text:
 Avis juridique important
 |
 52001PC0279(05)
 Ehdotus: Neuvoston Päätös tutkimuksen ja koulutuksen erityisohjelmasta 2002-2006, jonka Yhteinen tutkimuskeskus toteuttaa Euroopan atomienergiayhteisölle suorina toimina /* KOM/2001/0279 lopull. - CNS 2001/0126 */
 Virallinen lehti nro 240 E , 28/08/2001 s. 0259 - 0264
 Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS tutkimuksen ja koulutuksen erityisohjelmasta 2002-2006, jonka Yhteinen tutkimuskeskus toteuttaa Euroopan atomienergiayhteisölle suorina toiminaPERUSTELUTEurooppa-neuvosto antoi 23.-24. maaliskuuta 2001 pitämässään kokouksessa Lissabonin, Feiran ja Nizzan kokousten tavoin tukensa "eurooppalaista tutkimusaluetta" koskevalle hankkeelle ja pyysi neuvostoa ja Euroopan parlamenttia hyväksymään komission vuosille 2002-2006 ehdottaman tutkimuksen puiteohjelman kesäkuuhun 2002 mennessä.Tässä yhteydessä se korosti erityisesti, että tarkoin määriteltyjen painopisteiden puitteissa olisi hyödynnettävä mahdollisimman hyvin uusia toteutusvälineitä, joilla pyritään antamaan uudelle puiteohjelmalle keinot edistää eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista sille asetettujen tavoitteiden mukaisesti.Komissio antoi ehdotuksensa puiteohjelmaksi 21. helmikuuta 2001. [1] Sen jälkeen neuvostolla ja parlamentilla on ollut mahdollisuus tutustua ehdotukseen ja keskustella siitä. Tutkimusasiain ministerit vaihtoivat ensivaikutelmiaan ohjelmasta 2.-3. maaliskuuta 2001 Uppsalassa järjestetyssä epävirallisessa tapaamisessa, ja neuvoston yksiköt ovat jo aloittaneet ehdotuksen tarkastelun.[1] KOM (2001) 94.Euroopan parlamentilla on ollut kolme tilaisuutta keskustella ehdotuksesta, ja viimeisellä kerralla sillä olivat keskustelun perustana komissiolta yksityiskohtaiseen kyselyyn saadut vastaukset.Antamalla tässä vaiheessa ehdotuksensa puiteohjelman toteuttaviksi erityisohjelmiksi komissio haluaa helpottaa toimielimissä käynnistynyttä keskustelua ja tarjota keskustelun pohjaksi mahdollisimman paljon tietoa. Tätä samaa tavoitetta silmällä pitäen komissio antaa samanaikaisesti tiedonannon tavoista, joilla yhteisön perustamissopimuksen 169 artiklaa voitaisiin käyttää, jotta yhteisö voisi osallistua useiden jäsenvaltioiden yhdessä toteuttamiin ohjelmiin kansallisten tutkimusohjelmien yleisen verkottamisen yhteydessä. Lisäksi komissio antaa piakkoin ehdotukset puiteohjelmaan osallistumista ja tulosten levittämistä koskeviksi säännöiksi. Varsinkin seuraavat ehdotusten osatekijät auttavat selkiyttämään kuvaa ehdotetun uuden puiteohjelman rakenteesta, sisällöstä ja toteutuksesta:- erityisohjelmiin jaettu rakenne - uudet toteutusvälineet ja niiden käyttö - suunniteltu tieteellinen ja teknologinen sisältö - Euratomin aloilla suunniteltu toiminta.RakennePuiteohjelman toteuttamiseksi ehdotetaan viiteen erityisohjelmaan perustuvaa rakennetta:- EY:n puiteohjelma:- erityisohjelma "Eurooppalaisen tutkimusalueen integrointi ja lujittaminen", joka kattaa puiteohjelmaehdotuksen osiot "Tutkimuksen integrointi" ja "Eurooppalaisen tutkimusalueen perustan lujittaminen", - erityisohjelma "Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen", - YTK:n toimia koskeva erityisohjelma.- Euratomin puiteohjelma:- erityisohjelma epäsuorille toimille ydinfission ja -fuusion alalla,- YTK:n toimia koskeva erityisohjelma. Tämä rakenne noudattaa suoraan puiteohjelman rakennetta ja vastaa tarkasti taustalla olevia poliittisia tavoitteita. Rakenne on yksinkertainen ja helppotajuinen ja sen avulla voidaan varmistaa ehdotettujen eri toimintatyyppien johdonmukainen käyttö niin, että voidaan pyrkiä eurooppalaisen tutkimusalueen perustamista koskevaan kokonaistavoitteeseen ja ottaa huomioon eri toimien ominaispiirteet. Rakenteessa kootaan yhteen toisaalta kaikki tutkimus ja sen koordinointi sekä toisaalta toimet, joilla pyritään Euroopan tasolla strukturoimaan useita tutkimustoiminnan keskeisiä näkökohtia. Kussakin tapauksessa johdonmukaiseen toteutukseen päästään käyttämällä yhteistä ohjelmakomiteaa, jonka kokoonpano vaihtelee käsiteltävän alan mukaan. Lisäksi YTK:n toimien ominaispiirteet edellyttävät erillisiä erityisohjelmia EY:n toimille ja Euratomin toimille.Puiteohjelmaehdotuksen liitteessä II olevien ohjeellisten määrien mukaisesti ja niiden avulla varmistetaan, että toiminta vastaa sekä sisällön että rahoituksen osalta perustamissopimuksen ajatusta. Uudet toteutusvälineetUusi puiteohjelma myötävaikuttaa eurooppalaisen tutkimusalueen syntyyn lähinnä ohjelmalle suunniteltujen toteutustapojen kautta. Tässä yhteydessä erityisen tärkeitä ovat kolme uutta toteutusvälinettä, jotka ovat: huippuosaamisen verkostot, integroidut hankkeet ja yhteisön osallistuminen useiden jäsenvaltioiden yhdessä toteuttamiin kansallisiin ohjelmiin. Neuvosto ja Euroopan parlamentti kannattivat näitä uusia toteutusvälineitä eurooppalaista tutkimusaluetta koskevissa päätöslauselmissaan. Ne otetaan käyttöön, koska yhteisön toimintatapoja tutkimusalalla on muutettava, kuten on tuotu esiin monissa yhteisön tutkimuspolitiikkaa koskevissa raporteissa ja erityisesti äskettäin tehdyssä puiteohjelman viisivuotisarvioinnissa. Näiden toteutusvälineiden kehittely aloitettiin heti puiteohjelmaehdotuksen antamisen jälkeen. Komission yksiköt, kansalliset viranomaiset ja ohjelman kohderyhmät tutkimusorganisaatioissa, yliopistoissa ja yrityksissä ovat olleet tiiviissä yhteydessä keskenään ja käyneet yksityiskohtaisia keskusteluja toteutusvälineiden käytännön soveltamisesta. Lisäksi tästä aiheesta järjestettiin kaksi erityistä seminaaria 19. ja 20. huhtikuuta 2001 [2].[2] Valmisteluasiakirjat osoitteessa http://europa.eu.int/comm/research/.Tämän perusteellisen selvitystyön ja keskustelujen tulosten pohjalta on voitu määritellä perusperiaatteet ja yleiset ehdot näiden uusien toteutusvälineiden käyttöä varten. Ne esitellään erityisohjelmaehdotusten liitteessä III ja ne koskevat erityisesti seuraavia seikkoja:- kunkin toteutusvälineen erityistavoitteet,- toimityypit,- yhteistyökumppanuuksien muodostamista, toimintaa ja kehittämistä koskevat yleisehdot,- yhteisön tukeen sovellettavat ehdot. Näiden periaatteiden ja ehtojen tarkoituksena on varmistaa, että uudet toteutusvälineet edistävät tehokkaasti asetettujen tavoitteiden saavuttamista, eli tutkimus- ja innovaatiotoiminnan pitkälle menevää integrointia Euroopassa siten, että käytännön toteutukseen jää kuitenkin runsaasti liikkumavaraa ja joustavuutta. Nimenomaan tämä on tunnusomaista uuden puiteohjelman toteutustavoille.Toteutusta tuetaan toimenpiteillä, joilla pyritään saamaan täysi hyöty Euroopan tutkimus- ja innovaatiopotentiaalista. Erityisesti rohkaistaan pk-yrityksiä osallistumaan kyseiseen toimintaan.Nämä näkökohdat liittyvät pääasiassa huippuosaamisen verkostoihin ja integroituihin hankkeisiin. Yhteisön osallistuminen perustamissopimuksen 169 artiklan nojalla yhdessä toteutettaviin kansallisiin ohjelmiin on luonteeltaan toisenlaista toimintaa, jota on käsiteltävä muista erillään. Komissio antaa asiasta samanaikaisesti näiden ehdotusten kanssa tiedonannon, jolla pyritään käynnistämään tarvittava poliittinen keskustelu tästä puiteohjelman toteutustavasta.Tieteellinen ja teknologinen sisältöSen lisäksi, että uusi puiteohjelma pyrkii rakenteensa puolesta jäsentämään ja integroimaan tutkimustoimintaa, sen peruspiirteisiin kuuluu Tukholman Eurooppa-neuvoston painotusten mukaisesti myös voimavarojen kohdentaminen muutamille tarkoin määritellyille ensisijaisille aihealueille.Tämä näkyy erityisohjelmaehdotuksissa, joissa esitetään laajemmin ja selkeämmin puiteohjelmaehdotuksessa hahmotellut tavoitteet, tutkimusalat ja alakohtaiset tutkimusaiheet.Varsinaiset käytännön tutkimusten kohteet tarkentuvat työohjelmien laatimisen myötä ja määriteltäessä huippuosaamisen verkostojen toimintaohjelmia ja integroitujen hankkeiden työsuunnitelmia.Erityisohjelmien tavoitteet, sisältö ja toteutusjärjestelyt on arvioitu etukäteen. Tässä yhteydessä on erityisesti pyritty määrittelemään mahdollisuuksien ja tarpeen mukaan seurattavissa ja mitattavissa olevat tavoitteet puiteohjelmaehdotuksen hahmotelmien mukaisesti.Painopistealoilla harjoitettavan toiminnan lisäksi erityisohjelma "Eurooppalaisen tutkimusalueen integrointi ja lujittaminen" sisältää monia uusia tai uudella tavalla toteutettuja toimintakokonaisuuksia;- Kohdassa "Euroopan unionin tieteellisten ja teknologisten tarpeiden ennakointi" harjoitettu toiminta, jolla pyritään vastaamaan yhteisön politiikan tarpeisiin tieteen eturintamaan kuuluvilla aloilla sekä löytämään ratkaisuja yllättäen esiin nouseviin kysymyksiin. Toiminta perustuu monivuotiseen kausisuunnitteluun, jossa tutkimusaiheet osittain arvioidaan ja valitaan vuosittain. - Kansallisten tutkimusohjelmien verkostoitumisen tukeminen sekä tutkimus- ja innovaatiotoiminnan ja -politiikan koordinointi. Tähän tarkoitukseen käytetään kevyitä ja joustavia menetelmiä. Kansainvälinen yhteistyö on puiteohjelmassa tärkeällä sijalla. Tällä alalla toimitaan monella tavalla: yhtäältä erityisohjelmassa "Eurooppalaisen tutkimusalueen integrointi ja lujittaminen" avaamalla huippuosaamisen verkostoja ja integroituja hankkeita kolmansien maiden tutkijoille ja tutkimusyksiköille, ja toisaalta tietyin erityistoimin erityisohjelmassa "Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen", jossa tuetaan eurooppalaisten ja kolmansien maiden tutkijoiden kansainvälistä liikkuvuutta. Kohdassa "Eurooppalaisen tutkimusalueen perustan lujittaminen" tuetaan yhteistyötä eurooppalaisten tiede- ja teknologiayhteistyöjärjestöjen kanssa ja kesken. Tällaiset järjestöt voivatkin osallistua kaikkeen ohjelmien toimintaan. Erityisohjelman "Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen" kuvauksessa määritellään jäsentävän toiminnan toteutusehdot ja mahdolliset aiheet. Tällainen toiminta koskee esimerkiksi innovaatioiden parissa työskentelevien tahojen verkostoitumisen edistämistä, erilaisia uusia liikkuvuuden tukimuotoja, tutkimusinfrastruktuureihin liittyvää integroitua toimintaa sekä tieteen ja yhteiskunnan välisiin suhteisiin liittyviä aihepiirejä ja järjestelyjä. Erityisohjelmien toteutuksessa otetaan täysin huomioon eurooppalaisen tutkimuksen alueellisiin näkökohtiin liittyvät eri piirteet sekä alueiden tunnustettu merkitys innovaatioprosessissa.Euratomin toimintaKoska Euratomin aloilla toteutettavat toimet ovat luonteeltaan erilaisia ja niillä on eri oikeusperusta, niillä on myös tiettyjä ominaispiirteitä. Tämän lisäksi ydinalalla eurooppalaista tutkimusaluetta on tarkasteltava hieman eri näkökulmasta. Eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttaminen näyttäisi olevan helpompaa ydinfission alalla kuin muilla tieteen ja teknologian aloilla, koska alan tiede- ja teollisuusyhteisö on suhteellisen pieni ja sillä on pitkät yhteistyöperinteet. Hallitun ydinfuusion alalla eurooppalainen tutkimusalue on jo pitkälti todellisuutta, mistä voidaan kiittää kokonaisvaltaista eurooppalaista magneettisen fuusion tutkimusohjelmaa. Ehdotus epäsuorien ydinalan tutkimustoimien erityisohjelmaksi tarkentaa ja selventää huomattavasti Euratomin puiteohjelmaehdotuksen vastaavissa osissa esitettyjä hahmotelmia. Fissioteknologian alalla puiteohjelmaehdotuksessa määritellään painopisteeksi jätteen käsittely ja varastointi. Tällä alalla voitaisiin käyttää kahta EY:n puiteohjelman erityisohjelman "Eurooppalaisen tutkimusalueen integrointi ja lujittaminen" painopistealoja varten suunnitelluista uusista toteutusvälineistä, nimittäin huippuosaamisen verkostoja ja integroituja hankkeita. Loput fissioalan toimet liittyvät ydinturvallisuuden muihin näkökohtiin: säteilysuojeluun, innovatiivisten ratkaisujen tutkimukseen ja ydinalan koulutukseen. Nämä toimet voidaan toteuttaa pienehköinä hankkeina ja verkottamalla kansallisia toimia sekä käyttäen tarvittaessa uusia toteutusvälineitä. Lämpöydinfuusion alalla erityisohjelmaehdotuksessa kehitellään edelleen ja selvennetään Euratomin puiteohjelmaehdotuksessa esitettyjä suuntaviivoja. Tässä käytetään perustana 19. tammikuuta 2001 järjestetyn ministeritapaamisen tuloksia ja erityisesti komission yksiköiden valmisteluasiakirjaa [3].