon saata ka
 küsimustikke, esitada liikmesriikidele taotlusi või nõuda eksperdiaruandeid
 ning tulevikus võib ta esitada turuosalistele teabetaotlusi.
 Selleks et täiendada komisjoni seniseid
 volitusi ja saada turust eelnevalt terviklik ülevaade, on tehtud ettepanek
 kehtestada konkreetne õiguslik alus, mille põhjal algatada majandussektorite ja
 abimeetmete liikide uurimisi (artikkel 20a).
 Komisjon kasutaks selleks oma volitusi saata
 liikmesriikidele ja asjaomastele turuosalistele teabetaotlusi. Uuringu lõpus
 võib komisjon avaldada konkreetseid majandussektoreid käsitleva uuringu
 tulemuste kohta aruande.
 Enne sektoriuuringu ametlikku algatamist peab
 komisjon analüüsima kogu teavet, mis on tema käsutuses või avalikkusele
 kättesaadav. Proportsionaalsust arvestades nõuab sektoriuuringu algatamine
 seepärast, et avalikkusele kättesaadavad allikad viitaksid asjaolule, et
 teatava sektori või teatava abivahendi kasutamisega seotud riigiabiprobleemid
 esinevad mitmes liikmesriigis, näiteks teatavas sektoris või teatava abivahendi
 alusel mitmes liikmesriigis antav olemasolev abi ei ole või ei ole enam
 siseturuga kokkusobiv.
 Sektoriuuring toob alguses vähesel määral
 lisatööd teatavate turuosaliste jaoks, kellele adresseeritakse esmajoones
 mitteavaliku teabe taotlused. Seejärel küsib komisjon teavet ka
 liikmesriikidelt ja palub neil esitada märkusi ja oma seisukoht. Selle algse
 töökoormuse mõju tasakaalustab asjaolu, et hiljem väheneb märkimisväärselt
 kõikide asjaosaliste (liikmesriigid, abisaajad, turuosalised ja komisjon)
 töökoormus, mis on seotud üksikjuhtude edaspidise uurimisega, sest vajaliku
 teabe taotluste arv väheneb. Samuti suureneb tänu läbipaistvamatele ja
 kiirematele menetlustele oodavalt riigiabi eeskirjade täitmise tagamise
 tõhusus.
 3. HUVITATUD POOLTEGA KONSULTEERIMISE
 TULEMUSED JA MÕJU HINDAMINE
 Konsulteerimine huvitatud pooltega ja
 eksperdihinnangute kasutamine
 Riigiabi menetluste reformi esitleti
 liikmesriikidele ja seda arutati 6. märtsil ja 11. juulil 2012 korraldatud
 kõrgetasemelistel kohtumistel. Lisaks toimus 19. septembril 2012 tehniline
 seminar, millel käsitleti teabevahendeid ja sektoriuuringuid.
 2012. aasta 13. juulist kuni 5. oktoobrini
 toimus üldsusega konsulteerimine riigiabiga seotud kaebuste käsitlemise ja
 riigiabi uurimise käigus teabe kogumise valdkonnas. Üldsusega
 konsulteerimise käigus antud vastustega saab tutvuda konkurentsi
 peadirektoraadi veebilehel ja tulemusi esitleti liikmesriikidele 9. novembril
 2012 korraldatud kõrgetasemelisel kohtumisel.
 Mõju hindamine
 Ei kohaldata
 4. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
 Kavandatud meetmete kokkuvõte
 Ettepanek käsitleb nõukogu määruse (EÜ) nr
 659/99 muutmist ja sellega nähakse ette riigiabi uurimiste menetluseeskirjad
 seoses kaebuste käsitlemise ja turuteabe kogumisega.
 Õiguslik alus
 Ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu
 toimimise lepingu artikkel 109.
 Subsidiaarsus ja proportsionaalsus
 Menetlusmääruse kavandatava muutmise eesmärk
 on muuta riigiabi menetlusi tõhusamaks, aidates seeläbi säilitada siseturu terviklikkust
 ja saavutades riigiabi ajakohastamise algatamise ja üldisemalt strateegia
 „Euroopa 2020” eesmärke. Samuti leevendatakse nii muu hulgas liikmesriikide ja
 kolmandate isikute halduskoormust. Seepärast on käesolev komisjoni ettepanek
 proportsionaalne taotletava poliitilise eesmärgiga.
 Käesolev ettepanek käsitleb riigiabi
 eeskirjade kohaldamist, mis kuulub Euroopa Liidu ainupädevusse. Seetõttu
 subsidiaarsuse põhimõtet ei kohaldata.
 Õigusakti valik
 Nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu 22.
 märtsi 1999. aasta määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse
 üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks.
 5. MÕJU EELARVELE
 Käesolev muudatusettepanek ei mõjuta ELi
 eelarvet (finantsmääruse artikkel 28 ja rakenduseeskirjade artikkel 22).
 2012/0342 (NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU MÄÄRUS,
 millega muudetakse määrust (EÜ) nr 659/1999,
 millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93
 kohaldamiseks.
 (EMPs kohaldatav tekst)
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
 lepingut, eriti selle artiklit 109,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
 võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[26]
 ning arvestades järgmist:
 (1) Võttes arvesse riigiabi
 eeskirjade põhjalikku ajakohastamist, mille eesmärk on aidata rakendada
 majanduskasvu strateegiat „Euroopa 2020”[27]
 ja konsolideerida eelarvet, tuleks aluslepingu artiklit 107 kohaldada tõhusalt
 ja ühetaoliselt kogu liidus. Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määrusega (EÜ)
 nr 659/1999 kodifitseeriti ja tugevdati komisjoni senist tava, et suurendada
 õiguskindlust ja toetada riigiabi poliitika arendamist läbipaistvas keskkonnas.
 Võttes aga arvesse selle kohaldamisel saadud kogemusi ja viimase aja sündmusi,
 nagu laienemine ning majandus- ja finantskriis, tuleks kõnealuse määruse
 teatavaid aspekte muuta, et komisjon saaks tegutseda tõhusamalt.
 (2) Selleks et hinnata
 aluslepingu artikli 108 kohaselt komisjoni ainupädevusse kuuluva teatatud või
 ebaseadusliku riigiabi kokkusobivust siseturuga, on asjakohane tagada, et
 komisjonil on riigiabi eeskirjade täitmise tagamiseks volitused taotleda kogu
 vajalikku teavet kõikidelt ettevõtjatelt, ettevõtjate ühendustelt ja
 liikmesriikidelt alati, kui tal on kahtlusi asjaomase meetme siseturuga
 kokkusobivuse suhtes, mistõttu ta on algatanud ametliku uurimise.
 (3) Selleks et hinnata pärast
 ametliku uurimismenetluse algatamist abimeetme siseturuga kokkusobivust,
 eelkõige seoses uute või tehniliselt keerukate meetmetega, mida tuleb
 põhjalikult hinnata, peaks komisjonil, juhul kui tema käsutuses olev teave ei
 ole piisav, olema võimalik tavalise teabenõude või otsusega nõuda mis tahes
 ettevõtjalt, ettevõtjate ühenduselt või liikmesriigilt kogu hindamise
 lõpuleviimiseks vajalikku teavet, võttes nõuetekohaselt arvesse
 proportsionaalsuse põhimõtet, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate
 puhul.
 (4) Komisjonil peaks olema
 võimalik tagada, et mis tahes ettevõtjale või ettevõtjate ühendusele
 adresseeritud teabetaotlustele vastatakse, määrates vajaduse korral
 proportsionaalseid trahve ja perioodilisi karistusmakseid. Nende isikute õigusi, kellelt teavet taotletakse,
 tuleks kaitsta, andes neile võimaluse esitada oma seisukohad enne trahvide või
 perioodiliste karistusmaksete määramise otsuse tegemist. Euroopa Liidu Kohtul
 peaks olema aluslepingu artikli 261 kohaselt täielik pädevus selliseid trahve
 või perioodilisi karistusmakseid määrata.
 (5) Trahve ja perioodilisi
 karistusmakseid ei kohaldata liikmesriikide suhtes, sest vastavalt Euroopa
 Liidu lepingu artiklile 4 on liikmesriigid kohustatud tegema komisjoniga
 koostööd ja esitama talle kogu vajaliku teabe, et komisjon saaks täita talle
 määrusega (EÜ) nr 659/1999 pandud kohustusi.
 (6) Selleks et kaitsta asjaomase
 liikmesriigi kaitseõigusi, tuleks teda teavitada ettevõtjatele, ettevõtjate
 ühendustele või liikmesriikidele saadetud teabetaotluste sisust ning tal peaks
 olema võimalik esitada oma tähelepanekuid nende märkuste kohta, mis tekitavad
 kahtlusi asjaomase abimeetme siseturuga kokkusobivuse suhtes.
 (7) Komisjon peaks nõuetekohaselt
 arvestama ettevõtjate õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi. Komisjonil ei
 tohiks olla võimalik kasutada üheski otsuses vastajate antud konfidentsiaalset
 teavet, mida ei ole võimalik koondada või muul viisil anonüümseks muuta, kui ta
 ei ole eelnevalt saanud nende nõusolekut kõnealuse teabe asjaomasele
 liikmesriigile avaldamiseks.
 (8) Juhul kui näib, et
 konfidentsiaalsena tähistatud teabe suhtes ei kehti ametisaladuse hoidmise
 kohustus, on asjakohane luua menetlus, mille abil komisjon saab otsustada,
 millises ulatuses saab sellist teavet avaldada. Kui tehakse otsus mitte
 aktsepteerida teabe konfidentsiaalsuse nõuet, tuleb selles märkida ajavahemik,
 mille möödumisel teave avaldatakse, nii et asjaomane kolmas pool saab kasutada
 talle kättesaadavat kohtulikku kaitset, sealhulgas ajutisi kaitsemeetmeid.
 (9) Komisjon võib omal algatusel
 läbi vaadata mis tahes allikast pärineva teabe ebaseadusliku abi kohta, et
 tagada aluslepingu artikli 108 ning eriti selle lõikes 2 sätestatud
 teatamiskohustuse ja kavandatava meetme rakendamise keelu järgimine ning
 hinnata asjaomase abi kokkusobivust siseturuga. Sellega seoses on kaebused
 oluline teabeallikas, mille põhjal avastada liidu riigiabi eeskirjade
 rikkumine.
