type: other

text:
Šiaurės Atėnai. ANDRIUS MARTINKUS. Ar tik piktas Dievas yra miręs?
 Ar tik piktas Dievas yra miręs?
 Smėliu užpustytos bažnyčios bokštas (Danija). Dalios Lopez nuotrauka
 Kai pirmą kartą knygyno lentynoje išvydau gerai žinomo ir populiaraus Lietuvoje kunigo knygą (tėvo Antano Saulaičio atveju apibūdinimas "populiarus", laimė, nėra lėkštumo ir paviršutiniškumo sinonimas), prisipažįstu, atlaidžiai nusišypsojau. Ne, ne knygos turinys buvo tos šypsenos priežastis. Jos pavadinimas.
 Teiginio "Piktas Dievas yra miręs" prasmė gali būti dvejopa priklausomai nuo to, ką turime omenyje tardami "Dievas". Kadangi šio teiginio išorinė struktūra labai primena garsiąją Friedricho Nietzschės diagnozę, būtų galima įtarti, kad sąvoka "Dievas" čia reiškia vyraujančią Europos kultūros paradigmą, Europos sielos kryptingumą. Bet teiginio logika nedraudžia žodžiui "Dievas" suteikti ir kitokią prasmę. Juk Dievas yra ne vien Europos kultūros faktas, bet ir Gyvasis Dievas, žmonių širdžių Dievas, tas Dievas, kurio padedami, kaip rašo Martinas Heideggeris, komentuodamas niūrią Nietzschės pranašystę, "milijonai žmonių visame pasaulyje atlaiko likimo smūgius".
 Pirmuoju atveju teiginys "Piktas Dievas yra miręs" skamba kaip naivi saviapgaulė. Antruoju  kaip geras (nors nebūtinai sąmoningas) ėjimas pagal visas vartotojų kultūros žaidimo taisykles, kurių, pasirodo, negali nepaisyti nei teologija, nei pastoracija. Kritinės krikščioniškos sąmonės požiūriu, ir vienu, ir kitu atveju ne viskas yra gerai.
 Žinau, kad tai, kas bus pasakyta toliau, daug kam nepatiks, o galbūt kai ką netgi papiktins. Todėl tausodamas skaitytojų laiką pereinu prie esmės. Anksčiau pradėsiu, anksčiau baigsiu.
 Taigi faktai, faktai, faktai. Nuogi faktai.
 Reikia būti keistai nejautriu kultūrinių procesų stebėtoju, kad galėtum nesutikti su Nietzschės diagnoze. Dievas iš tikrųjų mirė. Mirė ne piktas Dievas, kuris "užmušė visus Egipto krašto pirmagimius" (Iš 12,29), o atėjusiems į Pažadėtąją žemę izraelitams liepė "sunaikinti visa, kas alsuoja" (Joz 10,40), "vyrus ir moteris, jaunus ir senus, jaučius ir avis bei asilus" (Joz 6,21). Ne, mirė visas Dievas, Senojo ir Naujojo Testamento Dievas, Biblijos Dievas. Aišku, būtina patikslinti: Dievas tikrai mirė Europoje. Dievas seniai nebėra Europos kultūros šerdis ir europiečių širdžių tikslas. Nei piktas, nei geras Dievas nebėra Europos sielos įkvėpimo šaltinis. Jei būtų kitaip, jam būtų skirtas bent vienas sakinys Europos Konstitucijoje.