[3] SEC(2001) 385.Erityisohjelmaehdotuksessa määritellään ehdotetut painopisteet ja kaudella 2002-2006 toteutettavat toimet noudattaen yhteisön tällä alalla soveltamaa ja jatkonkin kannalta suotavana pidettyä reaktoripainotteista lähestymistapaa, eli osallistumista Next Step- toimintaan ja JET-laitosten käyttöön. Näiden painotusten siirtämiseksi käytäntöön on tehtävä valintoja. Yhteisön tämän alan toimien vaikutusten lisäämiseksi ja eurooppalaisen tutkimusalueen hengen mukaisesti ehdotetaankin, että voimavaroja keskitettäisiin monenväliseen toimintaan, johon osallistuu eurooppalaisia tutkimusalan toimijoita yhteishankkeiden kautta. Tällaisia ovat esimerkiksi tällä hetkellä JET ja jatkossa ITER, jos tarvittava päätös saadaan aikaan. Jo hyödylliseksi todettua Euroopan tasoista koordinointia on määrä jatkaa, mutta jäsenvaltioiden on otettava suurempi vastuu toimista, joissa reaktoripainotteisuus ja yhteys Next Step -hankkeeseen eivät ole yhtä vahvoja. Kaudella 2002-2006 olisi siirryttävä ohjelmaan, jossa on keskeistä sitoutuminen Next Step -hankkeeseen. Fuusiotutkimukselle ehdotetuista 700 miljoonasta eurosta 200 miljoonalla eurolla on tarkoitus tukea ITERin rakentamista, joka voisi alkaa puiteohjelmakauden toisella puoliskolla eli 2005-2006, ja josta on tehtävä erillinen päätös. Suurin osa yhteisön fuusiotutkimustoiminnasta kaudella 2002-2006 tähtää siis siirtymiseen nykyisin assosiaatioissa harjoitettavasta toiminnasta kaavailtuun fuusiofysiikan ja -teknologian liitännäisohjelmaan, kunhan ITER-hanke on vuoden 2006 jälkeen päässyt täyteen vauhtiinsa ja mikäli järjestelmän rakentamisesta on tuohon mennessä tehty päätös. Tehokas toteutusKoska puiteohjelman 2002-2006 tarkoituksena on tukea eurooppalaisen tutkimusalueen kehittymistä, se rakentuu kolmelle periaatteelle: i) toimintaa keskitetään tietyille painopistealoille, ii) kokonaisuutta pyritään jäsentämään luomalla tiiviitä yhteyksiä kansallisen tason toimiin ja iii) toteutusta yksinkertaistetaan ja sujuvoitetaan. Tarvetta parantaa puiteohjelman ja erityisohjelmien toteutusta on korostettu toistuvasti: parannuksia ovat peräänkuuluttaneet varsinkin neuvosto ja Euroopan parlamentti, puiteohjelman viisivuotisarvioinnin suorittanut asiantuntijaryhmä sekä tilintarkastustuomioistuin.Parannuksiin päästään suurimmaksi osaksi uusilla toimintatavoilla ja toteutusvälineillä, joiden tarkoituksena on auttaa toisaalta keskittämään toimintaa ja toisaalta vahvistamaan yhteyksiä eri tasoilla toteutetun toiminnan välillä. Huippuosaamisen verkostot ja integroidut hankkeet on suunniteltu tätä silmällä pitäen, ja ne perustuvat hajautetumpaan lähestymistapaan, joka antaa osallistujille paljon liikkumavaraa ja tuo toteutukseen tarvittavaa joustavuutta. Varsinaisille yhteistyöryhmittymille annetaan mahdollisuus kehittyä niin, että toiminnan edetessä mukaan voidaan ottaa uusia jäseniä ja vanhoja voi jättäytyä pois. Uusiin toteutusvälineisiin sovellettavat periaatteet kuvataan erityisohjelmaehdotusten liitteessä III. Tarkemmat toteutussäännöt määritellään osallistumista ja tulosten levittämistä koskevissa säännöissä, joissa otetaan huomioon myös yhteisöjen taloudellisten etujen turvaaminen.Ohjelmien hallinnossa tullaan "ulkoistamaan" joitain esimerkiksi pk-yrityksiä koskevan ja tutkijoiden liikkuvuutta tukevan toiminnan osioita.Keskustelua tarvitaanKomission annettua ehdotuksensa EU:n tutkimuksen puiteohjelmaksi käydään aina laajoja ja vilkkaita keskusteluja. Näissä keskusteluissa, jotka ovat jo alkaneet, olisi puhuttava muustakin kuin tutkimusaloista ja -painotuksista, kuten yleensä on ollut tapana. Laajempi keskustelu olisi tärkeää, koska- puiteohjelmassa 2002-2006 otetaan käyttöön uusia toimintamuotoja, joilla voi olla merkittäviä myönteisiä vaikutuksia eurooppalaiseen tutkimustoimintaan, ja näille uusille toimintamuodoille olisi luotava mahdollisimman hyvät edellytykset; - tällaisenaan puiteohjelman toteutus edellyttää entistä voimakkaampaa sitoutumista Euroopan tutkimusalan päättäjiltä entistä korkeammalla tasolla kansallisissa tutkimusorganisaatioissa, korkeakouluissa ja yrityksissä; samoin se edellyttää lisää aloitteellisuutta ja laajempaa vastuunottoa osallistujilta. 2001/0126 (CNS)Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS tutkimuksen ja koulutuksen erityisohjelmasta 2002-2006, jonka Yhteinen tutkimuskeskus toteuttaa Euroopan atomienergiayhteisölle suorina toiminaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 7 artiklan ensimmäisen kohdan,ottaa huomioon komission ehdotuksen [4],[4] EYVL C ...ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [5],[5] EYVL ...ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [6],[6] EYVL ...sekä katsoo seuraavaa:(1) Neuvosto hyväksyi päätöksellä .../../Euratom [7] eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista tukevan Euroopan atomienergiayhteisön monivuotisen tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelman 2002-2006 (jäljempänä puiteohjelma 2002-2006), joka olisi toteutettava perustamissopimuksen 7 artiklan mukaisesti laadituilla tutkimuksen ja koulutuksen ohjelmalla tai ohjelmilla, joissa määritetään niiden toteuttamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja ohjelmien kesto sekä osoitetaan tarpeellisiksi katsotut varat.[7] EYVL ...(2) Tähän ohjelmaan sovelletaan yritysten, tutkimuskeskusten ja yliopistojen osallistumista ja puiteohjelman tulosten levittämistä koskevia sääntöjä, jotka annetaan päätöksessä .../.../Euratom [8].[8] EYVL ...(3) Ohjelman toteutuksessa olisi painotettava tutkijoiden liikkuvuuden ja koulutuksen sekä innovaatioiden edistämistä yhteisössä.(4) Puiteohjelman toteuttamiseksi voi olla aiheellista tehdä erityisesti perustamissopimuksen X osaston mukaista kansainvälistä yhteistyötä kolmansien maiden tai kansainvälisten organisaatioiden kanssa. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä Euroopan unionin jäsenyyteen valmistautuviin maihin. (5) Tähän ohjelmaan kuuluvassa tutkimustoiminnassa olisi noudatettava erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa mainittuja eettisiä perusperiaatteita.(6) Naisten asemaa ja roolia eurooppalaisessa tieteessä ja tutkimuksessa pyritään vahvistamaan ja laajentamaan toteuttamalla komission tiedonantoon "Naiset ja tiede" [9] sekä samaa aihetta koskevaan neuvoston päätöslauselmaan [10] ja Euroopan parlamentin päätöslauselmaan [11] perustuvaa toimintasuunnitelmaa.[9] KOM (1999) 76.[10] Päätöslauselma 20.5.1999 (EYVL C 201, 16.7.1999).[11] Päätöslauselma 3.2.2000 (PE 284.656).(7) Tämä ohjelma olisi toteutettava joustavasti, tehokkaasti ja avoimesti ottaen huomioon Yhteisen tutkimuskeskuksen palvelujen käyttäjien sekä yhteisön politiikkojen tarpeet ja noudattaen yhteisön taloudellisten etujen suojelun tavoitetta. Ohjelmaan kuuluvat tutkimustoimet olisi tarvittaessa mukautettava näihin tarpeisiin sekä tieteen ja teknologian kehitykseen.(8) Yhteisen tutkimuskeskuksen olisi toteutettava tutkimus- ja koulutustoimet, erityisesti perustamissopimuksen mukaisesti komissiolle kuuluvat tehtävät, suorina toimina. Komission olisi suoritettava sille kuuluvat tehtävät ydinfission alalla käyttäen apuna Yhteisen tutkimuskeskuksen teknistä asiantuntemusta.(9) Yhteisen tutkimuskeskuksen olisi toimittava aktiivisesti innovaatioiden ja teknologian siirron aloilla.(10) Ohjelmaa toteutettaessa komission olisi kuultava Yhteisen tutkimuskeskuksen hallintoneuvostoa Yhteisen tutkimuskeskuksen uudelleenjärjestelystä 10 päivänä huhtikuuta 1996 tehdyn komission päätöksen 96/282/Euratom [12] asiaa koskevien säännösten mukaisesti. [12] EYVL L 107, 30.4.1996, s. 12.(11) Komission olisi asianmukaisessa vaiheessa teetettävä riippumaton arviointi tämän ohjelman kattamilla aloilla harjoitetusta toiminnasta.(12) Tieteellis-teknistä komiteaa on kuultu tämän erityisohjelman tieteellisestä ja teknologisesta sisällöstä.(13) Yhteisen tutkimuskeskuksen hallintoneuvostoa on kuultu tämän erityisohjelman tieteellisestä ja teknologisesta sisällöstä.ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artikla1. Hyväksytään puiteohjelmasta 2002-2006 (jäljempänä 'puiteohjelma') tehdyn päätöksen [...] mukaisesti Yhteisen tutkimuskeskuksen suorina toimina toteuttamaa tutkimus- ja koulutustoimintaa koskeva erityisohjelma (jäljempänä 'erityisohjelma') ajanjaksoksi, joka alkaa [.....] ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2006.2. Erityisohjelman tavoitteet sekä tieteelliset ja teknologiset painopisteet määritellään liitteessä I.2 artiklaErityisohjelman toteuttamista varten tarpeelliseksi katsottu rahoitusmäärä on puiteohjelmasta tehdyn päätöksen [.../...] liitteen II mukaisesti 330 miljoonaa euroa. Tämän määrän ohjeellinen jakautuminen esitetään liitteessä II.3 artikla1. Komissio vastaa erityisohjelman toteutuksesta.2. Erityisohjelma on toteutettava liitteessä III annettujen erityisten sääntöjen mukaisesti.4 artikla1. Komissio laatii erityisohjelman toteuttamista koskevan työohjelman, joka annetaan kaikkien niiden saataville, joita asia koskee; työohjelmassa määritellään yksityiskohtaisesti tavoitteet ja painopisteet sekä vahvistetaan toteutuksen aikataulu ja järjestelyt.2. Työohjelmassa otetaan huomioon asiaan liittyvä tutkimustoiminta jäsenvaltioissa, assosioituneissa valtioissa sekä eurooppalaisissa ja kansainvälisissä organisaatioissa. Työohjelmaa tarkistetaan tarpeen mukaan.5 artikla1. Erityisohjelman toteuttamiseksi komissio kuulee Yhteisen tutkimuskeskuksen hallintoneuvostoa komission päätöksen 96/282/Euratom mukaisesti. 2. Komissio tiedottaa hallintoneuvostolle säännöllisesti tämän erityisohjelman toteuttamisesta.6 artikla1. Komissio laatii säännöllisesti puiteohjelmasta tehdyn päätöksen 4 artiklan mukaisen kertomuksen erityisohjelman toteutuksen edistymisestä.2. Komissio teettää puiteohjelmasta tehdyn päätöksen 5 artiklassa säädetyn riippumattoman arvioinnin erityisohjelman kattamilla aloilla toteutetuista toimista.7 artiklaKomissio voi pyytää Yhteistä tutkimuskeskusta toteuttamaan yhteisen edun nimissä hankkeita kolmansiin maihin sijoittautuneiden oikeussubjektien kanssa, jos tällä voidaan tehokkaasti edistää suorien toimien toteuttamista.8 artiklaTämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.Tehty Brysselissä [...] Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITE ITOIMIEN TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET JA PÄÄPERIAATTEET1. JohdantoYhteisen tutkimuskeskuksen tehtävänä on antaa asiakaslähtöistä tieteellistä ja teknistä tukea Euroopan unionin politiikkojen suunnittelulle, toteutukselle ja seurannalle. Se palvelee jäsenvaltioiden yhteisiä etuja ja on riippumaton yksityisistä tai kansallisista eduista.YTK:n osuus puiteohjelmasta 2002-2006 perustuu sen omiin viimeaikaisiin suosituksiin [13] ja komission hallinnonuudistuksen vaatimuksiin. Siihen sisältyy erityisesti seuraavat näkökohdat:[13] Davignonin raportti (2000), YTK:n viisivuotisarviointi (2000), YTK:n tieteellinen tarkastus (1999), priorisointia koskeva tarkastus (2001).- asiakaslähtöisyyden lisääminen- verkottaminen, jonka avulla luodaan laaja tietämyspohja ja lisätään eurooppalaisen tutkimusalueen hengessä jäsenvaltioiden laboratorioiden, teollisuuden ja sääntelyviranomaisten osuutta EU:n politiikan tieteellisessä ja teknologisessa tukemisessa - toimien keskittäminen valittuihin aihepiireihin, mukaan luettuna tutkijoiden kouluttaminen ylläpitämään ydinalan asiantuntemusta EU:ssa ja assosioituneissa valtioissa.Koordinointi Euratomin erityisohjelman epäsuorien toimien kanssa varmistetaan.YTK vastaa erityisesti komission yksiköiden selvästi ilmoittamiin tarpeisiin ja vaatimuksiin, jotka on yksilöity ja joita ajantasaistetaan järjestelmällisellä ja säännöllisellä yhteydenpidolla [14].