 (10) Selleks et parandada
 komisjonile esitatavate kaebuste kvaliteeti ning samal ajal suurendada
 läbipaistvust ja õiguskindlust, on asjakohane määrata kindlaks tingimused, mida
 kaebuse esitaja peaks täitma, et anda komisjonile teavet väidetava
 ebaseadusliku abi kohta, mille põhjal algatatakse esialgne uurimine.
 (11) Kaebuste esitajatelt tuleks
 nõuda, et nad tõendaksid, et nad on huvitatud pooled ELi toimimise lepingu
 artikli 108 lõike 2 ja määruse (EÜ) nr 659/99 artikli 1 punkti h tähenduses.
 Samuti tuleks nõuda, et nad esitaksid teatava hulga teavet vormis, mille
 komisjon peaks olema volitatud kindlaks määrama rakendussättes.
 (12) Õiguskindluse huvides on
 asjakohane kehtestada trahvide ja perioodiliste karistusmaksete määramise ja
 täitmisele pööramise aegumistähtajad.
 (13) Tagamaks, et komisjon käsitleb
 samalaadseid küsimusi järjepidevalt kogu siseturu ulatuses, on asjakohane
 täiendada komisjoni seniseid volitusi, nähes selleks ette konkreetse õigusliku
 aluse teatava majandussektori või teatavate mitmes liikmesriigis kasutatavate
 abivahendite uurimise algatamiseks. Proportsionaalsuse huvides peaks
 sektoriuuringute aluseks olema sellise avalikult kättesaadava teabe eelnev
 analüüs, mis viitab asjaolule, et teatava sektori või teatava abivahendi
 kasutamisega seotud riigiabiprobleemid esinevad mitmes liikmesriigis, näiteks
 et teatavas sektoris või teatava abivahendi alusel mitmes liikmesriigis antav
 olemasolev abi ei ole või ei ole enam siseturuga kokkusobiv. Sellised uuringud
 võimaldaksid komisjonil käsitleda horisontaalse riigiabi küsimusi tõhusalt ja
 läbipaistvalt .
 (14) Riigiabi eeskirjade
 järjekindel kohaldamine eeldab liikmesriikide kohtute ja komisjoni koostöö
 korra ettenägemist. Selline koostöö on asjakohane kõikide liikmesriikide
 kohtute puhul, kes kohaldavad aluslepingu artikli 107 lõiget 1 ja artiklit 108,
 sõltumata kontekstist. Liikmesriikide kohtutel peaks olema võimalik küsida
 komisjonilt teavet või komisjoni arvamust riigiabi reguleerivate õigusaktide
 kohaldamisega seotud küsimustes. Peale selle peaks komisjonil olema võimalik
 esitada kohtutele, kes kohaldavad aluslepingu artikli 107 lõiget 1 ja artiklit
 108, kirjalikke või suulisi tähelepanekuid. Need tähelepanekud tuleks esitada
 liikmesriikide menetluseeskirjade ja -tavade, sealhulgas poolte õiguste kaitset
 käsitlevate eeskirjade kohaselt.
 (15) Läbipaistvuse ja õiguskindluse
 huvides tuleks komisjoni otsuseid käsitlev teave avalikustada. Seepärast on
 asjakohane avaldada trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramise
 otsused, sest need mõjutavad asjaomaste teabeallikate huve. Komisjon peaks oma
 otsuste avaldamisel järgima ametisaladuse hoidmisega seotud eeskirju vastavalt
 aluslepingu artiklile 339.
 (16) Komisjon peaks tihedas
 koostöös riigiabi nõuandekomiteega saama vastu võtta rakendussätteid, millega
 nähakse ette määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 10 lõike 1 ja artikli 20 kohaselt
 esitatud kaebuste vormi, sisu ja muid kriteeriume käsitlevad üksikasjalikud
 eeskirjad.
 (17) Seepärast tuleks nõukogu
 määrust (EÜ) nr 659/1999 vastavalt muuta,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
 Artikkel 1
 Määrust
 (EÜ) nr 659/1999 muudetakse järgmiselt.
 (1) Artikli
 5 pealkiri asendatakse järgmisega.
 „Teavitavale liikmesriigile esitatav
 teabetaotlus”
 (2) Lisatakse
 artiklid 6a ja 6b.
 „Artikkel 6a
 Muudele allikatele esitatav teabetaotlus
 1.
 Pärast artiklis 6 ettenähtud ametliku uurimismenetluse algatamist võib komisjon
 juhul, kui talle kättesaadav teave ei ole piisav ja kui ta seda vajalikuks
 peab, nõuda ettevõtjalt, ettevõtjate ühenduselt või mõnelt teiselt
 liikmesriigilt, et see annaks kogu vajaliku teabe, mis võimaldab komisjonil
 asjaomase meetme hindamise lõpule viia.
 2.
 Liikmesriigid annavad teabe tavalise teabenõude alusel tähtaja jooksul, mis ei
 tohiks tavaliselt ületada üht kuud.
 3.
 Komisjon võib nõuda ettevõtjalt või ettevõtjate ühenduselt, et see annaks
 teavet tavalise teabenõude alusel. Kui komisjon saadab ettevõtjale või
 ettevõtjate ühendusele tavalise teabenõude, märgib ta selles nõude õigusliku
 aluse ja eesmärgi, täpsustab, millist teavet nõutakse, ning määrab kindlaks
 teabe esitamise tähtaja. Samuti viitab ta artikli 6b lõikes 1 sätestatud
 trahvidele, mis määratakse ebaõige või eksitava teabe esitamise eest.
 4.
 Komisjon võib nõuda ettevõtjalt või ettevõtjate ühenduselt, et see annaks
 teavet otsuse alusel. Kui komisjon nõuab ettevõtjalt või ettevõtjate ühenduselt
 teavet otsusega, märgib ta selles nõude õigusliku aluse ja eesmärgi, täpsustab,
 millist teavet nõutakse, ning määrab kindlaks teabe esitamise tähtaja. Otsuses
 viidatakse ka artikli 6b lõikes 1 sätestatud trahvidele ning viidatakse artikli
 6b lõikes 2 sätestatud perioodilistele karistusmaksetele või määratakse
 kõnealused karistusmaksed. Samuti teavitatakse otsuses ettevõtja või
 ettevõtjate ühenduse õigusest anda otsus läbivaatamiseks Euroopa Liidu Kohtule.
 5.
 Komisjon teavitab asjaomast liikmesriiki lõigete 1–4 kohaselt saadetud
 teabenõuete sisust.
 6.
 Taotletud teavet esitavad asjaomaste ettevõtjate nimel ettevõtjate omanikud või
 nende esindajad ning juriidiliste isikute, äriühingute ja iseseisva
 õigusvõimeta ühenduste puhul isikud, kes on seaduse või põhikirja järgi volitatud
 neid esindama. Nõuetekohaselt volitatud isikud võivad esitada teavet oma
 klientide nimel. Kui esitatud teave on mittetäielik, ebaõige või eksitav,
 vastutab täielikult klient.
 Artikkel 6b
 Trahvid ja perioodilised karistusmaksed
 1.
 Komisjon võib oma otsusega määrata ettevõtjatele või ettevõtjate ühendustele
 trahve, mis ei ületa 1 % eelmise eelarveaasta kogukäibest, kui need
 tahtlikult või hooletuse tõttu:
 a)
 annavad artikli 6a lõike 3 alusel esitatud teabenõudele vastates ebaõiget või
 eksitavat teavet;
 b) annavad
 artikli 6a lõike 4 alusel vastuvõetud otsusele vastates ebaõiget,
 mittetäielikku või eksitavat teavet või ei esita teavet kindlaksmääratud
 tähtaja jooksul.
 2.
 Komisjon võib oma otsusega määrata ettevõtjatele või ettevõtjate ühendustele
 perioodilisi karistusmakseid, mis ei ületa 5 % eelmise eelarveaasta
 keskmisest päevakäibest iga teabe esitamisega viivitatud tööpäeva kohta, mida
 arvutatakse alates otsuses määratud kuupäevast, kuni nad esitavad täieliku ja
 õige teabe, mida komisjon nõuab artikli 6a lõike 4 kohaselt tehtud otsusega.
 3.
 Trahvi- või perioodilise karistusmakse summa määramisel võetakse arvesse
 rikkumise laadi, raskusastet ja ajalist kestust.
 4.
 Kui ettevõtjad või ettevõtjate ühendused on täitnud kohustuse, mille täitmiseks
 perioodiline karistusmakse määrati, võib komisjon määrata perioodilise
 karistusmakse lõppsummaks algses perioodilise karistusmakse määramise otsuses
 ettenähtust väiksema summa.
 5.
 Enne mis tahes lõigete 1 ja 2 kohase otsuse vastuvõtmist annab komisjon
 asjaomastele ettevõtjatele või ettevõtjate ühendustele võimaluse esitada oma
 seisukoht.
 6.
 Euroopa Liidu Kohtul on Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 261 sätestatud
 täielik pädevus vaadata läbi komisjoni määratud trahvid või perioodilised
 karistusmaksed. Ta võib määratud trahvi või perioodilise karistusmakse
 tühistada, seda vähendada või suurendada.”
 (3) Artiklile
 7 lisatakse lõiked 8–10.
 „8.
 Enne mis tahes lõigete 2–5 kohase otsuse vastuvõtmist annab komisjon
 asjaomastele ettevõtjatele või ettevõtjate ühendustele võimaluse esitada oma
 seisukoht komisjonilt artikli 6a kohaselt saadud teabe kohta, niivõrd kui
 kõnealune teave tekitab kahtlusi meetme siseturuga kokkusobivuse suhtes.
 9.