 Kritiškai mąstančiai krikščioniškai sąmonei akivaizdu, kad šiuo metu pasaulinės krikščionijos centras jau nebe Europoje. Mums, Europos krikščionims, tai gali būti sunku pripažinti, bet pats laikas tai padaryti. Deja, labai senos europocentrinio mąstymo tradicijos ir Europos, kaip kultūrinio žmonijos avangardo, mitas atkakliai priešinasi tokiam nuolankiam pripažinimui. Man regis, Europos Bažnyčia ir Europos krikščionys vis dar nemaža dalimi yra tokio pasenusio ir dabartinių pasaulinių kultūrinių realijų neatitinkančio mąstymo įkaitai. Panašiai kaip geopolitinėje pasaulio tikrovėje Europa vis dar bando vaidinti vaidmenį, kurio objektyviai ji nebegali vaidinti (t. y. supergalybės vaidmenį), taip ir Europos krikščionybė vis dar nesiryžta pripažinti, kad jos vieta ir svoris krikščioniškajame pasaulyje iš esmės pasikeitė. Kadaise, kai Europa, trys pagrindiniai jos luomai, meldėsi, kariavo ir dirbo, ji iš tikrųjų buvo krikščioniškojo pasaulio axis mundi. Šiandien Europa nesimeldžia, nekariauja ir, tiesą sakant, nelabai nori dirbti. Europos liberalieji teologai gali prirašyti tonas traktatų, bet ne tuo yra matuojamas Europos svoris krikščioniškojoje visatoje.
 Krikščioniškojo pasaulio centras nebe Europoje. Europos krikščionys krikščionybės krizę Senajame žemyne gali išgyventi kaip didelę kultūrinę nesėkmę, gal net kaip kultūrinę katastrofą, tačiau tiek krikščionybės duobkasiai, džiaugsmingai laidojantys Dievą, tiek tie, kurie su sielvartu apraudojo Dievo mirtį, dažniausiai buvo linkę pervertinti Europos vaidmenį pasaulio religijų, ypač krikščionijos, istorijoje. Kitaip tariant, dauguma jų vadovavosi europocentrizmo kultūrine prielaida, verčiančia nepagrįstai sureikšminti Europą. Tačiau jei remsimės kita prielaida (mano įsitikinimu, kur kas pagrįstesnė), pagal kurią Europos kultūra nėra krikščionybės conditio sine qua non, pamatysime kitokį krikščionybės krizės Europoje paveikslą.
 Pasaulinės krikščionybės centras ne pirmą kartą keičia savo geografinę vietą, ir tai, kas vieniems atrodo tragedija, o kitiems  išsivadavimas iš prietarų ir moralinių tabu, galbūt yra tik Apvaizdos plano dalis. Kai ant Romos griuvėsių dar tik buvo klojami būsimos krikščioniškosios Europos pamatai, Rytuose, Bizantijoje, klestėjo nuostabiai turtinga krikščioniška civilizacija, iš kurios, praėjus tūkstantmečiui, liko apgailėtinos liekanos  archeologų ir istorikų tyrinėjimų objektas. XXI amžiuje krikščioniškojo pasaulio axis mundi iš Konstantinopolio galutinai persikelia į Romą, o visiškai sunaikinus Bizantiją 1453 metais į Rytų krikščionybės centro statusą, "Trečiosios Romos" titulą, vis labiau ima pretenduoti Maskva.
 Atrodo, kad krikščioniškojo pasaulio svorio centro gravitacija į Vakarus tęsiasi. Kaip brandžiaisiais viduramžiais krikščionybės vėliavą iš Mažosios Azijos ir Artimųjų Rytų perėmė Europa, taip šiandien Naujasis pasaulis daug didesniu mastu negu Senasis gali pretenduoti į teisę vadintis krikščioniškuoju pasauliu. Tiesa, kol kas žemiškosios Bažnyčios galvos, Kristaus vietininko, rezidencija tebėra Roma, tačiau galbūt (ko tik istorijoje neatsitinka) ateis laikas, kai pasaulio krikščionis (gal net katalikus) su Roma sies sentimentali istorinė atmintis, panaši į tą, kuri šiandien mus sieja su Konstantinopoliu, Aleksandrija ir Antiochija. Kol kas Bažnyčia valdoma iš Romos, tačiau meldžiasi ji Meksike, San Paule ir Limoje. Na, gal dar Maniloje, nepaisant visų, civilizuotų europiečių akimis žiūrint, barbariškų ir net stabmeldiškų tenykščių gyventojų pamaldumo formų, ypač uoliai praktikuojamų Didįjį penktadienį.