[14] Palvelujen käyttäjien vuotuiset seminaarit, käyttäjäpääosastoja edustava työryhmä, kahdenväliset sopimukset jne.YTK edistää oman toimivaltansa alalla yhteisvaikutusta muiden erityisohjelmien aihepiirikohtaisten painopisteiden kanssa erityisesti osallistumalla epäsuoriin toimiin, joiden tarkoituksena on tuoda tarvittaessa lisäarvoa näiden ohjelmien hankkeisiin (tämä voidaan toteuttaa esimerkiksi vertailemalla ja validoimalla testejä ja menetelmiä tai yhdentämällä tuloksia poliittisen päätöksenteon tarpeita varten).2. Ohjelman sisältö2.1 PerustelutYTK:n ydinalan toimien tarkoituksena on tukea alaan liittyvää yhteisön politiikkaa ja komissiolle perustamissopimuksessa määrättyjen erityisten velvollisuuksien täyttämistä. Kolmannes yhteisön sähköstä tuotetaan ydinvoiman avulla, ja näin ollen vastaisuudessakin vaaditaan valppautta, jotta yhteisön ydinturvallisuus säilyisi entiseen tapaan erinomaisena, jotta estettäisiin ydinmateriaalien leviäminen ja jotta jätteiden käsittely ja pitkäaikaisvarastointi kyettäisiin hoitamaan tehokkaasti. Uusia haasteita asettavat Euroopan unionin laajentuminen, aseriisuntaprosessin myötä käytöstä poistettavan materiaalin saaminen ydinmateriaalivalvonnan piiriin ja teknologian uudet kehityssuunnat.YTK tuo yleiseurooppalaisen luonteensa kautta toimintaan lisäarvoa keskittymällä aloihin, joilla yhteisön tason toimet ovat tarkoituksenmukaisia ja joilla sen toiminta on perusteltavissa rajat ylittävillä ydinturvallisuusnäkökohdilla tai kansalaisten huolilla erilaisista kysymyksistä, joista keskeisiä ovat ydinmateriaalivalvonta, ydinmateriaalien leviämisen estäminen, radioaktiivisen jätteen käsittely, ydinreaktoriturvallisuus ja säteilyvalvonta. Tärkein tavoite on jatkaa yhteistoiminnan kehittämistä verkottamisen avulla. Tämän toivotaan johtavan laajaan yhteisymmärrykseen monista edellä mainituista kysymyksistä sekä Euroopassa että koko maailmassa. Euratomin turvavalvontatoimiston (ESO) ja Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) toteuttama ydinmateriaalivalvonta edellyttää T&K-tukea ja suoraa apua. Erityistä huomiota kiinnitetään yhteistyöhön EU:n tulevien jäsenvaltioiden kanssa. Koulutus on tärkeä tekijä, jonka avulla YTK voi auttaa EU:ta tuottamaan uuden sukupolven tutkijoita, joilla on tarvittavat taidot ja asiantuntemus ydinalalla. Tutkimuksen pääalueet ovat näin ollen seuraavat:- radioaktiivisen jätteen käsittely ja ydinmateriaalivalvonta- nykyisten ja uudenlaisten reaktorien turvallisuus, säteilyvalvonta ja ydinalan tutkimuksen lääketieteelliset sovellukset.2.2. Radioaktiivisen jätteen käsittely ja ydinmateriaalivalvontaKäytetyn polttoaineen ja korkea-aktiivisten jätteiden käsittely ja varastointiVoidakseen käsitellä käytetyn ydinpolttoaineen ja radioaktiivisten jätteiden käsittelyyn liittyviä kysymyksiä YTK kehittää asiantuntemustaan aktinideja ja niitä sisältäviä tuotteita koskevien fysiikan, kemian ja materiaalitieteiden perustietojen osalta. Lisäksi YTK jatkaa sellaisten ydinfysiikan perustietojen (kuten alkuaineiden vaikutusalat ja käyttäytyminen ääriolosuhteissa) tuottamista, joilla on merkitystä jätteiden käsittelyä koskevien tutkimusten sekä materiaalitieteiden ja lääketieteen kannalta.Samoin jatketaan niiden perusprosessien tutkimista, jotka määräävät säteilytetyn polttoaineen käyttäytymistä välivarastoinnissa tai pitkäaikaisessa sijoituksessa maaperään.YTK testaa ja arvioi edelleen prosesseja, joiden avulla radiotoksisia alkuaineita voidaan erottaa tehokkaasti (partitio) käytetystä polttoaineesta ja jälleenkäsitellä näin saatavia tuotteita. Tämä toteutetaan eurooppalaisten yhteistyökumppanien kanssa transmutaatiota ja partitiota koskevassa ohjelmassa. Tämän kokeellisen ja teoreettisen lähestymistavan lisäksi YTK jatkaa ja laajentaa osallistumistaan verkostoihin, joissa sillä voi olla koordinoiva tehtävä kuten kiihdytinpohjaisten järjestelmien polttoainesuunnittelutyöryhmässä.YdinmateriaalivalvontaYdinmateriaalivalvonta tukee suoraan sekä valvontaviranomaisten (ESO ja IAEA) että toiminnanharjoittajien työtä, ja sen yhteydessä toteutetaan tätä työtä tukevaa tutkimusta, joka auttaa valmistautumaan tulevaisuuden vaatimuksiin. Näitä vaatimuksia ovat muiden muassa ydinmateriaalivalvonnan jatkuva kehittäminen poliittisiin oloihin, erityisesti tarkastusjärjestelmien muutoksiin ja teknologian kehitykseen sopivaksi. Ydinmateriaalivalvontaan kuuluu myös ainetta rikkovissa ja ainetta rikkomattomissa määrityksissä käytettävien välineiden kehittäminen ja arviointi, sertifioitujen vertailumateriaalien tuottaminen, laitosten eristys ja valvonta, tarkastajien koulutus sekä tehdaslaboratorioiden ajanmukaisuudesta ja toiminnasta huolehtiminen. YTK:lla säilyy keskeinen asema ydinmateriaalivalvonnan tutkimuksesta ja kehittämisestä vastaavan eurooppalaisen järjestön ESARDAn (European Safeguards Research and Development Association) verkostossa.Ydinmateriaalivalvonnan vahvistaminen riippuu lisääntyvässä määrin tietotekniikasta, jota tarvitaan tehokkuuden parantamiseen ja uusien toimenpiteiden toteutukseen. YTK jatkaa ympäristöseuranta- ja satelliittiseurantajärjestelmien sekä innovatiivisten tiedonhallintajärjestelmien kehittämistä ja pyrkii parantamaan sellaisia viestintä- ja etävalvontatekniikkoja, joiden avulla eräitä ydinmateriaalivalvonnan toimintoja voidaan hoitaa päätoimipaikasta käsin. Lisäksi pyritään lisäämään yhteisvaikutusta YTK:n petostentorjunnan alalla toteuttamien toimien kanssa. YTK tukee jatkossakin ydinmateriaalivalvontaa koskevan yhteisössä kehitetyn tekniikan siirtoa ehdokasmaihin. YTK on myös tiiviisti mukana kansainvälisessä toiminnassa, jossa pyritään osoittamaan laittomat toimet ja torjumaan ydinmateriaalien laitonta kauppaa. Lisäksi jatketaan ydinmateriaalioikeustieteen kehittämistä.Ydinmateriaalivalvonnasta joukkotuhoaseiden leviämisen estämiseenYTK tukee aseiden leviämisen estämistä mukauttamalla sellaista ydinmateriaalivalvonnassa käytettävää taitotietoa ja tekniikkaa, josta voi olla apua myös ydinaseiden ja muiden joukkotuhoaseiden tarkastusjärjestelmissä.2.3 Nykyisten ja uudenlaisten reaktorien turvallisuus, säteilyvalvonta ja ydinalan tutkimuksen lääketieteelliset sovelluksetNykyisten ja uudenlaisten reaktorien turvallisuusEU:n voimaloiden korkea turvallisuustaso on säilytettävä erityisesti niissä reaktoreissa, joita on tarkoitus käyttää vielä 10-50 vuotta. YTK jatkaa turvallisuusviranomaisten ja ydinvoimaloiden tukemista verkottamalla toimintoja, jotka koskevat ikääntymistä, vaurioiden havaitsemista, määräaikaistarkastuksia, rakenne-eheyden arviointia ja perusneutronidatan tuottamista. Onnettomuuksien analysointi ja hallinta, koodien validointi, järjestelmäanalyysi ja riskitietoisten menetelmien kehittäminen, jotka kuuluvat perinteisesti YTK:n toimialaan, ovat tärkeitä sekä EU:n tason yhdenmukaistamisen että unionin laajenemisen kannalta. PHEBUS-ohjelman tukea jatketaan. Tukea annetaan kokeista saatujen tietojen keräämiseen ja niiden arkistointiin myöhemmän käytön helpottamiseksi. Lisäksi YTK tukee yhteisen turvallisuuskulttuurin kehittämistä Keski- ja Itä-Euroopan maissa. Tukea annetaan toiminnan turvallisuutta koskeviin toimenpiteisiin, voimaloiden uudistamiseen, rakenne-eheyteen sekä onnettomuuksien estämiseen ja hallintaan liittyvissä kysymyksissä.Ydinpolttoaineen turvallisuuden osalta YTK keskittyy mekaanisiin ja kemiallisiin vuorovaikutuksiin polttoaineen ja suojakuoren rajapinnalla sekä polttoaineen käyttäytymiseen korkealla palamalla. Polttoaineen suorituskyvyn TRANSURANUS-koodeja laajennetaan uudella datalla ja kouluttamalla käyttäjiä, joihin kuuluu myös tutkijoita Itä-Euroopan maista.YTK osallistuu yhdessä teollisuuden ja T&K-laitosten kanssa monien maiden parhaillaan tutkimien uusien energiantuotantojärjestelmien erilaisten turvallisuusnäkökohtien analysointiin ja arviointiin.SäteilyvalvontaSen selvittäminen, miten kansalaisia ja ympäristöä voidaan suojella ionisoivan säteilyn vaikutuksilta, edellyttää luotettavaa annosmittausta. YTK käyttää pitkän ajan kuluessa muodostunutta säteilysuojelua koskevaa asiantuntemustaan ja radionuklidimetrologian vertailulaboratoriotaan kehittääkseen uusia taitoja ja ydinmateriaalien mittauksia.Radionuklidimetrologian alalla on myös uusia verkostoja, joilla tuetaan ydinturvallisuutta sekä elintarvikkeiden, kemikaalien ja ympäristön turvallisuutta (osoittamalla merkkejä radioaktiivisista aineista ja erittelemällä eri molekyylilajit). Painopiste on radionuklidien vertailumetrologiassa ja alhaisten säteilytasojen seurannassa.Ydinalan tutkimuksen lääketieteelliset sovelluksetYTK:n laitokset ja niiden asiantuntemus ovat tuottaneet runsaasti lääketieteen sovellusten kannalta tärkeää ydinteknologiaa, joka liittyy uusien isotooppien tuottamista koskevaan tutkimukseen, kliinisten vertailumateriaalien kehittämiseen sekä diagnoosi- ja hoitomenetelmien tukemiseen. YTK parantaa tällaisen toiminnan koordinointia koko Euroopassa verkottumalla yliopistojen, ydinalan tutkimuslaitosten, tutkimuskeskusten, Euroopan lääketieteellisten yhdistysten ja lääketeollisuuden kanssa.LIITE IIRAHOITUKSEN KOKONAISMÄÄRÄN OHJEELLINEN JAKAUTUMINEN >TAULUKON PAIKKA>[15] Josta noin 6 prosenttia voidaan osoittaa kartoittavaan tutkimukseen ja enintään 2 prosenttia YTK:n omien tulosten hyödyntämiseen ja teknologian siirtoon.[16] Tähän kokonaismäärään sisältyy epäsuoriin toimiin osallistumisen edellyttämä osuus YTK:n talousarviosta.LIITE IIIOHJELMAN TOTEUTUSTA KOSKEVAT ERITYISET SÄÄNNÖT1. Komissio toteuttaa tässä tarkoitetut suorat toimet YTK:n hallintoneuvostoa kuultuaan liitteessä I esitettyjen tieteellisten tavoitteiden ja ohjelman sisällön perusteella. Toimet toteutetaan YTK:n asianomaisissa laitoksissa.2. Toimia toteuttaessaan YTK osallistuu tarpeen ja mahdollisuuksien mukaan Euroopan unionin päätöksenteon tueksi perustettujen, jäsenvaltioiden julkisten ja yksityisten laboratorioiden tai eurooppalaisten tutkimusyhteenliittymien verkostojen toimintaan tai tällaisten verkostojen perustamiseen. Erityistä huomiota kiinnitetään yhteistyöhön teollisuuden ja erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten kanssa. Kolmansien maiden tutkimuslaitokset voivat myös osallistua hankkeisiin puiteohjelmasta tehdyn päätöksen 6 artiklan säännösten tai yhteisön ja kyseisten maiden välisten tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevien mahdollisten sopimusten mukaisesti. Erityistä huomiota kiinnitetään myös yhteistyöhön ehdokasmaiden, Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja entisen Neuvostoliiton maiden tutkimuslaboratorioiden ja -laitosten kanssa.YTK soveltaa asianmukaisia menetelmiä, joiden avulla saadaan tietoa sen asiakkaiden ja palvelujen käyttäjien vaatimuksista ja mahdollistetaan näiden osallistuminen toimiin.3. YTK huolehtii itse hankkeiden toteutuksesta saadun tiedon levittämisestä (ottaen huomioon tietojen luottamuksellisuuteen liittyvät mahdolliset rajoitukset).4. Liitännäistoimenpiteitä ovat seuraavat:- YTK:n henkilökunnan tutustumiskäynnit kansallisiin laboratorioihin sekä teollisuuden ja yliopistojen laboratorioihin- nuorten, erityisesti ehdokasmaista tulevien tutkijoiden liikkuvuuden edistäminen- erikoisalojen koulutus, jossa pääpaino on ydinalan asiantuntemuksessa ja Euroopan unionin ydinalan turvallisuuskulttuurissa- vierailevien tutkijoiden ja erityisesti ehdokasmaiden kansallisten asiantuntijoiden tutustumiskäynnit YTK:n laitoksiin- järjestelmällinen tietojen vaihto muun muassa tieteellisten kokousten, seminaarien, keskustelutilaisuuksien ja tieteellisten julkaisujen kautta- hankkeiden ja ohjelmien saavutusten riippumaton tieteellinen ja strateginen arviointiRAHOITUSSELVITYSPolitiikan ala(t): TutkimusToiminnan ala(t): Suorat toimet Toimenpiteen nimi:Ehdotus neuvoston päätökseksi tutkimuksen ja koulutuksen erityisohjelmasta, jonka Yhteinen tutkimuskeskus toteuttaa Euroopan atomienergiayhteisölle suorina toimina (2002-2006)1. Budjettikohta/-kohdatB6-111: Toimielimeen sidoksissa olevat henkilötB6-121: ToteuttamiskeinotB6-3: Yhteinen tutkimuskeskus-suorat toimintamäärärahat-puiteohjelma Euratom (2002-2006)2. Numerotiedot2.1 Toimenpiteen kokonaismäärärahat (B osa): 330 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoina2.2 Toimenpiteen soveltamisaika:2002-20062.3 Monivuotinen kokonaismenoarvio:a) Maksusitoumusmäärärahojen (MSM)/maksumäärärahojen (MM) aikataulu (rahoitustuki) (vrt. kohta 6.1.1) milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)>TAULUKON PAIKKA> b) Tekninen ja hallinnollinen apu ja tukimenot (vrt. kohta 6.1.2)>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>c) Henkilöstö- ja muiden hallintomenojen kokonaisvaikutus rahoitukseen(vrt. kohdat 7.2 ja 7.3)>TAULUKON PAIKKA>>TAULUKON PAIKKA>2.4 Yhteensopivuus ohjelmasuunnitelman ja rahoitusnäkymien kanssa( Ehdotus on tehdyn ohjelmasuunnitelman mukainen( Ehdotus edellyttää rahoitusnäkymien kyseisen otsakkeen ohjelmasuunnitelman muuttamista( ja tämä voi edellyttää toimielinten sopimuksen määräysten soveltamista.2.5 Vaikutukset tuloihin [17]:[17] Lisätietoja erillisessä ohjeasiakirjassa.