 Komisjon ei või kasutada üheski lõigete 2–5 kohaselt tehtud otsuses vastajate
 antud konfidentsiaalset teavet, mida ei ole võimalik koondada või muul viisil
 anonüümseks muuta, kui ta ei ole saanud nende nõusolekut kõnealuse teabe
 avaldamiseks asjaomasele liikmesriigile. Komisjon võib teha põhjendatud otsuse,
 millest teatatakse asjaomasele ettevõtjale või ettevõtjate ühendusele ja milles
 ta tõdeb, et vastaja esitatud ja konfidentsiaalsena tähistatud teave ei ole
 kaitstud, ning määrab kindlaks ajavahemiku, mille möödumisel teave avaldatakse.
 Kõnealune ajavahemik peab olema vähemalt üks kuu.
 10.
 Komisjon arvestab ettevõtjate õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi. Kui
 artikli 6a kohaselt teavet esitav ettevõtja või ettevõtjate ühendus esitab
 endale potentsiaalse kahju tekkimise tõttu vastava taotluse, ei avaldata
 huvitatud poole isikut asjaomasele liikmesriigile.”
 (4) Artiklit
 10 muudetakse järgmiselt.
 Lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega.
 „1. Ilma et see
 piiraks artikli 20 kohaldamist, võib komisjon omal algatusel kontrollida mis
 tahes allikast väidetava ebaseadusliku abi kohta saadud teavet.
 Komisjon
 kontrollib põhjendamatu viivituseta kõiki kaebusi, mis huvitatud pooled on
 artikli 20 lõike 2 kohaselt esitanud.
 2. Vajaduse korral taotleb komisjon asjaomaselt
 liikmesriigilt teavet. Artikli 2 lõiget 2 ja artikli 5 lõikeid 1 ja 2
 kohaldatakse mutatis mutandis.
 Pärast ametliku uurimismenetluse algatamist võib komisjon
 taotleda teavet ka muudest allikatest. Artikleid 6a ja 6b kohaldatakse mutatis
 mutandis.”
 (5) Artikli 14 järele lisatakse järgmine peatükk.
 „IIIA Peattükk
 Aegumistähtajad”
 (6) Artikli
 15 pealkiri asendatakse järgmisega.
 „Abi tagastamise aegumistähtaeg”
 (7) Lisatakse
 artiklid 15a ja 15b.
 „Artikkel 15a
 Trahvide ja perioodiliste karistusmaksete
 määramise aegumistähtaeg
 1.
 Komisjonile artikliga 6b antud volitused kehtivad kolm aastat.
 2.
 Aegumistähtaeg hakkab kulgema rikkumise toimepanemise päevast. Pideva või
 korduva rikkumise korral hakkab aegumistähtaeg kulgema rikkumise lõppemise
 päevast.
 3.
 Mis tahes komisjoni meede, mida ta rakendab rikkumisega seotud uurimise või
 menetluse eesmärgil, katkestab trahvide või perioodiliste karistusmaksete
 määramise suhtes kohaldatava aegumistähtaja alates kuupäevast, mil meetmest
 teatati asjaomasele ettevõtjale või ettevõtjate ühendusele.
 4.
 Aegumistähtaeg algab iga katkemise korral uuesti. Aegumistähtaeg möödub
 hiljemalt päeval, mil lõpeb kahekordse aegumistähtajaga võrdne ajavahemik, ilma
 et komisjon oleks määranud trahvi või perioodilise karistusmakse. Kõnealust
 ajavahemikku pikendatakse aja võrra, mille jooksul aegumistähtaeg on lõike 5
 kohaselt peatatud.
 5.
 Trahvide või perioodiliste karistusmaksete määramisega seotud aegumistähtaja
 kulgemine peatatakse komisjoni otsuse Euroopa Liidu Kohtus läbivaatamise ajaks.
 Artikkel 15b
 Trahvide ja perioodiliste karistusmaksete
 täitmisele pööramise aegumistähtaeg
 1.
 Komisjoni volitused täita artikli 6b kohaselt tehtud otsuseid kehtivad viis
 aastat.
 2.
 Aegumistähtaeg hakkab kulgema lõpliku otsuse tegemise päevast.
 3.
 Trahvide või perioodiliste karistusmaksete täitmisele pööramise aegumistähtaja
 kulgemine katkeb:
 a)
 kui teatatakse otsusest muuta trahvi või perioodilise karistusmakse algset
 summat või otsusest sellise muutmise taotlus rahuldamata jätta;
 b)
 kui komisjon või komisjoni taotlusel tegutsev liikmesriik võtab meetmeid, mille
 eesmärk on trahvi või perioodilise karistusmakse täitmisele pööramine.
 4.
 Aegumistähtaeg algab iga katkemise korral uuesti.
 5.
 Trahvide või perioodiliste karistusmaksete täitmisele pööramise täitmise
 aegumistähtaeg peatatakse:
 a)
 määratud maksetähtaja lõpuni;
 b)
 kuni Euroopa Liidu Kohtu otsusega on peatatud makse sissenõudmine.”
 (8) Artikkel 16 asendatakse järgmisega.
 „Artikkel 16
 Abi kuritarvitamine
 Ilma et see piiraks artikli 23 kohaldamist, võib komisjon
 abi kuritarvitamise korral algatada ametliku uurimismenetluse vastavalt artikli
 4 lõikele 4. Artikleid 6, 6a ja 6b, artikli 7 lõikeid 1–5, artikleid 9 ja 10,
 artikli 11 lõiget 1 ning artikleid 12–15 kohaldatakse mutatis mutandis.”
 (9) Artikli 20 lõige 2
 asendatakse järgmisega.
 „2. Iga huvitatud pool võib komisjonile
 esitada kaebuse väidetava ebaseadusliku abi ja abi väidetava kuritarvitamise
 kohta. Selleks täidab huvitatud pool nõuetekohaselt vormi, mille komisjon peaks
 olema volitatud kindlaks määrama rakendussättes, ja esitab kogu nõutava
 kohustusliku teabe.
 Kui komisjon leiab, et huvitatud poole
 esitatud faktilised ja õiguslikud asjaolud ei võimalda esimese kontrolli alusel
 piisavalt tõendada ebaseadusliku abi olemasolu või abi kuritarvitamist, teatab
 ta sellest huvitatud poolele ja nõuab märkuste esitamist ettenähtud tähtaja
 jooksul, mis tavaliselt ei ületa üht kuud. Kui huvitatud pool ei suuda
 oma seisukohti ettenähtud tähtaja jooksul esitada, loetakse kaebus
 tagasivõetuks.
 Komisjon saadab kaebuse eset käsitleva juhtumi
 kohta tehtud otsuse koopia huvitatud poolele.”
 (10) Artikli 20 järele lisatakse VIa peatükk.
 „VIa Peattükk
 Majandussektorite
 ja abivahenditega seotud uurimised
 Artikkel
 20a
 Majandussektorite
 ja abivahenditega seotud uurimised
 1. Kui kättesaadav teave osutab
 sellele, et teatava sektori või teataval abivahendil põhinevad riigiabi meetmed
 võivad piirata või moonutada konkurentsi mitme liikmesriigi siseturul või et
 teatavas sektoris või teatava abivahendi alusel mitmes liikmesriigis antav
 olemasolev abi ei ole või ei ole enam siseturuga kokkusobiv, võib komisjon korraldada
 uuringu, mis käsitleb seda majandussektorit või asjaomase abivahendi kasutamist
 mitmes liikmesriigis. Uuringu käigus võib komisjon nõuda
 kõnealustelt liikmesriikidelt või asjaomastelt ettevõtjatelt või ettevõtjate
 ühendustelt aluslepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamiseks vajaliku teabe
 esitamist, võttes nõuetekohaselt arvesse proportsionaalsuse põhimõtet.
 Komisjon võib avaldada aruande teatavat
 majandussektorit või mitmes liikmesriigis kasutatavaid abivahendeid käsitleva
 uuringu tulemuste kohta ning kutsuda kõnealuseid liikmesriike ning asjaomaseid
 ettevõtjaid või ettevõtjate ühendusi üles märkusi esitama.
 2. Artikleid 5, 6a ja 6b
 kohaldatakse mutatis mutandis.”
 11) Artikli 23 järele lisatakse VIIa peatükk.
 „VIIa Peattükk
 Koostöö
 liikmesriikide kohtutega
 Artikkel 23a
 Koostöö liikmesriikide kohtutega
 1. Aluslepingu artikli 107 lõike 1 ja artikli 108 kohaldamisel võivad liikmesriikide
 kohtud paluda komisjonil edastada neile tema valduses olevat teavet või esitada
 oma arvamuse riigiabi eeskirjade kohaldamisega seotud küsimuste kohta.
 2. Kui see on vajalik aluslepingu artikli 107 lõike 1 ja artikli 108
 ühetaoliseks kohaldamiseks, võib komisjon omal algatusel esitada liikmesriikide
 kohtutele kirjalikke tähelepanekuid. Asjaomase kohtu loal võib ta esitada ka
 suulisi märkusi.
 Komisjon võib üksnes tähelepanekute koostamise eesmärgil nõuda, et
 liikmesriigi asjaomane kohus edastaks talle juhtumi hindamiseks vajalikud
 dokumendid või tagaks nende edastamise.”
 (12) Artikkel 25 asendatakse järgmisega.
 „Artikkel 25
 Otsuste adressaadid
 1.
 Artikli 6a lõike 4, artikli 6b lõigete 1 ja 2 ning artikli 7 lõike 9 kohaselt
 tehtud otsused adresseeritakse asjaomasele ettevõtjale või ettevõtjate
 ühendusele. Komisjon teatab nendest otsustest viivitamata adressaadile ja annab
 talle võimaluse teatada komisjonile, millist teavet ta peab ametisaladuse
 hoidmise kohustuse alla kuuluvaks.
 2.
 Kõik muud vastavalt II, III, IV, V ja VII peatükile tehtud otsused
 adresseeritakse asjaomasele liikmesriigile. Komisjon teatab nendest otsustest
 viivitamata asjaomasele liikmesriigile ja annab talle võimaluse teatada
 komisjonile, millist teavet ta peab ametisaladuse hoidmise kohustuse alla
 kuuluvaks.”
 (13) Artiklisse
 26 lisatakse lõige 2a.
 „2a.