 Atkreipkime dėmesį dar kartą  galbūt, žiūrint iš dieviškosios perspektyvos, nieko baisaus čia nėra. Gal tiesiog Europos Bažnyčiai ir Europos krikščionims atėjo laikas krikščioniškosios civilizacijos flagmano vaidmenį patikėti kitiems, o patiems imtis kuklesnio, bet galbūt ne mažiau garbingo Apvaizdos skirto vaidmens. Tik ar Europos Bažnyčia pakankamai adekvačiai suvokia savo pasikeitusią padėtį krikščioniškajame pasaulyje, kurį, nekritiškai remdamiesi europocentrizmo dogma, mes kartais skubame pavadinti postkrikščioniškuoju? Kai kurie ženklai rodo, kad ne. Turiu omenyje kad ir tą faktą, jog žemynas, kuris visai pagrįstai (ir, beje, pačių europiečių krikščionių) buvo pavadintas "misijų kraštu", vis dar turi neproporcingai daug atstovų kardinolų kolegijoje (panašiai kaip Europa vis dar turi neproporcingai daug atstovų JTO Saugumo Taryboje). Kas gi trukdo Senojo pasaulio krikščionybei atsinaujinti iš esmės, t. y. iš naujo, ir drąsiai apmąstyti savo misiją krikščioniškajame pasaulyje?
 Manau, trukdo įsisenėję europocentrinio mąstymo įpročiai, ir teiginys "Piktas Dievas yra miręs" nepadeda tų įpročių atsikratyti. Mat jis grindžiamas prielaida, kad Nietzsche tik iš dalies buvo teisus  Dievas mirė, bet mirė ne gerasis Evangelijos Dievas, o piktas Senojo Testamento Jehova, savo tautai Pažadėtojoje žemėje įsakęs "nepalikti gyvo nė vieno, kas kvėpuoja" (Įst 20,16). Tokia Nietzschės interpretacija norom nenorom perša mintį, kad jei Europoje per pastarąjį šimtmetį kas nors ir pasikeitė, tai tik į gera. Suprask: piktas Dievas mirė, o geras ir toliau sau gyvuoja. Tačiau jei taip, Europos krikščionybei nėra jokio reikalo iš naujo apmąstyti savo pašaukimą. Ji ir toliau gali su ramia sąžine vadovauti.
 Iš tiesų Nietzsche teisus buvo tik iš dalies. Mirė ne krikščionybės Dievas apskritai. Mirė krikščionybės Dievas Europoje. Deja, Europos atžvilgiu Nietzsche teisus buvo ne iš dalies, bet visiškai. Europoje Dievas mirė visas  tiek piktas, tiek geras.
 Europos Bažnyčios ir Europos krikščionių pašaukimas yra nebe vadovauti, bet liudyti Kristų ten, kur nėra Dievo. Galbūt po Jono Pauliaus II pontifikato Europos Bažnyčia, kaip vadovaujanti Bažnyčia, nebeturės ką pasakyti pasaulio krikščioniškai civilizacijai. Tuomet jai teks susitaikyti su antraeiliu vaidmeniu krikščioniškajame pasaulyje  tai geriau negu bandyti vaidinti tą, kuo objektyviai nesi. Panašiai kaip pasaulio politikoje. Vis dėlto Bažnyčios, netgi kaip žemiškos institucijos (nekalbant apie dvasinę jos prigimtį), tikrovė nėra visai tas pats, kas ir politinė tikrovė, todėl vadovavimo atsisakymas ir pasiaukojimas liudijimui nebūtinai turi būti suprastas kaip pažeminimas (nors europocentrizmo dogma perša būtent tokią interpretaciją). Liudyti Kristų ten, kur nėra Dievo, yra sunkus ir garbingas pašaukimas. Sunkesnis ir gal net garbingesnis nei vadovauti.
 Vieta, kur nėra Dievo, kalbant tradicinės krikščionių teologijos kalba, yra vadinama pragaru.