( Ei vaikuta tuloihin (kyseessä ovat toimenpiteen toteuttamiseen liittyvät tekniset näkökohdat).TAI( Vaikutukset tuloihin ovat seuraavat:>TAULUKON PAIKKA>3. BUDJETTITIEDOT>TAULUKON PAIKKA>4. OIKEUSPERUSTAEuroopan atomienergiayhteisön (Euratom) perustamissopimuksen 7 ja 8 artikla.Neuvoston päätös .../../Euratom Eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista tukevasta Euroopan atomienergiayhteisön monivuotisesta tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta 2002-2006 (EYVL L ...).5. KUVAUS JA PERUSTELUT5.1 Yhteisön toiminnan tarve [18][18] Lisätietoja erillisessä ohjeasiakirjassa.5.1.1 Toiminnan tavoitteetYTK:n tehtävä on antaa tieteellistä ja teknistä tukea EU:n politiikkojen muotoiluun, täytäntöönpanoon ja seurantaan. YTK on Euroopan komission alainen yksikkö ja se toimii tieteen ja teknologian vertailukeskuksena EU:ssa. YTK:lla on läheinen yhteys poliittiseen päätöksentekoon. Se palvelee jäsenvaltioiden yhteisiä etuja, ja on riippumaton kaupallisista tai kansallisista eduista.Euroopassa kolmannes sähköstä tuotetaan edelleen ydinvoiman avulla, ja vastaisuudessakin vaaditaan valppautta, jotta Euroopan ydinturvallisuus säilyisi entiseen tapaan erinomaisena, jotta estettäisiin ydinmateriaalien leviäminen ja jotta jätteiden käsittely ja pitkäaikaisvarastointi kyettäisiin hoitamaan tehokkaasti. Uusia haasteita muodostavat reaktorien nouseva keskimääräinen ikä, Euroopan unionin laajeneminen erilaisen turvallisuuskulttuurin maihin sekä aseriisuntaprosessin myötä käytöstä poistettavan materiaalin tulo ydinmateriaalivalvonnan piiriin.Tärkein tavoite on jatkaa yhteistoiminnan kehittämistä verkottamisen avulla. Tämän toivotaan johtavan laajaan yhteisymmärrykseen monista edellä mainituista kysymyksistä sekä Euroopassa että koko maailmassa. Euratomin turvavalvontatoimiston (ESO) ja Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) toteuttama ydinmateriaalivalvonta edellyttää T&K-tukea ja suoraa apua. Erityistä huomiota kiinnitetään yhteistyöhön EU:n tulevien jäsenvaltioiden kanssa. Koulutus on tärkeä tekijä, jonka avulla YTK voi auttaa EU:ta tuottamaan uuden sukupolven tutkijoita, joilla on tarvittavat taidot ja asiantuntemus ydinalalla.5.1.2 Arviointiin liittyvät toimenpiteetYTK:n ohjelmaa arvioidaan viisivuotisarviointien lisäksi säännöllisillä tieteellisillä tarkastuksilla. Ohjelmaa esitellään vuosittain myös muille komission yksiköille. YTK:n palveluja käyttävien komission pääosastojen edustajista muodostuva korkean tason käyttäjäryhmä vahvistaa painopisteet ja tarkistaa niitä yhteisön politiikkojen asettamien vaatimusten perusteella. YTK:n laitoksia koskeva tieteellinen tarkastus aloitettiin vuonna 1999. Sen avulla on tarkoitus antaa YTK:n johdolle tietoa ja palautetta laitosten tieteellisestä asemasta sekä arvioida niiden tieteellisiä vahvuuksia ja heikkouksia uuden ohjelman toteuttamisessa sekä henkilöstön että muiden voimavarojen osalta. Päätavoite oli varmistaa, että viides puiteohjelma toteutetaan tieteelliset vaatimukset täyttävällä tavalla. Tieteellisen tarkastuksen yleispäätelmissä vahvistettiin YTK:n tieteellisten strategioiden ja sen uuden tehtävän asianmukaisuus.Tarkastajat katsoivat, että YTK:n ydinalan verkostot ovat todellinen osoitus onnistumisesta ja että sen erinomaiset verkottamistavat ovat hieno esimerkki toissijaisuusperiaatteen noudattamisesta ja johtajuudesta, jollaista eurooppalaiselta tutkimuslaitokselta sopii odottaa.Viisivuotisarviointi, joka lainsäädännön mukaan on tehtävä ennen kuin komissio antaa ehdotuksen puiteohjelmasta 2002-2006, toteutettiin vuonna 2000. Koska tieteellisiä kysymyksiä oli jo käsitelty tieteellisessä tarkastuksessa, viisivuotisarvioinnissa keskityttiin YTK:n toimien hallintoon ja siihen, mitkä vaikutukset YTK:n tuella on EU:n politiikkoihin, sekä käsiteltiin tuloksia suhteessa hyväksyttyihin ohjelmiin. Arvion tulosten perusteella annetuissa suosituksissa tuli hyvin selvästi ilmi, että YTK:n uusi tehtävänkuva on säilytettävä ja sen toteutuminen varmistettava kaikilta osin.Arvion mukaan on otettava huomioon ydinvoiman 30 prosentin osuus Euroopan unionin energiantuotannosta ja sen vuoksi on varmistettava, että YTK voi jatkaa tärkeää työtään ydinmateriaalivalvonnan, voimaloiden turvallisuuden sekä turvallisen ja hyväksyttävän jätehuollon aloilla.Tutkimuskomissaari Philippe Busquin perusti tammikuussa 2000 korkean tason paneelin, jonka puheenjohtaja oli varakreivi Etienne Davignon. Paneelin tehtävä oli tarkastella YTK:n toimintaa ja antaa sitä koskevia suosituksia. Paneelin laatima Davignonin raportti annettiin heinäkuussa 2000. Korkea tason paneeli hyväksyy roolin, joka YTK:lle annetaan viidennessä TTK-puiteohjelmassa, ja katsoo, että YTK:lla on selkeä pitkän aikavälin tehtävä. Paneeli ehdottaa, että YTK voisi olla muidenkin yhteisön toimielinten käytettävissä, ja esittää useita organisatorisia malleja. Se suosittaa, ettei YTK hajauttaisi voimiaan, vaan keskittyisi tiettyihin toimiin ja edistäisi tiivistä verkottumista Euroopan muiden osaamiskeskusten kanssa. Lisäksi paneeli kiinnittää erityistä huomiota ydinalan toimiin.Vuoden 2000 heinäkuussa julkaisi raporttinsa komissaarien erityisryhmä, joka oli nimitetty aikaisemmin samana vuonna laatimaan poliittinen katsaus Euroopan unionin toimielinten toimista ja saattamaan ne vastaamaan käytettävissä olevia henkilöstöresursseja. Tässä raportissa yksilöitiin tarkemmin eräitä toimia.YTK on vastannut näihin eri arviointeihin ryhtymällä keskittämään toimiaan eräisiin asiantuntemuksensa ydinalueisiin ja määritellyt rakenteensa eri osista toimintoja, joita on mahdollista vähentää. Tätä koskevan toimien priorisointitarkastuksen tulokset julkaistiin sisäisesti 2.4.2001. Asianomaisia yksikköjä kuullaan parhaillaan komissiolle annettavasta tiedonannosta, jolla tämän arvioinnin tuloksista tiedotetaan muille komission yksiköille.5.2 Suunnitellut toimetYTK:n ohjelma kuuluu puiteohjelmaan, joka täyttää Euratomin perustamissopimuksen 7 ja 8 artiklassa määrätyt tavoitteet. YTK:n osallistuminen tämän ehdotuksen soveltamisalaan kuuluviin toimiin on oikeassa suhteessa sen kykyihin ja taitoihin ja täyttää toissijaisuusperiaatteen ehdot.Toiminta kohdistuu Euroopan tiede- ja teollisuusyhteisön lisäksi niihin komission politiikan eri aloihin, jotka tarvitsevat YTK:n tukea.Tässä tutkimus- ja koulutusohjelmassa on kaksi pääasiallista aluetta:a) Radioaktiivisen jätteen käsittely ja ydinmateriaalivalvontaKäytetyn polttoaineen ja korkea-aktiivisten jätteiden käsittely ja varastointiVoidakseen käsitellä käytettyyn ydinpolttoaineeseen ja radioaktiivisiin jätteisiin liittyviä kysymyksiä YTK jatkaa aktinidien ja niitä sisältäviä tuotteiden karakterisointia sekä ydinalan perustietojen tuottamista.Samoin jatketaan niiden perusprosessien tutkimista, jotka määräävät säteilytetyn polttoaineen käyttäytymistä suorassa pitkäaikaisessa sijoituksessa.YTK testaa ja arvioi edelleen prosesseja, joiden avulla voidaan tehokkaasti erottaa ja polttaa käytetyn polttoaineen sisältämät radiotoksiset alkuaineet (partitio ja transmutaatio). Euratomin ja IAEA:n ydinmateriaalivalvontaYdinmateriaalivalvontaan sisältyy valvontaviranomaisille (ESO ja IAEA) toimitettavia palveluja ja niitä tukevaa tutkimusta.YTK jatkaa teknologian siirron tukemista Euratomin ydinmateriaalivalvonnan soveltamiseksi ehdokasmaissa.Ydinmateriaalioikeustiedettä kehitetään edelleen. Tavoitteena on laittomien toimien osoittaminen ja ydinmateriaalien laittoman kaupan torjuminen.Joukkotuhoaseiden leviämisen estäminen saa tukea YTK:n kokemuksista ydinalalla ja myös muilla aloilla. Tällä tuetaan Euroopan unionin turvallisuuspolitiikan perustavoitteiden edistämistä.b) Nykyisten ja uudenlaisten reaktorien turvallisuus, säteilyvalvonta ja ydinalan tutkimuksen lääketieteelliset sovelluksetNykyisten ja uudenlaisten reaktorien turvallisuusEU:n nykyisten ydinvoimaloiden korkea turvallisuustaso on säilytettävä. YTK jatkaa vakiintuneiden verkostojen kautta toteutettavaa työtään, joka koskee polttoaineen turvallisuutta, ikääntymistä, vaurioiden havaitsemista, määräaikaistarkastuksia, rakenne-eheyttä ja sen arviointia, onnettomuuksien analysointia ja hallintaa (PHEBUS-ohjelman tuki), koodien validointia, järjestelmäanalyysia ja riskitietoisten menetelmien kehittämistä. Lisäksi YTK tukee yhteisen turvallisuuskulttuurin kehittämistä Keski- ja Itä-Euroopan maissa.YTK osallistuu yhdessä teollisuuden ja T&K-laitosten kanssa monien maiden parhaillaan tutkimien uusien energiantuotantojärjestelmien turvallisuusnäkökohtien analysointiin ja arviointiin.SäteilyvalvontaYTK käyttää pitkän ajan kuluessa muodostunutta säteilysuojelun asiantuntemustaan ja edistyksellistä radioaktiivisuuden mittauslaboratoriotaan kehittääkseen radioaktiivisten aineiden jäämien osoittamis- ja analyysimenetelmiä, annosmittausta ja ydinmateriaalien erilaisia vertailumittauksia. Ydinalan tutkimuksen lääketieteelliset sovelluksetYTK:n laitokset ja niiden asiantuntemus ovat tuottaneet runsaasti lääketieteen sovellusten kannalta tärkeää ydinteknologiaa, joka liittyy uusien isotooppien tuottamista koskevaan tutkimukseen, kliinisten vertailumateriaalien kehittämiseen ja syövän uusien hoitomuotojen tukemiseen. YTK parantaa tällaisen toiminnan koordinointia koko Euroopassa verkottumalla yliopistojen ja tutkimuskeskusten sekä Euroopan lääketieteellisten yhdistysten ja lääketeollisuuden kanssa.5.3 ToteuttamismenetelmätNäitä ovat seuraavien YTK:n laitosten suorat toimet:- Kehittyneiden materiaalien tutkimuslaitos - Transuraanien tutkimuslaitos - Vertailumateriaalien ja mittausten tutkimuslaitos - Järjestelmä-, tieto- ja turvallisuustekniikan tutkimuslaitos 6. RAHOITUSVAIKUTUKSET6.1 Kokonaisrahoitusvaikutus, B osa (koko ohjelmakaudeksi)(Alla olevassa taulukossa ilmoitettujen kokonaismäärien laskutapa on esitettävä taulukossa 6.2 esitetyn jaottelun avulla) 6.1.1 RahoitustukiMaksusitoumusmäärärahat milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)>TAULUKON PAIKKA>6.2 Toimenpidekohtainen kustannuslaskelma, B osa (koko ohjelmakaudeksi) [19][19] Lisätietoja erillisessä ohjeasiakirjassa.(Jos toimia on useita, on ilmoitettava kuhunkin eri toimeen kuuluvia konkreettisia toimenpiteitä kohti tarkat tiedot suoritteiden laajuuden ja kustannusten arviointia varten.) Maksusitoumusmäärärahat milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)>TAULUKON PAIKKA>Laskentatapa on tarvittaessa selitettävä. 