 Komisjon avaldab artikli 6b lõigete 1 ja 2 kohaselt tehtud otsused Euroopa
 Liidu Teatajas.”
 (14) Artikkel
 27 asendatakse järgmisega.
 „Artikkel 27
 Rakendussätted
 Komisjonil on artiklis 29 sätestatud korras volitused võtta vastu
 rakendussätted, mis käsitlevad:
 a) teatiste vormi, sisu ja muid üksikasju;
 b) aastaaruannete vormi, sisu ja muid üksikasju;
 c) artikli 10 lõike 1 ja artikli 20 lõike 2 kohaselt
 esitatud kaebuste vormi, sisu ja muid üksikasju;
 d) üksikasju aegumistähtaegade ja nende arvutamise kohta;
 e) artikli 14 lõikes 2 nimetatud intressimäära.”
 Artikkel 2
 Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
 pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
 Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
 vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
 Brüssel,
 Nõukogu
 nimel
 eesistuja
 FINANTSSELGITUS
 Käesolev muutmisettepanek ei
 mõjuta ELi eelarvet.
 [1] Nõukogu määrus (EÜ) nr 659/1999, 22. märts 1999,
 millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93
 kohaldamiseks (EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1).
 [2] Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule,
 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „ELi riigiabi
 ajakohastamine”, 8.5.2012, COM (2012) 209 (final).
 [3] Komisjoni teatis „Euroopa 2020. aastal: aruka,
 jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia”, 3.3.2010, KOM(2010) 2020
 (lõplik).
 [4] Teatise „ELi riigiabi ajakohastamine” punkt 23b, viide
 joonealuses märkuses 2.
 [5] Euroopa Kontrollikoja eriaruanne nr 15/2011 „Kas
 komisjoni menetlused tagavad riigiabi kontrolli tõhusa juhtimise?”, 15.12.2011:
 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=SRCA:2011:15:FIN:ET:PDF
 [6] Euroopa Liidu Nõukogu järeldused, milles käsitletakse
 Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 15/2011 „Kas komisjoni menetlused tagavad
 riigiabi kontrolli tõhusa juhtimise?”. Vastu võetud 2.5.2012, 9149/12.
 [7] Euroopa Parlamendi resolutsioon komisjoni 2010. aasta
 eelarve täitmisele heakskiidu andmisega seotud kontrollikoja eriaruannete kohta,
 10.5.2012, punktid 116–125, 2011/2225(DEC).
 [8] Teatise „ELi riigiabi ajakohastamine” punkt 23b, viide
 joonealuses märkuses 2.
 [9] ELi toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 ja
 menetlusmääruse artikli 1 punkti h tähenduses.
 [10] 2012. aasta 31. märtsi seisuga oli konkurentsi
 peadirektoraadi kaebuste uurimise keskmine kestus 17 kuud.
 [11] Komisjoni teatis „Parimate tavade juhend riigiabi
 kontrollimenetluste teostamiseks”, ELT C 136, 16.6.2009, lk 13.
 [12] Nõukogu määrus (EÜ) nr 1/2003, 16. detsember 2002,
 asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade
 rakendamise kohta (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1).
 [13] Komisjoni määrus (EÜ) nr 773/2004,
 7. aprill 2004, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 81 ja
 82 kohaste menetluste teostamist komisjonis (ELT L 123, 27.4.2004, lk 18).
 [14] Kohtuasi T-442/07: Ryanair vs. komisjon, 2011, seni avaldamata,
 punkt 33.
 [15] Vt kohtuasi 323/82, Intermills vs. komisjon, EKL 1984, lk 3809,
 punkt 16.
 [16] Nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkt h: „huvitatud pool – mis tahes liikmesriik, isik,
 ettevõtja või ettevõtjate ühendus, kelle huve võib abi andmine mõjutada, eriti
 abi saaja, konkureerivad ettevõtjad ja ametiliidud.”
 [17] Komisjoni teatis „Parimate tavade juhend riigiabi kontrollimenetluste
 teostamiseks”, vt joonealune märkus 11.
 [18] Komisjoni teatis „Riigiabi reguleerivate õigusaktide täitmise tagamise
 kohta liikmesriikide kohtute poolt” (ELT C 85, 9.4.2009, lk 1).
 [19] Joonealuses märkuses nr 11 nimetatud komisjoni teatise „Parimate tavade
 juhend riigiabi kontrollimenetluste teostamiseks” punkt 34.
 [20] Kohtuasi C-84/82, Saksamaa vs. komisjon, EKL 1984, lk 1451; kohtuasi T-198/01, Technische Glaswerke Ilmenau vs.
 komisjon, EKL 1984, lk II-2717; kohtuasi
 73/98, Prayon-Rupel vs. komisjon, EKL 2001, lk II-867; kohtuasi T-304/08, Smurfit Kappa vs.
 komisjon, 2012, kohtulahendite kogumikus veel avaldamata.
 [21] Nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määruse (EÜ) nr 139/2004 (kontrolli
 kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (EÜ koondumismäärus)) (ELT L 24,
 29.1.2004, lk 1) artiklid 13 ja 14.
 [22] Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1/2003
 (asutamislepingu artiklites 81 ja 82 sätestatud konkurentsieeskirjade
 rakendamise kohta) (EÜT L 1, 4.1.2003, lk 1) artiklid 22 ja 23.
 [23] Nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1/2003 artiklid 25 ja
 26, vt joonealune märkus 22.
 [24] Viimases riigiabi tulemustabelis (SEK(2011) 1487 (lõplik)) avaldatud
 andmete kohaselt eraldati 2010. aastal 88,5 % liikmesriikide antava abi
 kogusummast heakskiidetud kavade või grupierandi alla kuuluvate meetmete kaudu. VKEdele antavast horisontaalabist eraldati
 tervelt 100 % kavade või grupierandi alla kuuluvate meetmete kaudu.
 [25] Euroopa Kontrollikoja eriaruanne nr 15/2011, lk 41, vt joonealune
 märkus 5.
 [26] ELT C [...], [...], lk.
 [27] Komisjoni teatis „Euroopa 2020. aastal: aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia, 3.3.2010,
 KOM(2010) 2020 (lõplik).


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 23.3.2016
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 L 76/32
 ROZPORZĄDZENIE WYKONAWCZE KOMISJI (UE) 2016/434
 z dnia 22 marca 2016 r.
 ustanawiające standardowe wartości w przywozie dla ustalania ceny wejścia niektórych owoców i warzyw
 KOMISJA EUROPEJSKA,
 uwzględniając Traktat o funkcjonowaniu Unii Europejskiej,
 uwzględniając rozporządzenie Parlamentu Europejskiego i Rady (UE) nr 1308/2013 z dnia 17 grudnia 2013 r. ustanawiające wspólną organizację rynków produktów rolnych oraz uchylające rozporządzenia Rady (EWG) nr 922/72, (EWG) nr 234/79, (WE) nr 1037/2001 i (WE) nr 1234/2007 (1),
 uwzględniając rozporządzenie wykonawcze Komisji (UE) nr 543/2011 z dnia 7 czerwca 2011 r. ustanawiające szczegółowe zasady stosowania rozporządzenia Rady (WE) nr 1234/2007 w odniesieniu do sektorów owoców i warzyw oraz przetworzonych owoców i warzyw (2), w szczególności jego art. 136 ust. 1,
 a także mając na uwadze, co następuje:
 (1)
 Rozporządzenie wykonawcze (UE) nr 543/2011 przewiduje – zgodnie z wynikami wielostronnych negocjacji handlowych Rundy Urugwajskiej – kryteria, na których podstawie Komisja ustala standardowe wartości dla przywozu z państw trzecich, w odniesieniu do produktów i okresów określonych w części A załącznika XVI do wspomnianego rozporządzenia.
 (2)
 Standardowa wartość w przywozie jest obliczana każdego dnia roboczego, zgodnie z art. 136 ust. 1 rozporządzenia wykonawczego (UE) nr 543/2011, przy uwzględnieniu podlegających zmianom danych dziennych. Niniejsze rozporządzenie powinno zatem wejść w życie z dniem jego opublikowania w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej,
 PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE:
 Artykuł 1
 Standardowe wartości celne w przywozie, o których mowa w art. 136 rozporządzenia wykonawczego (UE) nr 543/2011, są ustalone w załączniku do niniejszego rozporządzenia.
 Artykuł 2
 Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie z dniem jego opublikowania w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej.
 Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich państwach członkowskich.
 Sporządzono w Brukseli dnia 22 marca 2016 r.
 W imieniu Komisji,
 za Przewodniczącego,
 Jerzy PLEWA
 Dyrektor Generalny ds. Rolnictwa i Rozwoju Obszarów Wiejskich
 (1) Dz.U. L 347 z 20.12.2013, s. 671.
 (2) Dz.U. L 157 z 15.6.2011, s. 1.
 ZAŁĄCZNIK
 Standardowe wartości w przywozie dla ustalania ceny wejścia niektórych owoców i warzyw
 (EUR/100 kg)
 Kod CN
 Kod państw trzecich (1)
 Standardowa wartość w przywozie
 0702 00 00
 EG
 110,0
 IL
 125,9
 MA
 97,1
 TR
 107,0
 ZZ
 110,0
 0707 00 05
 MA
 84,0
 TR
 146,9
 ZZ
 115,5
 0709 91 00
 EG
 241,9
 ZZ
 241,9
 0709 93 10
 MA
 51,7
 TR
 163,4
 ZZ
 107,6
 0805 10 20
 EG
 47,5
 IL
 70,0
 MA
 59,5
 TN
 60,0
 TR
 72,0
 ZZ
 61,8
 0805 50 10
 MA
 138,5
 TR
 88,5
 ZZ
 113,5
 0808 10 80
 BR
 90,6
 CN
 70,5
 US
 134,2
 ZA
 110,3
 ZZ
 101,4
 0808 30 90
 AR
 119,3
 CL
 137,8
 CN
 106,6
 TR
 157,7
 ZA
 91,8
 ZZ
 122,6
 (1) Nomenklatura krajów ustalona w rozporządzeniu Komisji (UE) nr 1106/2012 z dnia 27 listopada 2012 r. w sprawie wykonania rozporządzenia Parlamentu Europejskiego i Rady (WE) nr 471/2009 w sprawie statystyk Wspólnoty dotyczących handlu zagranicznego z państwami trzecimi, w odniesieniu do aktualizacji nazewnictwa państw i terytoriów (Dz.U. L 328 z 28.11.2012, s. 7). Kod „ZZ” odpowiada „innym pochodzeniom”.