 Vis dėlto neatrodo, kad europiečiai jaustųsi gyveną pragare.
 Dievas mirė, tegyvuoja Dievas!
 Europiečiai nesijaučia gyveną pragare, nes Europa vis dėlto Dievą turi. Tiesa, tai nėra krikščionybės Dievas, tačiau jis jau kelias dešimtis metų dovanoja Europai taiką ir gerovę, apsireikšdamas socialinės apsaugos sistemoje, augant europiečio perkamajai galiai. Jis turi savo pranašus ir šventuosius, kuriais to Dievo garbintojai laiko populiariosios muzikos, sporto ir pramogų pasaulio žvaigždes; savo kunigus, vyskupus ir pilkuosius kardinolus, kuriuos masiškai gamina trečiojo tūkstantmečio kunigų seminarijos  ekonomikos ir teisės fakultetai; savo bažnyčias ir katedras, niūrų vėlyvo rudens vakarą viliojančias iš vidaus sklindančia šviesa ir pirkimo objektų gausa  prekybos centrus, kuriuose eilinis vartojimo kulto adeptas praleidžia daugiau laiko negu viduramžių vienuolis praleisdavo melsdamasis. Tas Europos Dievas, naujas jos širdies sužadėtinis, leido amerikiečiui Robertui Kaganui Senojo žemyno politinę ir socialinę tikrovę pavadinti rojumi. Postmodernizmo rojumi. Bet vis tiek rojumi.
 Kita vertus, nors krikščionybės Dievas jau seniai nebėra Europos kultūros širdies tikslas, jis vis dar funkcionuoja kaip tas, kurio padedami "milijonai žmonių visame pasaulyje atlaiko likimo smūgius", kitaip tariant, krikščionybės Dievas vis dar gali funkcionuoti kaip grynai asmeniškai vartoti skirtas objektas. Teiginys "Piktas Dievas yra miręs" puikiai atitinka vartojimo kulto adepto, kuris vis dar įsivaizduoja esąs krikščionis, lūkesčius, ir jei manome, kad vartotojų kultūros orientacija nėra pati tinkamiausia autentiškai žmogaus būčiai realizuoti (o tie, kurie pripažįsta Kalno pamokslo teiginius, bent jau turėtų taip manyti), aptariamas teiginys turėtų mums skambėti itin įtartinai. Ar tik nebus jis tas Trojos arklys, kurio padedamas vartojimo kultas kėsinasi sunaikinti tai, kas dar liko iš Europos krikščionybės; ar tik nebus jis klastingas bandymas prisidengiant meilės religijos skleidimu sutrukdyti Europos krikščionybei blaiviai įvertinti savo pasikeitusią padėtį krikščioniškajame pasaulyje ir iš naujo apmąstyti savo pašaukimą?
 Mažiausia, ko reikia Bakchą, Venerą ir Mamoną garbinančios Europos krikščionybei, tarpstančiai panem et circenses religijos aplinkoje, tai neatsakingo kalbėjimo apie meilę. Teiginys "Piktas Dievas yra miręs" pretenduoja padaryti Dievą saugesnį ir patogesnį kasdien vartoti, tarytum Dievas būtų eilinė būtinoji prekė, kurią galima įsprausti į atitinkamus Europos Sąjungos kokybės standartus. Aišku, religinės produkcijos vartotojams tai patinka. Tai patinka žmonėms, tai patinka masėms. Bet ar vox populi visada yra vox Dei? O gal "kas žmonėms atrodo prakilnu, Dievo akivaizdoje bjauru" (Lk 16,15)?