7. VAIKUTUKSET HENKILÖSTÖÖN JA HALLINTOMENOIHIN7.1 Vaikutus henkilöstöön>TAULUKON PAIKKA>Vuonna 2002 YTK:lla on yksi ainoa henkilöstörakenne, johon kuuluu 1 902 virkaa. Näistä 733 on ura-alueen A virkoja, 595 kuuluu ura-alueeseen B, 537 ura-alueeseen C ja 37 ura-alueeseen D [20]. Henkilöstöä hallitaan yhtenä ryhmänä, jolloin sitä voidaan osoittaa sekä ydinalan tehtäviin että muihin tehtäviin. Ydinalan osuus koko henkilöstöstä vaihtelee puiteohjelman toteutusaikana. Suhde on noin 1/3. Suhteellisen suuri osa (noin 200) lyhytaikaisista tieteellisistä viroista saa myös rahoitusta muina kuin henkilöstösääntöjen alaisina toimina. Tällaista henkilöstöä ovat esimerkiksi stipendiaatit, vierailevat tutkijat ja kansalliset asiantuntijat[20] Nykyisin (vuonna 2001) henkilöstön määrä on 2 080. Kuten ennenkin, näistä henkilöstösääntöjen alaisista viroista muodostuu erillinen henkilöstörakenne. Niiden kokonaismäärä on enimmäisraja sille, miten paljon henkilöstöä voidaan ottaa palvelukseen. Käytännössä henkilöstön määrä riippuu käytettävissä olevista varoista (toimielinten määrärahat, kilpailukykyiset tulot ja muut mahdolliset tulolähteet).7.2 Henkilöstön taloudellinen kokonaisvaikutus>TAULUKON PAIKKA>Määrät edustavat 12 kuukauden kokonaismenoja.Eri resurssit (henkilöstö, materiaalit, erityiset määrärahat) jaetaan saman kokonaismäärärahan sisällä. Henkilöstömäärärahat on jaettu sen jälkeen, kun on otettu huomioon infrastruktuurin vähimmäistarpeet ja päätetty hankkeiden ja verkottamisen toteuttamiseen tarvittavien erityisten määrärahojen vähimmäistaso. Koska henkilöstöbudjettia on pienennetty viidennestä puiteohjelmasta, henkilöstön määrää on vähennettävä selvästi (150 virkaa). Vähentäminen riippuu palkkakehityksestä vuosina 2003-2006 sekä tarvittavan pätevyyden kehityssuuntauksesta, mikä vaikuttaa A-, B-, C- ja D-ura-alueiden henkilöstön suhteeseen.7.3 Muut toimesta johtuvat hallintomenot>TAULUKON PAIKKA>Määrät edustavat 12 kuukauden kokonaismenoja.(1) Mainittava komitean laji sekä ryhmä, johon se kuuluu.I. Yhteensä vuodessa (7.2 + 7.3)II. Toimen kestoIII. Toimen kokonaiskustannukset (I x II) // EURVuodetEUR(Arvioidessaan toimeen tarvittavia hallinnollisia ja henkilöresursseja pääosastojen ja yksiköiden on otettava huomioon alustavasta talousarvioesityksestä käydyissä periaatekeskusteluissa ja sitä hyväksyttäessä tehdyt komission päätökset. Tämä tarkoittaa, että pääosastojen on mainittava, että henkilöstötarpeet voidaan täyttää alustavan talousarvioesityksen hyväksymisen yhteydessä määrätyn alustavan määrärahajaottelun asettamissa rajoissa. Jos tässä käsiteltyjä toimia ei ole poikkeuksellisesti voitu ennakoida alustavaa talousarvioesitystä laadittaessa, komissiota on pyydettävä päättämään, voidaanko ehdotetun toimen toteuttaminen hyväksyä ja jos, niin miten: määrärahojen tapauskohtaisella uudelleenjaolla, lisätalousarviolla vai talousarvioesitykseen tehtävällä oikaisukirjeellä.)8. SEURANTA JA ARVIOINTIKomissio tarkastelee erityisohjelman 2002-2006 toteuttamista vuosittain sellaisten riippumattomien asiantuntijoiden avulla, joilla on tähän tarvittava pätevyys. Komissio arvioi erityisesti, onko tavoitteita, painopisteitä, rahoituskeinoja ja hallinnointia mukautettu tilanteen mukaan. Se tekee tarvittaessa ehdotuksia erityisohjelman 2002-2006 mukauttamiseksi tai täydentämiseksi. Komissio laatii Yhteisen tutkimuskeskuksen toiminnasta vuosikertomuksen, joka toimitetaan Euroopan parlamentille, neuvostolle ja talous- ja sosiaalikomitealle.9. PETOSTEN TORJUNTATOIMETJos ohjelman toteuttamiseen tarvitaan ulkopuolisia toimeksisaajia tai jos se edellyttää rahoitusta kolmansille osapuolille, komissio tekee tarkastuksia tarvittaessa ja erityisesti, jos sillä on syytä epäillä toteutetun tai toimintakertomuksissa kuvaillun työn todellista luonnetta.Euroopan yhteisön tarkastusten suorittamiseen käytetään joko yhteisön omaa henkilökuntaa tai tarkastettavan osapuolen lainsäädännön mukaisesti hyväksyttyjä tilintarkastajia. Yhteisö valitsee nämä tilintarkastajat. Valinta on suoritettava siten, että vältetään kaikki mahdolliset eturistiriidat, jotka tarkastettava osapuoli voi osoittaa.Komissio varmistaa myös, että tutkimuksen toteuttamisen yhteydessä suojellaan Euroopan yhteisöjen taloudellisia etuja tehokkailla tarkistuksilla. Jos väärinkäytöksiä ilmenee, on toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä ja oikeasuhteisia seuraamuksia.Tätä tarkoitusta varten kaikkiin ohjelman toteuttamista koskeviin sopimuksiin on sisällyttävä tarkistuksia, toimenpiteitä ja seuraamuksia koskevat säännöt sekä viittaukset asetuksiin (EY) N:o 2988/95, 2185/96, 1073/99 ja 1074/99.Sopimuksiin on sisällyttävä erityisesti seuraavat- erityiset sopimuslausekkeet, joilla suojellaan EY:n taloudellisia etuja toteutetun työn valvonnalla ja tarkastuksilla;- määräys osallistumisesta petostentorjunnan alan hallinnollisiin tarkastuksiin asetusten (EY) N:o 2185/96, 1073/99 ja 1074/99 mukaisesti;- hallinnollisten seuraamusten soveltaminen kaikkiin sopimusten täytäntöönpanoa koskeviin tahallisiin tai tuottamuksellisiin väärinkäytöksiin puiteasetuksen (EY) N:o 2988/95 mukaisesti; tässä yhteydessä voidaan soveltaa myös ns. mustalle listalle joutumista;- maininta siitä, että väärinkäytösten ja petosten tapauksessa voidaan soveltaa perintämääräyksiä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 164 artiklan mukaisesti. Lisäksi YTK:n vastuuhenkilökunta toteuttaa rutiinitoimenpiteisiin kuuluvia sisäisiä tarkastuksia ja valvontaohjelmaa, jotka koskevat tieteellisiä ja talousarvioon liittyviä näkökohtia. Sisäisistä tarkastuksista vastaa YTK:n sisäisen tarkastuksen yksikkö ja paikallisista tarkastuksista kyseisen yksikön lisäksi tilintarkastustuomioistuin.


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 21997D0807(01)
 Beslut nr 1/97 av associeringsrådet EG-Cypern av den 24 juli 1997 om undantag från bestämmelserna om definition av begreppet ursprungsprodukter som fastställs i avtalet om upprättandet av en associering mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Cypern
 Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr L 215 , 07/08/1997 s. 0036 - 0039
 BESLUT nr 1/97 AV ASSOCIERINGSRÅDET EG-CYPERN av den 24 juli 1997 om undantag från bestämmelserna om definition av begreppet ursprungsprodukter som fastställs i avtalet om upprättandet av en associering mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Cypern (97/519/EG)ASSOCIERINGSRÅDET EG-CYPERN HAR BESLUTAT FÖLJANDEmed beaktande av avtalet om upprättandet av en associering mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Cypern (1), undertecknat i Bryssel den 19 december 1972, nedan kallat "avtalet",med beaktande av det protokoll om definitionen av begreppet ursprungsprodukter och metoder för administrativt samarbete som bifogas tilläggsprotokollet till avtalet (2), särskilt artikel 25 i detta, ochmed beaktande av följande:I de avtalsslutande parternas gemensamma förklaring om ursprungsregler, som fogas till slutakten till det protokoll i vilket villkor och förfaranden för genomförandet av den andra etappen av avtalet om upprättandet av en associering mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Republiken Cypern fastställs och vissa bestämmelser i avtalet anpassas (3), vilken undertecknades i Luxemburg den 19 oktober 1987 och trädde i kraft den 1 januari 1988, kom man överens om att gemenskapen och associeringsrådet EG-Cypern skulle, efter det att nämnda protokoll hade trätt i kraft, fatta beslut om ytterligare ansökningar från Cyperns sida om undantag från de ursprungsregler som tillämpas på de produkter som omfattas av nummer 6102 och 6103 i Gemensamma tulltaxan, och som sedan den 1 januari 1988 upptas under nummer 6204, 6205 och 6206 i Kombinerade nomenklaturen (KN).Genom beslut nr 1/89 av associeringsrådet EG-Cypern (4) beviljades Cypern undantag i två år från de relevanta bestämmelserna om definitionen av begreppet ursprungsprodukter för varorna i fråga. Detta undantag förlängdes med ytterligare tre två-årsperioder senast genom associeringsrådets EG-Cypern-beslut nr 1/95 (5).Skälen till dessa undantag är fortfarande giltiga. Det är därför önskvärt att förlänga detta undantag i ytterligare två år.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 Med avvikelse från vad som föreskrivs i artikel 3.1 i protokollet om definitionen av begreppet ursprungsprodukter och metoder för administrativt samarbete skall de produkter som är förtecknade i bilaga I till detta beslut och som tillverkas på Cypern vid tillämpningen av detta avtal betraktas som ursprungsprodukter inom gränserna för de mängder och på de villkor som anges nedan.Artikel 2 1. Enligt syftet med artikel 1 skall de produkter som är förtecknade i bilaga I anses ha sitt ursprung i Cypern under förutsättning att den bearbetning eller förädling som utförts på Cypern får till följd att de produkter som blir resultatet inordnas under ett annat tulltaxenummer än det som tillkommer vart och ett av de material som använts vid behandlingen eller förädlingen.2. Utan hinder av punkt 1 skall tillverkningen av kläder av delar till kläder som omfattas av KN-nummer 6217 90 00, inte betraktas som tillräcklig bearbetning eller förädling, såvida inte delarna har tillverkats i gemenskapen av tillskurna tygbitar och omfattas av en leverantörsdeklaration på fakturan eller annat följedokument enligt förlagan i bilaga III.Artikel 3 Material som inte har sitt ursprung i Cypern eller i gemenskapen och som används vid tillverkningen av produkter som avses i artikel 1 kan inte vara föremål för någon restitution, tullfrihet eller befrielse från avgifter med motsvarande effekt, med undantag av belopp som möjligen överstiger motsvarande tullar i Gemensamma tulltaxan.Artikel 4 Varucertifikat EUR.1 som utfärdas enligt detta beslut skall förses med påskriften:"UNDANTAG - BESLUT nr 1/97 AVDRAG GEMENSKAPSKVOT"i rutan "anmärkningar" på ett av de språk som avtalet avfattas på.Artikel 5 De behöriga myndigheterna på Cypern skall varje månad till kommissionen sända en sammanställning över den mängd tyger som förekommer i bilaga II och som importeras och exporteras av Cypern.Artikel 6 Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.Detta beslut skall tillämpas i två år från och med den 28 juli 1997.Utfärdat i Bryssel den 24 juli 1997.På associeringsrådets vägnarI. KASOULIDESOrdförande(1) EGT nr L 133, 21.5.1973, s. 2.(2) EGT nr L 339, 28.12.1977, s. 2.(3) EGT nr L 393, 31.12.1987, s. 2.(4) EGT nr L 230, 8.8.1989, s. 3.(5) EGT nr L 326, 30.12.1995, s. 63.BILAGA I FÖRTECKNING SOM ANGES I ARTIKEL 1 (produkter som omfattas av undantaget)>Plats för tabell>BILAGA II FÖRTECKNING SOM ANGES I ARTIKEL 5 (produkter som omfattas av statistisk anmälningsskyldighet)>Plats för tabell>BILAGA III DEKLARATION AV PRODUKTER VARS URSPRUNG INTE MEDFÖR FÖRMÅNSBEHANDLING>Start Grafik>>Slut Grafik>


type: caselaw

text:
 4.7.2016
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 C 243/50
 13. mail 2016 esitatud hagi – Yanukovych versus nõukogu
 (Kohtuasi T-245/16)
 (2016/C 243/56)
 Kohtumenetluse keel: inglise
 Pooled:
 Hageja: Oleksandr Viktorovych Yanukovych (Donetsk, Ukraina) (esindaja: T. Beazley, QC)
 Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu
 Hageja nõuded:
 Hageja palub Üldkohtul:
 —
 tühistada nõukogu 4. märtsi 2016. aasta otsus (ÜVJP) 2016/318, millega muudetakse otsust 2014/119/ÜVJP teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas (ELT 2016, L 60, lk 76) osas, milles see puudutab hagejat;
 —
 tühistada nõukogu 4. märtsi 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/311, millega rakendatakse määrust (EL) nr 208/2014 teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas (ELT 2016, L 60, lk 1), kuna sellega ei tunnistatud määrust nr 208/2014 hagejat puudutavas osas kehtetuks;
 —
 mõista hageja kohtukulud välja nõukogult.
 Väited ja peamised argumendid
 Hagi põhjenduseks esitab hageja seitse väidet.
 1.