text:
 11.8.2021
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 L 288/1
 ROZPORZĄDZENIE WYKONAWCZE KOMISJI (UE) 2021/1322
 z dnia 3 sierpnia 2021 r.
 zmieniające rozporządzenie wykonawcze (UE) 2019/2076 w celu wprowadzenia zmian administracyjnych w pozwoleniu unijnym na rodzinę produktów biobójczych „Contec IPA Product Family”
 (Tekst mający znaczenie dla EOG)
 KOMISJA EUROPEJSKA,
 uwzględniając Traktat o funkcjonowaniu Unii Europejskiej,
 uwzględniając rozporządzenie Parlamentu Europejskiego i Rady (UE) nr 528/2012 z dnia 22 maja 2012 r. w sprawie udostępniania na rynku i stosowania produktów biobójczych (1), w szczególności jego art. 44 ust. 5 akapit pierwszy i art. 50 ust. 2,
 a także mając na uwadze, co następuje:
 (1)
 W dniu 29 listopada 2019 r. rozporządzeniem wykonawczym Komisji (UE) 2019/2076 (2) udzielono przedsiębiorstwu Contec Europe pozwolenia unijnego o numerze EU-0020460-0000 na udostępnianie na rynku i stosowanie rodziny produktów biobójczych „Contec IPA Product Family”.
 (2)
 W dniu 5 lutego 2020 r. przedsiębiorstwo Contec Europe przedłożyło Europejskiej Agencji Chemikaliów („Agencja”) powiadomienie zgodnie z art. 11 ust. 1 rozporządzenia wykonawczego Komisji (UE) nr 354/2013 (3) o zmianach administracyjnych w pozwoleniu unijnym na rodzinę produktów biobójczych „Contec IPA Product Family” opisaną w tytule 1 sekcja 1 załącznika do tego rozporządzenia.
 (3)
 Przedsiębiorstwo Contec Europe zaproponowało następujące zmiany w charakterystyce produktu dotyczącej rodziny produktów biobójczych „Contec IPA Product Family” określonej w załączniku II do rozporządzenia wykonawczego (UE) 2019/2076: zmianę wykazu nazw handlowych produktu, w tym zmiany nazw handlowych i usunięcie nazw handlowych poszczególnych produktów w meta SPC 1 i 2. Powiadomienie zostało zarejestrowane w rejestrze produktów biobójczych pod numerem BC-GC057245-55.
 (4)
 W dniu 6 marca 2020 r. Agencja przekazała Komisji opinię (4) w sprawie proponowanych zmian zgodnie z art. 11 ust. 3 rozporządzenia wykonawczego (UE) nr 354/2013. W opinii stwierdzono, że zmiany w istniejącym pozwoleniu, o które wystąpił posiadacz pozwolenia, wchodzą w zakres art. 50 ust. 3 lit. a) rozporządzenia (UE) nr 528/2012, oraz że po wprowadzeniu zmian warunki określone w art. 19 tego rozporządzenia są nadal spełnione. W tym samym dniu Agencja przekazała Komisji zmienioną charakterystykę produktu biobójczego we wszystkich językach urzędowych Unii zgodnie z art. 11 ust. 6 rozporządzenia wykonawczego (UE) nr 354/2013.
 (5)
 Komisja zgadza się z opinią Agencji i uznaje w związku z tym, że należy zmienić pozwolenie unijne na rodzinę produktów biobójczych „Contec IPA Product Family”.
 (6)
 Środki przewidziane w niniejszym rozporządzeniu są zgodne z opinią Stałego Komitetu ds. Produktów Biobójczych,
 PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE:
 Artykuł 1
 Załącznik II do rozporządzenia wykonawczego (UE) 2019/2076 zastępuje się tekstem znajdującym się w załączniku do niniejszego rozporządzenia.
 Artykuł 2
 Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie dwudziestego dnia po jego opublikowaniu w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej.
 Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich państwach członkowskich.
 Sporządzono w Brukseli dnia 3 sierpnia 2021 r.
 W imieniu Komisji
 Ursula VON DER LEYEN
 Przewodnicząca
 (1) Dz.U. L 167 z 27.6.2012, s. 1.
 (2) Rozporządzenie wykonawcze Komisji (UE) 2019/2076 z dnia 29 listopada 2019 r. udzielające pozwolenia unijnego na rodzinę produktów biobójczych „Contec IPA Product Family” (Dz.U. L 316 z 6.12.2019, s. 19).
 (3) Rozporządzenie wykonawcze Komisji (UE) nr 354/2013 z dnia 18 kwietnia 2013 r. w sprawie zmian produktów biobójczych, na które udzielono pozwolenia zgodnie z rozporządzeniem Parlamentu Europejskiego i Rady (UE) nr 528/2012 (Dz.U. L 109 z 19.4.2013, s. 4).
 (4) Opinia ECHA z dnia 2 marca 2020 r. w sprawie zmiany administracyjnej pozwolenia unijnego na rodzinę produktów biobójczych „Contec IPA Product Family”, https://echa.europa.eu/documents/10162/22836226/opinion_for_ua_admin_change_bc-gc057245-55_en.pdf/b848e01c-b8bb-41ac-4dff-650cbfd33ff9.
 ZAŁĄCZNIK
 „ZAŁĄCZNIK II
 Charakterystyka rodziny produktów biobójczych
 Contec IPA Product Family
 Grupa produktowa 2 – Środki dezynfekujące lub glonobójcze nieprzeznaczone do bezpośredniego stosowania wobec ludzi ani zwierząt (Środki dezynfekujące)
 Grupa produktowa 4 – Dziedzina żywności i pasz (Środki dezynfekujące)
 Numer pozwolenia: EU-0020460-0000
 Numer zasobu w R4BP: EU-0020460-0000
 CZĘŚĆ I
 PIERWSZY POZIOM INFORMACYJNY
 1. INFORMACJE ADMINISTRACYJNE
 1.1. Nazwa handlowa rodziny produktów biobójczych
 Nazwa
 Contec IPA Product Family
 1.2. Grupa produktowa
 Grupa produktowa
 Gr. 02 – Środki dezynfekcyjne lub glonobójcze nieprzeznaczone do bezpośredniego stosowania wobec ludzi ani zwierząt
 Gr. 04 – Dziedzina żywności i pasz
 1.3. Posiadacz pozwolenia
 Nazwa i adres posiadacza pozwolenia
 Nazwa
 Contec Europe
 Adres
 Zl Du Prat, Avenue Paul Duplaix, 56000, Vannes, Francja
 Numer pozwolenia
 EU-0020460-0000
 Numer zasobu w R4BP
 EU-0020460-0000
 Data udzielenia pozwolenia
 26 grudnia 2019 r.
 Data ważności pozwolenia
 30 listopada 2029 r.
 1.4. Producent(-ci) produktów biobójczych
 Nazwa producenta
 Contec Inc.
 Adres producenta
 525 Locust Grove, SC 29303 Spartanburg Stany Zjednoczone
 Lokalizacja zakładów produkcyjnych
 525 Locust Grove, SC 29303 Spartanburg Stany Zjednoczone
 Nazwa producenta
 Contec Cleanroom Technology (Suzhou) Co., Ltd. China
 Adres producenta
 17 Longyun Road, Suzhou Industrial Park, 215024 Suzhou Chiny
 Lokalizacja zakładów produkcyjnych
 17 Longyun Road, Suzhou Industrial Park, 215024 Suzhou Chiny
 Nazwa producenta
 Contec Cleanroom (UK) Ltd
 Adres producenta
 Unit 6 A, Wansbeck Business Park, Rotary Parkway, NE63 8QW Ashington, Northumberland Zjednoczone Królestwo
 Lokalizacja zakładów produkcyjnych
 Unit 6 A, Wansbeck Business Park, Rotary Parkway, NE63 8QW Ashington, Northumberland Zjednoczone Królestwo
 Nazwa producenta
 Flexible Medical Packaging
 Adres producenta
 Unit 8 Hightown, White Cross Industrial Estate, LA1 4XS Lancaster, Lancashire Zjednoczone Królestwo
 Lokalizacja zakładów produkcyjnych
 Unit 8 Hightown, White Cross Industrial Estate, LA1 4XS Lancaster, Lancashire Zjednoczone Królestwo
 1.5. Producent(-ci) substancji czynnych
 Substancja czynna
 Propan-2-ol
 Nazwa producenta
 Brenntag GmbH
 Adres producenta
 Messeallee 11, 45131 Essen Niemcy
 Lokalizacja zakładów produkcyjnych
 Haven 3222, Vondelingenweg 601, 3196 KK Vondelingenplaat Niderlandy
 2. SKŁAD I POSTAĆ UŻYTKOWA RODZINY PRODUKTÓW
 2.1. Informacje o składzie jakościowym i ilościowyme rodziny produktów
 Nazwa zwyczajowa
 Nazwa IUPAC
 Funkcja
 Numer CAS
 Numer WE
 Zawartość (%)
 Min.
 Maks.
 Propan-2-ol
 Substancja czynna
 67-63-0
 200-661-7
 62,9
 62,9
 2.2. Rodzaj(e) postaci użytkowej
 Postać użytkowa
 AL (inny dowolny płyn) – gotowy do użycia (RTU) roztwór/spryskiwacz ze spustem
 AL (inny dowolny płyn) – gotowa do użytku (RTU) ściereczka
 CZĘŚĆ II
 DRUGI POZIOM INFORMACYJNY – META SPC
 META SPC 1
 1. META SPC 1 – INFORMACJE ADMINISTRACYJNE
 1.1. Meta SPC 1 – identyfikator
 Identyfikator
 Contec IPA Liquid Products
 1.2. Rozszerzenie numeru pozwolenia
 Numer
 1-1
 1.3. Grupa produktowa
 Grupa produktowa
 Gr. 02 – Środki dezynfekcyjne lub glonobójcze nieprzeznaczone do bezpośredniego stosowania wobec ludzi ani zwierząt
 Gr. 04 – Dziedzina żywności i pasz
 2. META SPC 1 – SKŁAD
 2.1. Informacje jakościowe i ilościowe dotyczące składu z meta SPC 1
 Nazwa zwyczajowa
 Nazwa IUPAC
 Funkcja
 Numer CAS
 Numer WE
 Zawartość (%)
 Min.
 Maks.
 Propan-2-ol
 Substancja czynna
 67-63-0
 200-661-7
 62,9
 62,9
 2.2. Rodzaj(e) receptury z meta SPC 1
 Postać użytkowa
 AL (inny dowolny płyn) – gotowy do użycia (RTU) roztwór/spryskiwacz ze spustem
 3. ZWROTY WSKAZUJĄCE RODZAJ ZAGROŻENIA I ZWROTY OKREŚLAJĄCE ŚRODKI OSTROŻNOŚCI Z META SPC 1
 Zwroty wskazujące rodzaj zagrożenia
 Wysoce łatwopalna ciecz i pary.
 Działa drażniąco na oczy.
 Może wywoływać uczucie senności lub zawroty głowy.
 Powtarzające się narażenie może powodować wysuszanie lub pękanie skóry.
 Zwroty wskazujące środki ostrożności
 W razie konieczności zasięgnięcia porady lekarza należy pokazać pojemnik lub etykietę.
 Chronić przed dziećmi.
 Przechowywać z dala od źródeł ciepła, gorących powierzchni, źródeł iskrzenia, otwartego ognia i innych źródeł zapłonu. – Nie palić.
 Przechowywać pojemnik szczelnie zamknięty.
 Unikać wdychania par.
 Dokładnie umyć ręcepo użyciu.
 Stosować wyłącznie na zewnątrz lub w dobrze wentylowanym pomieszczeniu
 Stosować ochronę oczu.
 W PRZYPADKU KONTAKTU ZE SKÓRĄ (lub z włosami): Natychmiast zdjąć całą zanieczyszczoną odzież. Spłukać skórę pod strumieniem wody.
 W PRZYPADKU DOSTANIA SIĘ DO DRÓG ODDECHOWYCH: Wyprowadzić lub wynieść poszkodowanego na świeże powietrze i zapewnić mu warunki do swobodnego oddychania.
 W PRZYPADKU DOSTANIA SIĘ DO OCZU: Ostrożnie płukać wodą przez kilka minut. Wyjąć soczewki kontaktowe, jeżeli są i można je łatwo usunąć. Nadal płukać.
 W przypadku złego samopoczucia skontaktować się z OŚRODKIEM ZATRUĆ.
 W przypadku utrzymywania się działania drażniącego na oczy: Zasięgnąć porady.
 W przypadku pożaru: Użyć pianki odpornej na działanie alkoholu do gaszenia.
 Przechowywać w dobrze wentylowanym miejscu. Przechowywać w chłodnym miejscu.
 Przechowywać pod zamknięciem.
 Usuwać zawartość do pojemnik zgodnie z lokalnymi przepisami.
 4. ZASTOSOWANIE(-A) OBJĘTE POZWOLENIEM Z META SPC 1
 4.1. Opis użycia
 Tabela 1.
 Zastosowanie # 1 – Zastosowanie profesjonalne
 Grupa produktowa
 Gr. 02 – Środki dezynfekcyjne lub glonobójcze nieprzeznaczone do bezpośredniego stosowania wobec ludzi ani zwierząt
 Gr. 04 – Dziedzina żywności i pasz
 W stosownych przypadkach, dokładny opis zastosowania objętego pozwoleniem
 Zwalczany(-e) organizm(-y) (w tym etap rozwoju)
 Bakterie
 Mykobakterie
 Drożdżaki
 Obszar zastosowania
 Wewnątrz
 Środek dezynfekujący do stosowania przeciwko bakteriom, mykobakteriom i drożdżakom na twardych, nieporowatych powierzchniach w czystych pomieszczeniach dla biotechnologii, farmacji, produkcji wyrobów medycznych, opieki zdrowotnej i innych krytycznych zastosowań w naukach przyrodniczych oraz w zakresie przemysłowego przygotowywania żywności i pasz.
 Temperatura stosowania: temperatura pokojowa (20 ± 2 °C)
 Sposób(-oby) nanoszenia
 Natrysk i przecieranie
 Stosowane dawki i częstotliwość stosowania
 50 ml produktu na 1 m2 powierzchni –
 Przecieranie: czas kontaktu dla bakterii i mykobakteri: 1 minuta,
 czas kontaktu dla drożdżaków: 3 minuty
 Kategoria(-e) użytkowników
 Profesjonalny
 Wielkości opakowań i materiały opakowaniowe
 Butelka z (polietylen o wysokiej gęstości) HDPE ze spryskiwaczem ręcznym – 0,5–1 l
 Butelka HDPE do ponownego napełniania z zatyczką – 5 l
 4.1.1. Instrukcja użytkowania dla danego zastosowania
 Patrz punkt 5.1
 4.1.2. Środki ograniczające ryzyko dla danego zastosowania
 Patrz punkt 5.2
 4.1.3. Gdy dotyczy danego zastosowania, szczegóły dotyczące prawdopodobnych, bezpośrednich lub pośrednich działań niepożądanych, instrukcje w zakresie pierwszej pomocy oraz środki ochrony środowiska w nagłych wypadkach
 Patrz punkt 5.3
 4.1.4. Gdy dotyczy danego zastosowania, instrukcje w zakresie bezpiecznego usuwania produktu i jego opakowania
 Patrz punkt 5.4
 4.1.5. Gdy dotyczy danego zastosowania, warunki przechowywania oraz długość okresu przechowywania produktów biobójczych w normalnych warunkach przechowywania
 Patrz punkt 5.5
 5. OGÓLNE WSKAZÓWKI DOTYCZĄCE STOSOWANIA (1) Z META SPC 1
 5.1. Instrukcje stosowania
 Stosować w temperaturze pokojowej. W przypadku widocznie brudnych powierzchni wymagane jest czyszczenie przed dezynfekcją.
 Wycieranie: Nanieś/rozpyl produkt na ściereczkę czyszczącą o odpowiedniej jakości. Przed wytarciem powierzchni do dezynfekcji sprawdź, czy ściereczka jest wystarczająco i równomiernie nasączona.
 Sprawdź, czy powierzchnia jest równomiernie pokryta produktem, a następnie wytrzyj do sucha sterylną ściereczką do czyszczenia.
 Czasy kontaktu: Przecierać przez 1 minutę w przypadku bakterii i mykobakterii oraz przez 3 minuty w przypadku drożdżaków.
 Zużyte ściereczki muszą być usuwane do zamkniętego pojemnika.
 5.2. Środki zmniejszające ryzyko
 Umyć ręce i odkrytą skórę przed posiłkami oraz po zastosowaniu.
 Unikać kontaktu z oczami
 „W przypadku pomieszczeń czystych obowiązkowe są odpowiednie techniczne/techniczne kontrole w celu usunięcia pozostałości w powietrzu, np. wentylacja pomieszczenia lub LEV”
 5.3. Szczegóły dotyczące prawdopodobnych, bezpośrednich lub pośrednich działań niepożądanych, instrukcje w zakresie pierwszej pomocy oraz środki ochrony środowiska w nagłych wypadkach
 Prawdopodobne pośrednie i bezpośrednie działania niepożądane:
 Bóle głowy, zawroty głowy, halucynacje, depresja oddechowa, depresja OUN lub śpiączka.
 Ciężkie podrażnienie oczu albo uszkodzenie oczu.
 Nudności, wymioty, biegunki i krwotoczne zapalenie żołądka.
 Zagrożenie spowodowane aspiracją do płuc może wywołać zapalenie płuc, niedociśnienie i hipoglikemię.
 Środki pierwszej pomocy:
 Przenieść osobę poszkodowaną z miejsca narażenia i zdjąć całość skażonej/pobrudzonej odzieży.
 Kontakt z oczami: W PRZYPADKU DOSTANIA SIĘ DO OCZU: Ostrożnie płukać wodą przez kilka minut. Wyjąć soczewki kontaktowe, jeżeli są i można je łatwo usunąć. Kontynuować płukanie. W przypadku utrzymywania się działania drażniącego na oczy: Zasięgnąć porady/zgłosić się pod opiekę lekarza
 Kontakt przez skórę; umyć skażony obszar dużą ilością wody z mydłem. Nie szorować.
 W przypadku spożycia; NIE wywoływać wymiotów ani nie podawać niczego doustnie, jeżeli osoba poszkodowana jest upośledzona albo nieprzytomna; w przypadku braku przytomności ułożyć osobę poszkodowaną w pozycji bocznej ustalonej (na lewym boku) z obniżoną głową i ugiętymi nogami.
 Zapewnić osobie poszkodowanej spokój i odpoczynek, monitorować temperaturę ciała i kontrolować oddech. W razie potrzeby sprawdzić tętno i rozpocząć sztuczne oddychanie.
 Zabrać osobę poszkodowaną do ośrodka zdrowia i jeżeli to możliwe, przynieść opakowanie lub etykietę.
 NIGDY NIE POZOSTAWIAĆ OSOBY POSZKODOWANEJ BEZ OPIEKI!
 Porady dla personelu medycznego i opieki zdrowotnej:
 Monitorować parametry życiowe i zapewnić leczenie objawowe i podtrzymujące.
 W przypadku spożycia ocenić podczas endoskopii.
 Monitorować glikemię i ketony.
 Zastosowanie ipekaku jest przeciwwskazane.
 W PRZYPADKU UZYSKIWANIA PORADY MEDYCZNEJ ZACHOWAĆ OPAKOWANIE LUB ETYKIETĘ I SKONTAKTOWAĆ SIĘ Z LOKALNYM OŚRODKIEM KONTROLI ZATRUĆ pod +48 42 2538 400
 5.4. Instrukcje w zakresie bezpiecznego usuwania produktu i jego opakowania
 Zawartość/pojemnik usuwać zgodnie z lokalnymi przepisami.