 Esimene väide, mille kohaselt puudus Euroopa Liidu Nõukogul (edaspidi „nõukogu”) vaidlustatud meetmete võtmiseks sobiv õiguslik alus. Seda ja ülejäänud väiteid toetavad järgnevalt esitatud argumendid. Vaidlustatud meetmed ei vasta tingimustele, mille alusel saab nõukogu tugineda ELL artiklile 29. Need meetmed ei ole kooskõlas eesmärkidega, millele on sõnaselgelt osundatud nõukogu otsuses (ÜVJP) 2016/318 (õigusriigi põhimõte ja inimõiguste austamine Ukrainas). Nimelt rikuvad vaidlustatud meetmed õigusriigi säilitamise ja inimõiguste järgimise põhimõtet, kuna nendega toetatakse režiimi, mis ei ole ajalooliselt tuntud selle poolest, et see austaks inimõigusi või järgiks õigusriigi põhimõtet. Nõukogu ei saa nõuetekohaselt tugineda Ukraina riigiprokuröri või kohtute otsustele, kuna need ei ole sõltumatud ega erapooletud ning kuna praegune Ukraina režiim sekkub pidevalt oma poliitikast lähtudes nende tegevusse. Ukraina ametiasutused on pidevalt rikkunud süütuse presumptsiooni, millele hagejal peab olema õigus tugineda.
 2.
 Teine väide, mille kohaselt kuritarvitas nõukogu oma võimu. Nõukogu tegelik eesmärk vaidlustatud meetmete võtmisel oli ja on praeguse Ukraina režiimi poolehoiu saamine ja sellega oma mõju tugevdamine kõnealuse režiimi juures – see aga ei ole oma pädevuse nõuetekohane kasutamine.
 3.
 Kolmas väide, et nõukogu ei esitanud asjakohaseid ja piisavaid põhjendusi, tema seisukohad olid formaalsed ja ebatäpsed.
 4.
 Neljas väide, mille kohaselt ei vasta hageja kriteeriumidele, mis olid kõnealusel ajal ette nähtud isiku nimekirja kandmiseks. Teave, millele nõukogu tugines, ei põhinenud piisavalt tõendatud faktilistel asjaoludel, et kanda hageja nimekirja.
 5.
 Viies väide, et nõukogu tegi ilmselgeid hindamisvigu, kui ta hõlmas vaidlustatud meetmetega ka hageja. Nõukogul puudusid konkreetsed, faktiliselt usaldusväärsed ja kokkulangevad tõendid, et põhjendada vaidlustatud meetmete võtmist ning ta ei hinnanud piisavalt rangelt tema käsutuses olevat piiratud teavet.
 6.
 Kuues väide, mille kohaselt rikuti hageja kaitseõigusi ja/või talle ei antud tõhusat õiguskaitset. Muu hulgas ei kuulanud nõukogu hagejat enne vaidlustatud meetmete võtmist piisavalt ära ja hagejale ei antud piisavalt ja õiglaselt võimalust vigu parandada või esitada asjakohast teavet.
 7.
 Seitsmes väide, et rikuti hageja õigust omandile tulenevalt EL põhiõiguste harta artikli 17 lõikest 1.


type: legislation

text:
 Σημαντική ανακοίνωση νομικού περιεχομένου
 |
 52006PC0271
 Πρόταση Κανονισμου του Συμβουλίου για τη θέσπιση ειδικών προσωρινών μέτρων για την πρόσληψη υπαλλήλων των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων, με την ευκαιρία της προσχώρησης της Βουλγαρίας και της Ρουμανίας /* COM/2006/0271 τελικό - CNS 2006/0091 */
 [pic] | ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ |Βρυξέλλες, 06.06.2006COM(2006) 271 τελικό2006/0091 (CNS)ΠρότασηΚΑΝΟΝΙΣΜΟΥ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥγια τη θέσπιση ειδικών προσωρινών μέτρων για την πρόσληψη υπαλλήλων των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων, με την ευκαιρία της προσχώρησης της Βουλγαρίας και της Ρουμανίας(υποβληθείσα από την Επιτροπή)ΑΙΤΙΟΛΟΓΙΚΗ ΕΚΘΕΣΗΗ επικείμενη προσχώρηση της Βουλγαρίας και της Ρουμανίας στην Ευρωπαϊκή Ένωση δημιουργεί πολλές προκλήσεις για τα όργανα της Κοινότητας, μεταξύ άλλων και στον τομέα της διαχείρισης του ανθρώπινου δυναμικού. Το συνημμένο σχέδιο κανονισμού αφορά τις προσλήψεις για την επικείμενη διεύρυνση.Σε προηγούμενες διευρύνσεις είχαν θεσπιστεί ειδικά μέτρα για την πρόσληψη υπηκόων των χωρών που προσχωρούσαν στην Ένωση. Για το σκοπό αυτό ήταν αναγκαία η έκδοση κανονισμού του Συμβουλίου ο οποίος πραγματοποιούσε προσωρινή παρέκκλιση από τις σχετικές διατάξεις του κανονισμού υπηρεσιακής κατάστασης[1] σχετικά με τις προσλήψεις.Η διαδικασία της τρέχουσας διεύρυνσης αποτελεί συνέχεια της μεγαλύτερης διεύρυνσης που πραγματοποιήθηκε ποτέ, όταν την 1η Μαΐου 2004 δέκα νέα κράτη μέλη προσχώρησαν στην Ένωση.Τα κύρια στοιχεία της πρότασης είναι τα ακόλουθα:1. Η παρέκκλιση από τον κανονισμό υπηρεσιακής κατάστασης προτείνεται να διαρκέσει μέχρι τις 31 Δεκεμβρίου 2011.2. Ο κανονισμός προβλέπει τη διοργάνωση διαγωνισμών για την επιλογή υπαλλήλων από τη Βουλγαρία και τη Ρουμανία σε εθνική βάση.3. Οι διαγωνισμοί για υπηκόους της Βουλγαρίας και της Ρουμανίας μπορεί να διεξαχθούν και οι κατάλογοι επιτυχόντων να καταρτιστούν πριν από την προσχώρηση των χωρών αυτών στην Ένωση. Η σχετική χώρα πρέπει να έχει προσχωρήσει στην Ένωση προτού οι υπήκοοί της προσληφθούν ως υπάλληλοι των θεσμικών οργάνων.4. Τα θεσμικά όργανα έχουν τη δυνατότητα να παρεκκλίνουν από την υποχρέωση δημοσίευσης των κενών θέσεων στο εσωτερικό τους. Τα θεσμικά όργανα έχουν, ωστόσο, τη δυνατότητα να δημοσιεύσουν κενές θέσεις εφόσον το επιθυμούν.Κάθε όργανο θα καθορίσει τον αριθμό υπαλλήλων από τις υποψήφιες χώρες που θα προσληφθούν βάσει των διατάξεων του παρόντος κανονισμού παρέκκλισης.2006/0091 (CNS)ΠρότασηΚΑΝΟΝΙΣΜΟΥ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥγια τη θέσπιση ειδικών προσωρινών μέτρων για την πρόσληψη υπαλλήλων των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων, με την ευκαιρία της προσχώρησης της Βουλγαρίας και της ΡουμανίαςΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ,Έχοντας υπόψητη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, και ιδίως το άρθρο 283,την πρόταση της Επιτροπής[2],τη γνώμη του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου[3],τη γνώμη του Δικαστηρίου[4],τη γνώμη του Ελεγκτικού Συνεδρίου[5],Εκτιμώντας τα ακόλουθα:(1) Με την ευκαιρία της επικείμενης προσχώρησης της Βουλγαρίας και της Ρουμανίας είναι σκόπιμο να θεσπιστούν ειδικά προσωρινά τα οποία θα παρεκκλίνουν από τον Κανονισμό Υπηρεσιακής Κατάστασης των υπαλλήλων των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων.(2) Δεδομένου του μεγέθους των χωρών που προσχωρούν και του αριθμού των δυνητικά ενδιαφερομένων προσώπων, τα μέτρα αυτά, αν και προσωρινά, θα πρέπει να ισχύσουν για σημαντικό χρονικό διάστημα. Η πλέον ενδεδειγμένη ημερομηνία για τη λήξη της ισχύος τους θεωρείται η 31η Δεκεμβρίου 2011.(3) Επειδή είναι ανάγκη οι σχεδιαζόμενες προσλήψεις να μπορέσουν να πραγματοποιηθούν το ταχύτερο δυνατό μετά την προσχώρηση, ο παρών κανονισμός θα πρέπει να εκδοθεί πριν από την πραγματική ημερομηνία προσχώρησης.ΕΞΕΔΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ:Άρθρο 11. Μέχρι τις 31 Δεκεμβρίου 2011 θα είναι δυνατή η πλήρωση κενών θέσεων με το διορισμό υπηκόων της Βουλγαρίας και της Ρουμανίας μετά την πραγματική ημερομηνία προσχώρησης των εν λόγω χωρών, κατά παρέκκλιση των διατάξεων του άρθρου 4 δεύτερη και τρίτη παράγραφος, του άρθρου 7 παράγραφος 1, του άρθρου 27 δεύτερη παράγραφος και του άρθρου 29 παράγραφος 1 στοιχεία α) και β) του κανονισμού υπηρεσιακής κατάστασης, εντός του ορίου των προς τούτο προβλεπόμενων από τη δημοσιονομική αρχή θέσεων.2. Οι διορισμοί στις θέσεις γίνονται ως εξής:α) Για όλους τους βαθμούς, μετά την πραγματική ημερομηνία προσχώρησης·β) Εκτός από τους ανώτερους υπαλλήλους, (Γενικούς Διευθυντές ή τους ισοδύναμους υπαλλήλους σε βαθμό AD 16 ή AD 15 και Διευθυντές ή τους ισοδύναμους υπαλλήλους σε βαθμό AD 15 ή AD 14), μετά από διαγωνισμούς βάσει τίτλων και εξετάσεων που διοργανώνονται σύμφωνα με το παράρτημα III του κανονισμού υπηρεσιακής κατάστασης.Άρθρο 2Ο παρών κανονισμός αρχίζει να ισχύει την επομένη της δημοσίευσής του στην Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης .Ο παρών κανονισμός είναι δεσμευτικός ως προς όλα τα μέρη του και ισχύει άμεσα σε κάθε κράτος μέλος.Βρυξέλλες,Για το ΣυμβούλιοΟ Πρόεδρος [1] Στην περίπτωση της διεύρυνσης με την προσχώρηση των δέκα χωρών ΕΕ, βλ. ΕΕ L 67, 05.03.2004, σ. 1.[2] ΕΕ C [...] της [...], σ. [...].[3] ΕΕ C [...] της [...], σ. [...].[4] ΕΕ C [...] της [...], σ. [...].[5] ΕΕ C [...] της [...], σ. [...].


text:
 15.9.2014
 HR
 Službeni list Europske unije
 C 315/25
 Zahtjev za mišljenje koji je podnijela Republika Malta na temelju članka 218. stavka 11. UFEU-a
 (Mišljenje 1/14)
 2014/C 315/37
 Jezik postupka: svi službeni jezici
 Podnositelj zahtjeva
 Republika Malta (zastupnici: A. Buhagiar, P. Grech, agenti)
 Pitanje postavljeno Sudu:
 Je li Nacrt Konvencije Vijeća Europe protiv manipulacije sportskim natjecanjima, u mjeri u kojoj regulira sportsko klađenje i definira „nezakonito sportsko klađenje” u članku 3. stavku 5. točki (a) kao „sva djelatnost sportskog klađenja čija vrsta ili operator nisu dopušteni prema primjenjivom pravu jurisdikcije pod kojom se potrošač nalazi” u vezi s njezinim člancima 9. i 11. koji se tiču tako definiranog „nezakonitog sportskog klađenja”, sukladna s Ugovorima, osobito člancima 18., 49. i 56. UFEU-a?


text:
 26.1.2013
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 C 26/65
 Klage, eingereicht am 21. November 2012 — Conrad Electronic/HABM — Sky IP International (EuroSky)
 (Rechtssache T-510/12)
 2013/C 26/128
 Sprache der Klageschrift: Deutsch
 Verfahrensbeteiligte Parteien
 Klägerin: Conrad Electronic SE (Hirschau, Deutschland) (Prozessbevollmächtigte: Rechtsanwälte P. Mes, C. Graf von der Groeben, G. Rother, J. Bühling, J. Künzel, D. Jestaedt, M. Bergermann, J. Vogtmeier und A. Kramer)
 Beklagter: Harmonisierungsamt für den Binnenmarkt (Marken, Muster und Modelle)
 Andere Beteiligte im Verfahren vor der Beschwerdekammer: Sky IP International Ltd (Isleworth, Vereinigtes Königreich)
 Anträge
 Die Klägerin beantragt,
 —
 die Entscheidung der Vierten Beschwerdekammer des Harmonisierungsamtes für den Binnenmarkt (Marken, Muster und Modelle) vom 20. September 2012 in der Sache R 1183/2011-4 aufzuheben;
 —
 der Beklagten die Kosten des Verfahrens einschließlich der im Beschwerdeverfahren angefallenen Kosten aufzuerlegen.
 Klagegründe und wesentliche Argumente
 Anmelderin der Gemeinschaftsmarke: Klägerin
 Betroffene Gemeinschaftsmarke: Wortmarke „EuroSky“ für Waren der Klasse 9 — Gemeinschaftsmarkenanmeldung Nr. 4 539 896
 Inhaberin des im Widerspruchsverfahren entgegengehaltenen Marken- oder Zeichenrechts: Sky IP International Ltd
 Im Widerspruchsverfahren entgegengehaltenes Marken- oder Zeichenrecht: Nationale und Gemeinschaftswort- und Bildmarke „SKY“ für Waren und Dienstleistungen der Klassen 9, 16, 18, 25, 28, 35, 36, 38, 41, 42, 43 und 45
 Entscheidung der Widerspruchsabteilung: Dem Widerspruch wurde stattgegeben
 Entscheidung der Beschwerdekammer: Der Beschwerde wurde zurückgewiesen
 Klagegründe: Verstoß gegen Art. 8 Abs. 1 Buchst. b der Verordnung Nr. 207/2009


type: wikipedia

text:
Lielā Čīles zemestrīce jeb Valdivijas zemestrīce () ir visu laiku spēcīgākā novērotā zemestrīce, kuras stiprums tika novērtēts ar 9,5 ballēm pēc Rihtera skalas. Tā notika Čīles dienvidu daļā, 19:11 pēc Griničas laika zonas. Zemestrīce izraisīja cunami vilni, kurš izpostīja Čīles krastus un šķērsoja Kluso okeānu, izpostot arī Havaju salas, Japānas, Filipīnas, Jaunzēlandes, Austrālijas krastus, kā arī Aleutu salas pie Aļaskas.