 Pustego pojemnika nie stosować ponownie do żadnych celów.
 5.5. Warunki przechowywania oraz długość okresu przechowywania produktów biobójczych w normalnych warunkach przechowywania
 Przechowywać w chłodnym, suchym, dobrze wentylowanym miejscu w oryginalnym pojemniku.
 Przechowywać z dala od źródeł zapłonu.
 Przechowywać z dala od bezpośredniego światła słonecznego.
 Przechowywać pojemnik szczelnie zamknięty.
 Okres trwałości: 2 lata
 6. INNE INFORMACJE
 Ten produkt zawiera propan-2-ol (nr CAS: 67-63-0), dla którego wartość referencyjną na terenie Europy ustalono na poziomie 129,28 mg/m3 dla użytkownika profesjonalnego i zastosowano ją do oceny ryzyka dla produktu.
 7. TRZECI POZIOM INFORMACYJNY: POSZCZEGÓLNE PRODUKTY W META SPC 1
 7.1. Nazwa(-y) handlowa(-e), numer pozwolenia i szczegółowy skład wszystkich poszczególnych produktów
 Nazwa handlowa
 Contec IPA
 Contec Sterile IPA
 Numer pozwolenia
 EU-0020460-0001 1-1
 Nazwa zwyczajowa
 Nazwa IUPAC
 Funkcja
 Numer CAS
 Numer WE
 Zawartość (%)
 Propan-2-ol
 Substancja czynna
 67-63-0
 200-661-7
 62,9
 META SPC 2
 1. META SPC 2 – INFORMACJE ADMINISTRACYJNE
 1.1. Meta SPC 2 – identyfikator
 Identyfikator
 Contec IPA Wipes
 1.2. Rozszerzenie numeru pozwolenia
 Numer
 1-2
 1.3. Grupa produktowa
 Grupa produktowa
 Gr. 02 – Środki dezynfekcyjne lub glonobójcze nieprzeznaczone do bezpośredniego stosowania wobec ludzi ani zwierząt
 Gr. 04 – Dziedzina żywności i pasz
 2. META SPC 2 – SKŁAD
 2.1. Informacje jakościowe i ilościowe dotyczące składu z meta SPC 2
 Nazwa zwyczajowa
 Nazwa IUPAC
 Funkcja
 Numer CAS
 Numer WE
 Zawartość (%)
 Min.
 Maks.
 Propan-2-ol
 Substancja czynna
 67-63-0
 200-661-7
 62,9
 62,9
 2.2. Rodzaj(e) receptury z meta SPC 2
 Postać użytkowa
 AL (inny dowolny płyn) – gotowa do użytku (RTU) ściereczka
 3. ZWROTY WSKAZUJĄCE RODZAJ ZAGROŻENIA I ZWROTY OKREŚLAJĄCE ŚRODKI OSTROŻNOŚCI Z META SPC 2
 Zwroty wskazujące rodzaj zagrożenia
 Wysoce łatwopalna ciecz i pary.
 Działa drażniąco na oczy.
 Może wywoływać uczucie senności lub zawroty głowy.
 Powtarzające się narażenie może powodować wysuszanie lub pękanie skóry.
 Zwroty wskazujące środki ostrożności
 W razie konieczności zasięgnięcia porady lekarza należy pokazać pojemnik lub etykietę.
 Chronić przed dziećmi.
 Przechowywać z dala od źródeł ciepła, gorących powierzchni, źródeł iskrzenia, otwartego ognia i innych źródeł zapłonu. – Nie palić.
 Przechowywać pojemnik szczelnie zamknięty.
 Unikać wdychania par.
 Dokładnie umyć ręce po użyciu.
 Stosować wyłącznie na zewnątrz lub w dobrze wentylowanym pomieszczeniu
 Stosować ochronę oczu.
 W PRZYPADKU KONTAKTU ZE SKÓRĄ (lub z włosami): Natychmiast zdjąć całą zanieczyszczoną odzież. Spłukać skórę pod strumieniem wody.
 W PRZYPADKU DOSTANIA SIĘ DO DRÓG ODDECHOWYCH: Wyprowadzić lub wynieść poszkodowanego na świeże powietrze i zapewnić mu warunki do swobodnego oddychania.
 W PRZYPADKU DOSTANIA SIĘ DO OCZU: Ostrożnie płukać wodą przez kilka minut. Wyjąć soczewki kontaktowe, jeżeli są i można je łatwo usunąć. Nadal płukać.
 W przypadku złego samopoczucia skontaktować się z OŚRODKIEM ZATRUĆ.
 W przypadku utrzymywania się działania drażniącego na oczy: Zasięgnąć porady.
 W przypadku pożaru: Użyć pianki odpornej na działanie alkoholu do gaszenia.
 Przechowywać w dobrze wentylowanym miejscu. Przechowywać w chłodnym miejscu.
 Przechowywać pod zamknięciem.
 Usuwać zawartość do pojemnik zgodnie z lokalnymi przepisami.
 4. ZASTOSOWANIE(-A) OBJĘTE POZWOLENIEM Z META SPC 2
 4.1. Opis użycia
 Tabela 2.
 Zastosowanie # 1 – Zastosowanie profesjonalne
 Grupa produktowa
 Gr. 02 – Środki dezynfekcyjne lub glonobójcze nieprzeznaczone do bezpośredniego stosowania wobec ludzi ani zwierząt
 Gr. 04 – Dziedzina żywności i pasz
 W stosownych przypadkach, dokładny opis zastosowania objętego pozwoleniem
 -
 Zwalczany(-e) organizm(-y) (w tym etap rozwoju)
 Bakterie
 Mykobakterie
 Drożdżaki
 Obszar zastosowania
 Wewnątrz
 Środek dezynfekujący do stosowania przeciwko bakteriom, mykobakteriom i drożdżakom na twardych, nieporowatych powierzchniach w czystych pomieszczeniach dla biotechnologii, farmacji, produkcji wyrobów medycznych, opieki zdrowotnej i innych krytycznych zastosowań w naukach przyrodniczych oraz w zakresie przemysłowego przygotowywania żywności i pasz.
 Temperatura stosowania: temperatura pokojowa (20 ± 2 °C)
 Sposób(-oby) nanoszenia
 Przecieranie
 Stosowane dawki i częstotliwość stosowania
 Czas kontaktu dla bakterii i mykobakterii: 1 minuta
 Czas kontaktu dla drożdżaków: 3 minuty
 Kategoria(-e) użytkowników
 Profesjonalny
 Wielkości opakowań i materiały opakowaniowe
 Nasączone ściereczki wykonane w 100 % z polipropylenu w:
 —
 Pojemnik HDPE z zatyczką HDPE – 150 ściereczek (1,7 lub 2,15 l)
 —
 Opakowanie z (politereftalan etylenu) PET/(polietylen) PE uszczelnione folią PET/PE – 30, 40 lub 50 ściereczek
 Nasączone ściereczki wykonane w 100 % z poliestru w:
 —
 Pojemnik HDPE z zatyczką HDPE – 100 ściereczek (2,25 l)
 —
 Opakowanie z PET/PE uszczelnione folią PET/PE – 20 ściereczek
 Nasączone dziane ściereczki wykonane w 100 % z poliestru w:
 —
 Opakowanie z PET/PE uszczelnione folią PET/PE – 8, 10, 20, 30 lub 50 ściereczek
 Nasączone ściereczki wykonane w 55 % z celulozy/w 45 % z poliestru w:
 —
 Pojemnik HDPE z zatyczką HDPE – 100 ściereczek (2,25 l)
 —
 Opakowanie z PET/PE uszczelnione folią PET/PE – 24, 30, 50 lub 75 ściereczek
 Nasączone ściereczki wykonane w 50 % z wiskozy/w 50 % z poliestru w:
 —
 Pojemnik HDPE z zatyczką HDPE – 700 ściereczek (11,4 l)
 4.1.1. Instrukcja użytkowania dla danego zastosowania
 Patrz punkt 5.1
 4.1.2. Środki ograniczające ryzyko dla danego zastosowania
 Patrz punkt 5.2
 4.1.3. Gdy dotyczy danego zastosowania, szczegóły dotyczące prawdopodobnych, bezpośrednich lub pośrednich działań niepożądanych, instrukcje w zakresie pierwszej pomocy oraz środki ochrony środowiska w nagłych wypadkach
 Patrz punkt 5.3
 4.1.4. Gdy dotyczy danego zastosowania, instrukcje w zakresie bezpiecznego usuwania produktu i jego opakowania
 Patrz punkt 5.4
 4.1.5. Gdy dotyczy danego zastosowania, warunki przechowywania oraz długość okresu przechowywania produktów biobójczych w normalnych warunkach przechowywania
 Patrz punkt 5.5
 5. Ogólne wskazówki dotyczące stosowania (2)
 z meta SPC 2
 5.1. Instrukcje stosowania
 W przypadku brudnych powierzchni wymagane jest czyszczenie przed dezynfekcją.
 Sprawdzić, czy powierzchnia jest jednolicie pokryta produktem, umożliwić czas kontaktu trwającego 1 minutę w przypadku działania bakteriobójczego i mykobakteriobójczego oraz 3 minuty w przypadku działania drożdżakobójczego
 5.2. Środki zmniejszające ryzyko
 Umyć ręce i odkrytą skórę przed posiłkami oraz po zastosowaniu.
 Unikać kontaktu z oczami
 „W przypadku pomieszczeń czystych obowiązkowe są odpowiednie techniczne/techniczne kontrole w celu usunięcia pozostałości w powietrzu, np. wentylacja pomieszczenia lub LEV”
 5.3. Szczegóły dotyczące prawdopodobnych, bezpośrednich lub pośrednich działań niepożądanych, instrukcje w zakresie pierwszej pomocy oraz środki ochrony środowiska w nagłych wypadkach
 Prawdopodobne pośrednie i bezpośrednie działania niepożądane:
 Bóle głowy, zawroty głowy, halucynacje, depresja oddechowa, depresja OUN lub śpiączka.
 Ciężkie podrażnienie oczu albo uszkodzenie oczu.