 Zemestrīces epicentrs atradās Valdivijā, apmēram 700 km uz dienvidiem no Čīles galvaspilsētas Santjago. Tās izcelšanās koordinātas ir . Nav precīzu ziņu, cik cilvēku gāja bojā. Dažādos avotos ir minēti dažādi skaitļi. Šie skaitļi svārstās no 2231 līdz 5700 upuriem. Visbiežāk gan tiek minēts, ka zemestrīcē un cunami bojā gāja 3000 cilvēku.
 Iepriekšējā dienā 100 km uz ziemeļiem bija notikušas vairākas zemestrīces, kuru spēks bija 8,0 balles.
 Atsauces
 Ārējās saites
 Zemestrīces
 Čīle


type: other

text:
Van gezamenlijk naar eenhoofdig ouderlijk gezag | Vechtscheidingshulp
 Thema · Van gezamenlijk naar eenhoofdig gezag
 Laatst bijgewerkt op: 28 februari 2020 | Wetsingang: Art. 1:253n BW en Art. 1:251a BW en Art. 1:266 BW | Leestijd: 14 minuten
 Als het ouders niet lukt om neutraal met elkaar te communiceren en gezamenlijk belangrijke beslissingen te nemen in het belang van het kind, dan kan een situatie van eenhoofdig gezag in plaats van gezamenlijk gezag meer in het belang van het kind zijn.
 Bij het de beoordeling of een wijziging in het ouderlijk gezag noodzakelijk is, wordt er door rechters gekeken in hoeverre een kind klem of verloren is tussen de ouders. M.a.w. of de afwezigheid van communicatie bij een gezamenlijk-gezag situatie leidt tot situaties die schadelijk zijn voor het kind.
 In de meeste gevallen wordt de Raad voor de Kinderbescherming verzocht onderzoek te doen naar de inter-ouder situatie en mogelijke kindsignalen.
 De vraag is natuurlijk hoe kansrijk een verzoek is voor wijziging van gezamenlijk naar eenhoofdig gezag. Dit is op voorhand niet te zeggen. Zo kunnen er duidelijke contra-indicaties zijn bij een ouder, bijvoorbeeld wanneer deze zonder valide redenen herhaaldelijk een voor het kind belangrijke beslissing dwarsboomt. Dan is het makkelijker.
 Het merendeel van de gepubliceerde uitspraken omvat situaties waarin een ouder met het hoofdverblijf van het kind een wijziging in het gezag voor zichzelf graag wenst. De rechtspraak prikt hier in toenemende mate doorheen.
 In tegenstelling tot wat veel mensen denken, betekent beëindiging van het gezamenlijk ouderlijk gezag niet dat de andere ouder geen recht meer heeft op omgang met het kind. Dit zijn twee van elkaar losstaande zaken.
 Er is ook nog een tussenvorm tussen wel en geen ouderlijk gezag t.w. “uitgekleed gezag”. Lees hierover in onze special uitgekleed gezag. Wij doen actief onderzoek naar het functioneren in de praktijk van deze vorm van gezamenlijk gezag. Bezoek hiervoor onze onderzoekspagina.
 Overigens kan ook de Raad voor de Kinderbescherming verzoeken dat één ouder het ouderlijk gezag wordt ontnomen, ook als er géén sprake is van een uithuisplaatsing. Dit is bevestigd door Gerechtshof ‘s-Hertogenbosch in deze uitspraak.
 Verder kan een grond voor het beëindigen van het ouderlijk gezag ook zijn dat de ouder in kwestie niet binnen een redelijke termijn kan weer kan voldoen aan de verplichting van 1:247 lid 2 BW (art. 1:266 lid 1 sub a BW). Dit zien we echter vooral bij uithuisplaatsingen. Tenslotte kan misbruik van het ouderlijk gezag grond vormen voor beëindiging (art. 1:266 lid 1 sub b BW).
 Tenslotte, wordt het voortbestaan van het gezamenlijk gezag voor de rechter gebracht, dan kan het gebeuren dat de rechter de Raad voor de Kinderbescherming vraagt om onderzoek te doen. Daarvoor worden door de rechter onderzoeksvragen aan de raad meegegeven die meestal heel generiek zijn zoals:
 Een onderzoek in te stellen en nader te adviseren over het gezag.
 Een onderzoek naar de samenwerking tussen de ouder, de GI, de pleegouders en pleegzorg.
 Is de uitoefening van het gezamenlijk gezag van de ouders in het belang van het kind?
 Het is mogelijk om de rechter te verzoeken het ouderlijk gezag van de andere ouder tijdelijk te schorsen. Dit was onder meer aan de orde in deze uitspraak van Rechtbank Midden-Nederland.
 Eenhoofdig gezag toegewezen
 Gerechtshof Arnhem-Leeuwarden · 13-02-2020 · Kinderen 12, 10 en 7 jaar
 Twee ouders lukt het niet om de inter-ouder situatie tot rust te brengen, 3 kinderen klem. De vader verliest nu ouderlijk gezag om ‘rust en duidelijkheid te brengen’.
 Naschrift: Helaas opnieuw een uitspraak met bijzonder weinig onderbouwing voor zo een vergaande maatregel. Ons inziens zou veel concreter moeten komen vast te staan in hoeverre ouders individueel hebben voldaan aan de ouderschapsnormen.
 Projecterende moeder, werkt bij alle hulpverlening tegen dat tot doel heeft het contact tussen de vader en zijn kind te herstellen, ook OTS en UHP. Geen gedragswijziging meer te verwachten. Verliest ouderlijk gezag.
 Gerechtshof Arnhem-Leeuwarden · 21-11-2019 · Kind 14 jaar
 Twee ouders in ernstige vechtscheiding. Moeder beraamt met haar nieuwe partner en derden, in het bijzijn van de kinderen, een levensdelict op de vader. Gaat daar mee door ook nadat ze door de politie is gemaand hiermee op te houden. Uiteindelijk is ze daarvoor niet strafrechtelijk veroordeeld. Verliest ouderlijk gezag.
 Ook wordt er geen omgangsregeling meer vastgesteld tussen het kind en moeder met een verplicht karakter.
 Gerechtshof 's-Hertogenbosch · 31-10-2019 · Kinderen 10, 5 en 4 jaar
 Vader begaat zeer ernstige misstrap door brand te stichten in zijn huis waar op dat moment zijn 3 kinderen liggen te slapen. De kinderen overleven het als gevolg van het optreden van de brandweer. De vader wordt strafrechtelijk veroordeeld voor poging tot moord.
 Het Gerechtshof Den Bosch ontneemt vader het ouderlijk gezag. Gezien de ernst van het strafbare feit en het feit dat de brand voor de kinderen een traumatische ervaring heeft opgeleverd is er geen plaats meer voor de uitoefening van het gezag over de kinderen door de vader. Daarnaast is onduidelijk of vader vanwege zijn psychische toestand voldoende kan meedenken in het belang van de kinderen. Van moeder kan in de huidige omstandigheden ook niet gevergd worden dat zij met de vader in overleg treedt over belangrijke beslissingen aangaande de kinderen. Vader heeft zich ook onvoldoende medewerkend getoond waardoor de afgifte van identiteitspapieren en de vakanties van de kinderen zijn vertraagd. Een beroep op het feit dat vader in detentie zit is vindt het hof onvoldoende aannemelijk.
 Gerechtshof 's-Hertogenbosch · 21-06-2019 · Kinderen 11 en 9 jaar
 Vader uit detentie met bipolaire stoornis overtreed herhaaldelijk het civielrechtelijk contactverbod dat hij heeft. Raakt nu zijn gezag kwijt omdat het te belastend is voor moeder om met ouderniveau het gesprek aan te gaan. Ook heeft vader zijn toestemming voor speltherapie voor de kinderen onthouden. Onderzoek naar hervatting van de omgang wordt in een later stadium weer opgepakt door de Raad voor de Kinderbescherming.
 Naschrift: De essentie is dat vader zijn gezag kwijtraakt door samengevat ‘onwelgevallig gedrag’. Tegelijk blijkt uit de uitspraak dat moeder emotionele bezwaren heeft ten aanzien van de communicatie met vader. De vraag die dan ook opkomt in hoeverre de moeder daadwerkelijk acties heeft ondernomen om het gezag normaal te laten werken (t.w. in hoeverre ze overleg heeft geïnitieerd en daar ook ruimte voor heeft geboden). Deze afweging ontbreekt o.i. in deze uitspraak. Ook pleiten wij voor een stepdown naar een aangepaste versie van uitgekleed gezag clausule, zodat beide ouders meer stimulans voelen om in relatie tot gezagsbeslissingen welwillend gedrag te (gaan) vertonen.
 Gerechtshof 's-Hertogenbosch · 21-06-2019 · Kind minderjarig
 Een moeder verzoekt beëindiging van het gezamenlijk gezag met vader over hun minderjarige kind. In het verleden is er (ogenschijnlijk) een voorval geweest wat tot een tijdelijk contactverbod heeft geleid voor vader. Nadat het contactverbod is geëindigd heeft vader niet getracht om het contact met zijn kind te herstellen. Wel heeft hij een aantal maken zijn toestemming bij gezagsbeslissingen onthouden als voorwaarde dat hij contact met zijn kind zou kunnen hebben. Enerzijds dus geen ‘zachte pogingen’ anderzijds ogenschijnlijk ‘noodgrepen’ of in ieder geval ‘negatieve pogingen’. Het hof bekrachtigt de beslissing van de rechtbank om vader het gezag te ontnemen.
 Gerechtshof Arnhem-Leeuwarden · 18-12-2018 · Kind ± 7 jaar
 Ouders zijn als hun scheiding in 2013 aan het procederen en er zijn a 6 tussenbeschikkingen geweest. De rechtbank heeft uiteindelijk de knoop doorgehakt en vader het ouderlijk gezag ontnomen. Het hof gaat hier in mee. Qua rechtspraak is dit een klassieke zaak waarin de strijd tussen de ouders de hoofdreden is van het beëindigen van het gezamenlijk ouderlijk gezag.
 Uit de uitspraak wordt niet duidelijk in hoeverre er een toetsing heeft plaatsgevonden op basis van artikel 1:247 lid 3 BW. Dit is relevant om dat in deze casus de uitvoering van de omgangsregeling een belangrijk en blijvend probleempunt was.
 In de uitspraak wordt expliciet gesteld dat de beëindiging van het gezamenlijk ouderlijk gezag niet betekent dat er iets wijzigt in de omgangsregeling. Ook wordt de verantwoordelijkheid voor moeder om vader op de hoogte te houden extra benadrukt.
 Gerechtshof ‘s-Hertogenbosch · 20-12-2018 · Kinderen ± 9 en 6 jaar
 Vader verweert zich tegen verzoek van moeder om wijziging van het gezamenlijk ouderlijk gezag in eenhoofdig ouderlijk gezag. Vader ziet zijn kinderen al niet sinds midden 2017.
 De strijd tussen de ouders (ex-partners) leidt tot kindsignalen en onwenselijk gedrag volgens de Raad voor de Kinderbescherming. Volgens de Raad heeft de ontwikkeling van de kinderen sinds de vader uit beeld is een positieve beeld laten zien.
 De rechtbank heeft een begeleide omgangsregeling vastgesteld tussen de kinderen en vader. Het hof beëindigt het gezamenlijk ouderlijk gezag doch suggereert zelf naar de toekomst dat vader – als zaken tot rust zijn gekomen (lees: communicatie verbeterd) – weer een verzoek kan doen voor gezamenlijk ouderlijk gezag.
 Naschrift: De suggestie die het hof hier doet is opmerkelijk, ook omdat het op basis van ‘gewijzigde omstandigheden’ altijd mogelijk is om een wijzigingsverzoek te doen. Een juridische procedure draagt ook weinig bij aan de harmonie en communicatie tussen ouders. O.i. zou de basis moeten zijn dat er rust wordt gebracht door een (veilige) heropbouw van de omgang tussen de kinderen en vader, met een duidelijke monitoring van de welwillendheid van beide ouders. Gezamenlijk ouderlijk gezag, eventueel in ‘uitgeklede vorm’ voor vader, zou dan automatisch moeten kunnen vloeien uit de gedeelde zorgtaak.
 Gezamenlijk gezag gehandhaafd
 Gerechtshof Den Haag · 20-11-2019 · Kind ± 7 jaar
 Een vader procedeert in 2 instanties om een moeder het ouderlijk gezag te ontnemen over hun kind van 7 jaar. De grond die hij daarvoor aanvoert is dat moeder het kind mogelijk zou kunnen ontvoeren naar het buitenland omdat ze heeft aangegeven daar mogelijk in de toekomst te willen gaan wonen.
 Het verzoek wordt in 2 instanties afgewezen. Een eventueel voornemen tot verhuizen is onvoldoende voor het ontnemen van het ouderlijk gezag.
 Gerechtshof 's-Hertogenbosch · 24-10-2019 · Kinderen ± 15 en 12 jaar
 Kinderen zien al jaren hun vader niet, hebben een zeer negatief vaderbeeld. Moeder tracht vader het ouderlijk gezag te ontnemen, doch het feit dat vader ervoor kies om op afstand te blijven is onvoldoende reden om hem het gezag te ontnemen. De kinderen geven in het kindgesprek zelf aan dat zij willen dat vader het gezag wordt ontnomen. Dit wordt gepasseerd door het hof. Het is in beginsel niet aan de kinderen wie het gezag over hen uitoefent of hoe gezagsbeslissingen tot stand komen.
 Naschrift: Dit is een klassieke zaak waarin eigenlijk het ouderverstotingsvraagstuk en het negatieve ouderbeeld centraal zou moeten staan. Ook zou artikel 1:247 lid 3 BW centraal moeten staan. D.w.z. het gebrek van concrete punten waaruit positieve actie blijkt van de verzoekende ouder (i.c. de moeder) zou een sterke contra-indicatie moeten zijn voor het hof over de werkelijke motieven van het verzoek tot eenhoofdig gezag.
 Gerechtshof Arnhem-Leeuwarden ·30-07-2019 · Kinderen 14 en 12 jaar
 2 Kinderen hebben al jaren geen contact met hun moeder. Vader wil nu af van gezamenlijk gezag. Het gerechtshof wijst af en handhaaft het gezamenlijk gezag.
 “Uit stukken en uit de houding en uitspraken van de vader ter zitting in hoger beroep blijkt dat de vader ‘van de moeder af wil’. Naar het hof begrijpt wenst de vader geen inmenging in het gezinsleven dat hij op dit moment met zijn nieuwe partner en de kinderen heeft. Iedere vorm van contact met de moeder ervaart de vader als ongewenst.”