 Nudności, wymioty, biegunki i krwotoczne zapalenie żołądka.
 Zagrożenie spowodowane aspiracją do płuc może wywołać zapalenie płuc, niedociśnienie i hipoglikemię.
 Środki pierwszej pomocy:
 Przenieść osobę poszkodowaną z miejsca narażenia i zdjąć całość skażonej/pobrudzonej odzieży.
 Kontakt z oczami: W PRZYPADKU DOSTANIA SIĘ DO OCZU: Ostrożnie płukać wodą przez kilka minut. Wyjąć soczewki kontaktowe, jeżeli są i można je łatwo usunąć. Kontynuować płukanie. W przypadku utrzymywania się działania drażniącego na oczy: Zasięgnąć porady/zgłosić się pod opiekę lekarza
 Kontakt przez skórę; umyć skażony obszar dużą ilością wody z mydłem. Nie szorować.
 W przypadku spożycia; NIE wywoływać wymiotów ani nie podawać niczego doustnie, jeżeli osoba poszkodowana jest upośledzona albo nieprzytomna; w przypadku braku przytomności ułożyć osobę poszkodowaną w pozycji bocznej ustalonej (na lewym boku) z obniżoną głową i ugiętymi nogami.
 Zapewnić osobie poszkodowanej spokój i odpoczynek, monitorować temperaturę ciała i kontrolować oddech. W razie potrzeby sprawdzić tętno i rozpocząć sztuczne oddychanie.
 Zabrać osobę poszkodowaną do ośrodka zdrowia i jeżeli to możliwe, przynieść opakowanie lub etykietę.
 NIGDY NIE POZOSTAWIAĆ OSOBY POSZKODOWANEJ BEZ OPIEKI!
 Porady dla personelu medycznego i opieki zdrowotnej:
 Monitorować parametry życiowe i zapewnić leczenie objawowe i podtrzymujące.
 W przypadku spożycia ocenić podczas endoskopii.
 Monitorować glikemię i ketony.
 Zastosowanie ipekaku jest przeciwwskazane.
 W PRZYPADKU UZYSKIWANIA PORADY MEDYCZNEJ ZACHOWAĆ OPAKOWANIE LUB ETYKIETĘ I SKONTAKTOWAĆ SIĘ Z LOKALNYM OŚRODKIEM KONTROLI ZATRUĆ pod +48 42 2538 400
 5.4. Instrukcje w zakresie bezpiecznego usuwania produktu i jego opakowania
 Zawartość/pojemnik usuwać zgodnie z lokalnymi przepisami.
 Pustego pojemnika nie stosować ponownie do żadnych celów.
 Zużyte ściereczki muszą być usuwane do zamkniętego pojemnika
 Zużyte ściereczki usuwać z odpadami suchymi na składowisko odpadów
 5.5. Warunki przechowywania oraz długość okresu przechowywania produktów biobójczych w normalnych warunkach przechowywania
 Przechowywać w chłodnym, suchym, dobrze wentylowanym miejscu w oryginalnym pojemniku.
 Przechowywać z dala od źródeł zapłonu.
 Przechowywać z dala od bezpośredniego światła słonecznego.
 Przechowywać pojemnik szczelnie zamknięty.
 Okres trwałości: 2 lata
 6. INNE INFORMACJE
 Ściereczki z polipropylenu, poliestru, dzianego poliestru, 55 % celulozy/45 % poliestru lub 50 % wiskozy/50 % poliestru, 34–240 g/m2, zawierające 5–38 ml produktu (2,75 - 20,9 g propan-2-olu)
 Ten produkt zawiera propan-2-ol (nr CAS: 67-63-0), dla którego wartość referencyjną na terenie Europy ustalono na poziomie 129,28 mg/m3 dla użytkownika profesjonalnego i zastosowano ją do oceny ryzyka dla produktu.
 7. TRZECI POZIOM INFORMACYJNY: POSZCZEGÓLNE PRODUKTY W META SPC 2
 7.1. Nazwa(-y) handlowa(-e), numer pozwolenia i szczegółowy skład wszystkich poszczególnych produktów
 Nazwa handlowa
 PROSAT EasyReach
 PROSAT Sterile EasyReach
 PROSAT Wipes
 PROSAT Sterile Wipes
 SATWipes Wipes
 SATWipes Sterile Wipes
 Cleanroom wipes, presaturated Spec-Wipe
 Numer pozwolenia
 EU-0020460-0002 1-2
 Nazwa zwyczajowa
 Nazwa IUPAC
 Funkcja
 Numer CAS
 Numer WE
 Zawartość (%)
 Propan-2-ol
 Substancja czynna
 67-63-0
 200-661-7
 62,9
 ”
 (1) Instrukcje użytkowania, środki zmniejszające ryzyko oraz pozostałe wskazówki dotyczące stosowania na podstawie niniejszego punktu obowiązują w przypadku wszystkich zastosowań objętych pozwoleniem w ramach meta SPC 1.
 (2) Instrukcje użytkowania, środki zmniejszające ryzyko oraz pozostałe wskazówki dotyczące stosowania na podstawie niniejszego punktu obowiązują w przypadku wszystkich zastosowań objętych pozwoleniem w ramach meta SPC 2.


type: wikipedia

text:
 Tapahtumia
 10. kesäkuuta – Havaittiin, että Sarsanvirta Kangasalla oli kuivunut yöllä ja vesi kääntynyt laskemaan Iharinkosken kautta kaakkoon. Syynä tähän oli Kostianvirran syntyminen Pälkäneellä.
 9. lokakuuta – Taivaalla nähtiin supernova, joka tunnetaan Keplerin novana (SN 1604). Tämä on viimeisin omassa galaksissamme havaittu supernova.
 Kaarle-herttua julistautui Ruotsin kuninkaaksi nimellä Kaarle IX.
 Pariisin vanhin silta, Pont-Neuf valmistui.
 Kajaanin linnan rakentaminen aloitettiin
 Syntyneitä
 10. maaliskuuta – Johann Glauber, saksalainen kemisti (k. 1670)
 5. huhtikuuta – Kaarle IV, Lothringenin herttua 1624–1634 ja 1661–1675 (k. 1675)
 15. toukokuuta – Ericus Achrelius, Turun akatemian ensimmäinen lääketieteen professori (k. 1670)
 12. elokuuta – Tokugawa Iemitsu, Japanin shōgun 1623–1651 (k. 1651)
 16. elokuuta – Bernhard Weimar, saksalainen kenraali ja palkkasoturi kolmikymmenvuotisessa sodassa (k. 1639)
 14. lokakuuta – Nils Brahe vanhempi, ruotsalainen sotilas, Pietari Brahen veli
 18. lokakuuta – Henrik Rehbinder, ruotsalainen eversti, vapaaherra ja Suomen armeijan ylipäällikkö (k. 1680)
 3. marraskuuta – Osman II, Osmanien valtakunnan sulttaani (k. 1622)
 Johannes Matthiae Collinus, suomalainen pappi ja kirjailija (k. 1671)
 John Eliot, englantilainen pappi ja lähetyssaarnaaja (k. 1690)
 Manasse ben Israel, portugalinjuutalainen oppinut, rabbiini ja kirjailija (k. 1657)
 Kuolleita
 29. helmikuuta – John Whitgift, englantilainen Canterburyn arkkipiispa (s. 1530)
 19. huhtikuuta – Kuroda Kanbei, Kuroda Yoshitaka, japanilainen samurai (s. 1546)
 4. toukokuuta – Claudio Merulo, italialainen säveltäjä ja urkuri (s. 1533)
 10. kesäkuuta – Isabella Andreini, italialainen näyttämötaiteilija ja kirjailija (s. 1562)
 29. marraskuuta – Hercule, Monacon herra (s. 1562)
 Johannes Jussoila, suomalainen katolinen pappi ja jesuiittaoppilas (s. 1555)
 1600-luku


text:
Yksel Osmanovski, född 24 februari 1977 i Malmö, är en svensk fotbollstränare och tidigare fotbollsspelare och offensiv mittfältare/anfallare. Han spelade fram till den 31 december 2007 i Malmö FF. Han är tränare för Gottorpskolan Fotbollsakademi som tillhör MFF.
 Biografi
 Osmanovski är uppvuxen i stadsdelen Rosengård i Malmö. Han började spela fotboll i Malmö BI vid sju års ålder, och gjorde allsvensk debut 1995 med Malmö FF där han spelat sedan 1987. Han har sammanlagt spelat 15 A-landskamper för Sverige.
 Den 27 maj 1999 gjorde Osmanovski Sveriges bägge mål på Råsunda fotbollsstadion i en träningslandskamp mot Jamaica som Sverige vann med 2-1, varefter han rönte stor medial uppmärksamhet som en av Sveriges stora anfallstalanger inför Europamästerskapet i fotboll 2000.
 Osmanovskis internationella professionella karriär 1998–2004 omfattade spel i klubbar i Italien och Frankrike. Första klubbadress var italienska Bari dit han gick tillsammans med klubbkompisen från Malmö FF, Daniel Andersson. Under den inledande säsongen utmärkte sig Osmanovski bland annat med två mål i matchen på bortaplan mot storlaget AC Milan. 2004 återvände Osmanovski till Malmö FF, där han totalt har spelat mer än 200 matcher, och var även med och vann Allsvenskan 2004 till Malmö.
 Den 14 januari 2013 meddelades det att Yksel Osmanovski kommer att börja arbeta som lagledare och ungdomstränare i Malmö FF.
 Meriter
 Europamästerskapet i fotboll 2000
 15 A-landskamper
 19 U21-landskamper
 Källor
 Externa länkar
 Svenska fotbollsspelare
 Spelare i Malmö FF
 Spelare i AS Bari
 Spelare i Torino FC
 Spelare i FC Girondins de Bordeaux
 Män
 Födda 1977
 Levande personer
 Svenska landslagsspelare i fotboll
 Idrottare från Malmö
 Spelare i Europamästerskapet i fotboll för herrar 2000
 Spelare i Serie A
 Spelare i Serie B
 Spelare i Ligue 1
 Spelare i Fotbollsallsvenskan