 Naschrift: Opmerkelijk is de afwezigheid van toetsing van het gedrag van vader aan artikel 1:247 lid 3 BW.
 Gerechtshof Arnhem-Leeuwarden · 28-05-2019 · Kinderen ± 10 en 7 jaar
 Man die tracht om te gaan met een moeder met alcoholverslaving, borderline persoonlijkheidsstoornis en emotieregulatiestoornis, verzoekt eenhoofdig gezag, omdat ‘vrijvertaald’ een toestemming voor reizen buitenland door moeder niet werd gegeven en vader daartoe een procedure voor vervangende toestemming moest voeren.
 Volgens het hof is er nog onvoldoende door ouders geprobeerd om de communicatie tussen de ouders te verbeteren, volgt afwijzing.
 Gerechtshof Amsterdam · 29-01-2019 · Kind ± 5 jaar
 Twee ouders scheiden in 2015 en leven al meer dan 3 jaar in een niet aflatende vechtscheiding in welk kader al meerdere juridische procedures zijn geweest. Vader heeft een vliegend beroep waarvoor hij veel in het buitenland (Kazachstan) verblijft.
 Moeder tracht vader vanwege de slechte communicatie tussen ouders het ouderlijk gezag te laten ontnemen. Tevens tracht zij de reeds minimale omgangsregeling die het kind met vader heeft verder terug te dringen.
 Uit rapporten van de betrokken hulpverlening volgt dat moeder niet meewerkt. Hof oordeelt tot afwijzing van het verzoek tot beëindiging van het gezamenlijk ouderlijk gezag.
 Naschrift: Opmerkelijk in deze uitspraak is de volgende zinsnede: “Het is van belang voor [de minderjarige] dat beide ouders met het gezag belast zijn zodat zij van beide ouders de zorg en begeleiding kan ontvangen die zij, zeker gelet op haar beperking, nodig heeft.”
 Dit argument om het gezag in stand te laten miskent op zich de realiteit dat zorg en gezag (meebeslissen) twee losstaande zaken zijn.
 O.i. zou zuiverder zijn als specifieker het onvoldoende depolariseren van de inter-ouder situatie van de zijde van de hoofdverzorgende ouder (i.c. de moeder) en het daarmee in stand houden van het conflict haar sterkt wordt aangerekend en dat dit zeker niet kan leiden tot het ontnemen van het gezag van de andere ouder.
 Uit de feiten in de uitspraak volgt ook dat moeder haar wettelijke plicht van 1:247 lid 3 BW niet (voldoende) invult. Aannemende dat de vader gewoon bereikbaar en overlegbereid is met moeder, is er praktisch ook geen reden om hem het gezag te ontnemen of hij nu fysiek aanwezig is of niet.
 Het was mooi geweest als dit aspect t.w. de (mate van) welwillendheid van vader in relatie tot gezamenlijke gezagsbeslissingen een plaats had gekregen in de uitspraak.
 Parket van de Hoge Raad · 19-10-2018 · Kind ± 11 jaar
 Een bijzondere zaak die zeker het bespreken waard is.
 Ouders (ex-partners) leven al jaren in onmin met elkaar. De communicatie is gestokt en vader ziet zijn kind al jaren niet. Aanvankelijk had moeder eenhoofdig gezag dat ongeveer 1,5 jaar na de geboorte van het kind is omgezet in gezamenlijk gezag.
 Moeder wilde hier echter weer vanaf en diende in eind 2013 weer een verzoekschrift in voor beëindiging van het gezamenlijk gezag. Dit werd ongeveer een jaar later toegewezen door de rechtbank.
 Het hof ging hier in hoger beroep echter niet in mee. Inmiddels was er een OTS vastgesteld en het hof was van mening dat de gezinsvoogd in staat moest zijn om beide ouders op hun verantwoordelijkheid aan te spreken. Gevolg vernietiging van de rechtbankuitspraak op dit punt.
 Moeder ging daarop naar de Hoge Raad. Haar cassatieberoep slaagde echter niet en het gezamenlijk gezag bleef dus bestaan.
 Gerechtshof ‘s-Hertogenbosch · 22-11-2018 · Kinderen ± 10 en 13 jaar
 Kinderen hebben al jaren geen contact met hun vader en moeder verzoek nu beëindiging van het gezamenlijk ouderlijk gezag.
 De Raad voor de Kinderbescherming die onderzoek doet, komt tot een opmerkelijk positieve conclusie t.w. dat een beëindiging van het gezamenlijk ouderlijk gezag het negatieve vaderbeeld bij de kinderen zal bevestigen en het daarom niet in het belang is van de kinderen om eenhoofdig gezag aan moeder toe te kennen.
 Het hof gaat hier in mee: “Het gezag is de enige nog bestaande connectie tussen de kinderen en de vader. Met de Raad is het hof van oordeel dat beëindiging van het gezag van de vader het negatieve vaderbeeld bij de kinderen zou bevestigen en een stap zou zijn naar verdere verwijdering tussen de vader en de kinderen, hetgeen het hof niet in hun belang acht.” Volgt afwijzing van het verzoek.
 Naschrift: Het advies van de Raad en de uitspraak van het hof impliceert een welwillende vader die het beste voorheeft met zijn kinderen en wordt gedwarsboomd door in dit contact. We zijn erg benieuwd naar de verdere inspanningen van vader voor contactherstel met zijn kinderen.
 Klemcriterium staat centraal (Art. 1:251a lid 1 BW)
 In nagenoeg alle gevallen vraagt de rechter advies aan de Raad voor de Kinderbescherming. De Raad doet geen onderzoek naar het werkelijke gedrag van ouders in relatie tot 1:247 lid 3 BW. Dit is iets dat wij juist wel graag zouden zien. Lees ons blog hierover.
 Wanneer er geen contra-indicaties zijn bij de andere ouder, m.a.w. als deze consistent meewerkend/overleggericht/welwillend gedrag laat zien, is een verzoek voor het verkrijgen van eenhoofdig ouderlijk gezag weinig kansrijk.
 Als er wel (historische) contra-indicaties zijn bij de andere ouder dan kijken rechters ook in hoeverre deze ouder inspanningen heeft verricht om de gevolgen hiervan voor het kind en eventueel de andere ouder te verminderen. En in welke mate er zelfinzicht is over de gevolgen voor het kind en de andere ouder.
 We zien in toenemende mate uitspraken waarin eenhoofdig ouderlijk gezag niet wordt toegewezen omdat de andere ouder daardoor teveel buiten beeld zou geraken. Dit is overigens alleen bij zaken waarin er geen contra-indicaties zijn bij deze ouder.
 In het merendeel van de gepubliceerde rechtszaken gaat eenhoofdig ouderlijk gezag uiteindelijk naar de moeder. Dit wordt ook veroorzaakt doordat meer moeders het hoofdverblijf hebben dan vaders.
 Ook verzoeken van vaders om eenhoofdig gezag kunnen succesvol zijn.
 In hoeverre er kindsignalen zijn, die ook door professionele derden zijn vastgesteld.
 In welke mate er communicatie tussen de ouders is en zij in staat zijn om gezamenlijk te overleggen en tot beslissingen te komen.
 Voor zover het kind mogelijk wel klem- en verloren is tussen de ouders, in hoeverre te verwachten is dat hier binnen afzienbare tijd verandering in komt.
 In hoeverre een van de ouders met het ouderlijk gezag zich niet-welwillend of onbereikbaar voor overleg toont.


text:
1968. aasta (MCMLXVIII) oli 20. sajandi 68. aasta.
 Sündmused maailmas
 Jaanuar
 5. jaanuar – Praha kevad: Alexander Dubček valiti Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei KK I sekretäriks.
 21. jaanuar – Vietnami sõda: algas Khe Sanhi lahing, mis lõppes 8. aprillil.
 31. jaanuar – Việt Cộngi sõdurid ründasid USA saatkonda Saigonis.
 31. jaanuar – Nauru president Hammer DeRoburt kuulutas välja riigi iseseisvuse.
 Veebruar
 6. veebruar – algasid X taliolümpiamängud Prantsusmaal Grenoble'is.
 Märts
 17. märts – Londonis toimus Vietnami sõja vastane meeleavaldus. 91 inimest sai vigastada ja 200 demonstranti vahistati.
 Aprill
 6. aprill – Eurovisiooni lauluvõistluse võitis Hispaania lauluga "La, la, la".
 Mai
 3. mai – Pariisis hõivasid üliõpilased Sorbonne'i.
 6. mai – toimusid esimesed rahutused Pariisis.
 17. mai – Prantsusmaal laienes üldstreik kõikidesse ettevõtetesse.
 Juuni
 21. juuni – Karl Ristikivi lõpetas päevaraamatu pidamise
 Juuli
 18. juuli – asutati NM Electronicsi nimelise ettevõtte, mis hakkas tootma arvutimälusid ja 8080 tüüpi mikroprotsessoreid, sama kuu lõpul nimetati ettevõte ümber: INTEL (Intel Corporation).
 25. juuli – paavst Paulus VI avaldas entsüklika "Humanae vitae", milles ta mõistis hukka kõik kunstlikud rasestumisvastased vahendid.
 August
 20.–21. august – Varssavi Lepingu Organisatsiooni väed tungisid Tšehhoslovakkiasse ja tegid lõpu Praha kevadele.
 24. august – Prantsusmaa lõhkas Fugataufa atollil Vaiksel ookeanil vesinikupommi ning sai maailma viiendaks tuumariigiks.
 September
 24. september – Svaasimaa võeti vastu ÜRO-sse.
 29. september – Kreekas toimus referendum, mis andis sõjaväehuntale võimu juurde.
 Oktoober
 2. oktoober – Tlatelolco veresaun tegi lõpu Mehhiko üliõpilaste liikumisele.
 3. oktoober – Peruus tuli võimule Juan Velasco Alvarado.
 11. oktoober – Panamas toimus sõjaväeline riigipööre kolonelide Boris Martíneze ja Omar Torrijose. Kukutati president Arnulfo Arias.
 12. oktoober – Ekvatoriaal-Guinea iseseisvus.
 12. oktoober – algasid XIX kaasaegsed suveolümpiamängud Méxicos.
 14. oktoober – USA kosmoselaeva Apollo 7 pardalt toimus esimene otseülekanne.
 November
 5. november – vabariiklane Richard Nixon võitis USA 37. presidendivalimised.
 Detsember
 ...
 Sündmused Eestis
 Jaanuar
 21. jaanuar – Oskar Kerson nimetati Eesti Panga presidendiks eksiilis.
 Veebruar
 Märts
 Aprill
 Mai
 25. mai – Rapla–Virtsu rong tegi viimase reisi enne selle kitsarööpmelise raudteeliini likvideerimist.
 Juuni
 Juuli
 August
 17. august – Tallinnas sai valmis EKP Keskkomitee uus hoone.
 26. august–4. september – Tallinnas toimus ÜRO põlevkivivarude uurimise ja kasutamise sümpoosion, millel oli esindatud 29 riiki.
 September
 Oktoober
 24. oktoober – Svetlana Tširkova, kes elas Eestis, sai México olümpiamängudel vehklemise naiskonnavõistluses floretis esikoha.
 19. oktoober – Tartus toimus üliõpilaspäevade raames tõrvikurongkäik, mille järgnesid rongkäigust osavõtjate ülekuulamised, läbiotsimised ning Eesti üliõpilaste ühiskondliku tegevuse järsk piiramine Nõukogude okupatsioonivõimude poolt.
 November
 Detsember
 Detsembris ilmus "Eesti Nõukogude Entsüklopeedia" I köide.
 Adelaide'i Eesti Meeskoori hakkas juhatama Lembit Härm.
 Sündinud
 2. jaanuar – Oleg Deripaska, Venemaa ettevõtja
 1. veebruar – Lisa Marie Presley, ameerika laulja
 1. veebruar – Hillar Zahkna, Eesti laskesuusataja ja treener
 4. veebruar – Marko Matvere, eesti näitleja, laulja ja lavastaja
 5. veebruar – Marcus Grönholm, Soome rallisõitja
 17. veebruar – Lew R. Berg, eesti ulmekirjanik
 18. veebruar – Molly Ringwald, Ameerika filminäitleja
 4. märts – Patsy Kensit, inglise näitleja ja laulja
 6. märts – Moira Kelly, Ameerika näitleja
 29. märts – Lucy Lawless, Uus-Meremaa näitleja
 30. märts – Céline Dion, Kanada laulja
 18. aprill – Piret Bristol, eesti kirjanik
 24. aprill – Jelena Välbe, vene suusataja
 7. mai – Traci Lords, Ameerika laulja ja näitleja
 28. mai – Kylie Minogue, Austraalia filminäitleja ja laulja
 1. juuni
 Jason Donovan, Austraalia näitleja ja laulja
 Mathias Rust, saksa piloot
 12. juuli – Tõnu Viik, eesti filosoof
 16. juuli – Larry Sanger, Vikipeedia rajaja
 21. juuli – Brandi Chastain, Ameerika jalgpallur
 5. august – Marine Le Pen, Prantsusmaa poliitik
 5. august – Colin McRae, šoti rallisõitja
 9. august – Gillian Anderson, ameerika näitleja
 18. august – Alges Maasikmets, eesti jalgrattasportlane
 25. september – Will Smith, Ameerika laulja rap ja näitleja
 28. september – Mika Häkkinen, soome vormelipiloot
 30. september – Monica Bellucci, itaalia modell ja näitleja
 23. detsember – Sandra Roelofs, Mihheil Saakašvili abikaasa
 Surnud
 19. veebruar – Georg Hackenschmidt, Eesti maadleja ja filosoof
 14. märts – Gustav Raud, eesti kunstnik
 20. märts – Carl Theodor Dreyer, taani filmilavastaja
 24. märts – August Arras, Eesti Loomaarstide Koja esimees
 27. märts – Juri Gagarin, kosmonaut, maailma esimese kosmoselennu (1961) sooritaja
 29. mai – Arnold Susi, Eesti poliitik
 27. oktoober – Lise Meitner, Austria füüsik
 2. detsember – Adamson-Eric, eesti maali- ja tarbekunstnik
 20. detsember – John Steinbeck, USA kirjanik
 30. detsember – Trygve Lie, Norra poliitik, esimene ÜRO peasekretär
 Nobeli auhinnad
 füüsika – Luis Walter Alvarez
 keemia – Lars Onsager
 meditsiin – Robert Holley, Har Gobind Khorana, Marshall Warren Nirenberg
 kirjandus – Yasunari Kawabata
 rahu – René Cassin
 Viited
 1968