 Šiuolaikinėje Europoje, netgi tarp teologų, kalbos apie Paskutinį teismą, Dievo bausmę ir pragarą yra baisiai nepopuliarios. Geriausiu atveju panašūs dalykai paliekami idėjų istorijos tyrinėtojams. Ir neapgaudinėkime savęs  tokia situacija liudija ne ką nors kita, ne, pavyzdžiui, tobulesnį santykio tarp Dievo ir žmogaus supratimą, bet tik Europos krikščionybės nuolaidžiavimą vartotojų civilizacijai. Todėl tas, kuris išdrįstų pasikėsinti į europiečių (kurių dauguma, kaip rodo neseniai atlikti vertybių tyrimai, vis dar tiki nemirtingumu ir dangaus egzistavimu, bet nebetiki pragaru, žr. Besivienijanti Europa, Vilnius, Kultūros, filosofijos ir meno institutas, 2003) sielų ramybę iš užmaršties prikeldamas Dievo bausmės ir dies irae teologiją bei nupurtydamas dulkes nuo velnio ir pragaro teologijos, būtų iš karto išvadintas baisiu reakcionieriumi, slaptu Torquemados garbintoju, o gal net pamišėliu. Tad pasakysiu švelniau  šiuolaikinės Europos krikščionybei reikia daug asketiškesnės teologijos nei pikto Dievo mirties teologija. Ir vis dėlto  kodėl nepasikalbėjus apie Šėtoną, pragarą ir Dievo rūstybę?
 "Bet juk Jėzus kalbėjo apie meilę!"  pasigirsta isteriškas riksmas.
 Visiškai teisingai. Tačiau Jėzus kreipėsi į skirtingas auditorijas, ir jo kalbėjimo turinys priklausė nuo to, į kokią auditoriją jis kreipėsi. Vienaip jis kalbėjo fariziejams ir Rašto aiškintojams, kitaip  paprastai liaudžiai. Vienais žodžiais jis kreipėsi į turtuolius, kitais  į vargšus. Skiriasi Jėzaus kalbų turinys Galilėjos provincijoje ir sostinėje Jeruzalėje. Vieniems jo žodžiai patiko, kitiems  ne. Todėl jis ir buvo nužudytas.
 Jėzaus žodžiai labai dažnai ir labai daug kam gadino gerą nuotaiką. "Gyvatės! Angių išperos! Kaip jūs ištrūksite nuo pasmerkimo į pragarą?!" (Mt 23,33)  ar gali tai kam nors patikti? Tik ne tiems, kuriems tai sakoma. Po pokalbio su Jėzumi turtingas jaunuolis "apniuko ir nusiminęs pasitraukė" (Mk 10,1722). Priešingai nei šiuolaikiniai liberalūs teologai, Jėzus nepuolė jo guosti, šaukdamas: "Palūkėk, brangusis, dovanok, per griežtas buvau!" Negana to, jis dar pridūrė: "Kaip sunku turtingiems įeiti į Dievo karalystę... Lengviau kupranugariui išlįsti pro adatos ausį negu turtuoliui įeiti į Dievo karalystę" (Mk 10,23. 25). Luko, to sentimentaliojo Luko, kuris vienintelis iš visų evangelistų pateikia pasakojimus apie Jėzaus vaikystę ir šventosios šeimos gyvenimą, apie gerąjį nusidėjėlį ir gailestingą samarietį, apie atgailaujančią nusidėjėlę ir sūnų palaidūną, to paties Luko evangelijoje aptinkame žiauroką turtuolio ir Lozoriaus palyginimą (Lk 16,1931), kuriame Jėzus labai aiškiai leidžia suprasti, kad gerovė, sumaišyta su nejautrumu artimui, yra labai rimta kliūtis būti išganytam. Luko evangelijos Jėzus yra ne vien tas, kuris pažada rojų atgailaujančiam žmogžudžiui, bet ir tas, kuris įspėja: "Gal manote, kad esu atėjęs atnešti žemei ramybės?! Ne, sakau jums, ne ramybės, o nesantarvės" (Lk 12,51). Pagaliau to paties Luko Kalno pamokslo redakcijoje po palaiminimų eina grėsmingi įspėjimai. Štai šis žymus ir šio rašinio kontekste ypač svarbus tekstas: "Palaiminti jūs, vargdieniai, nes jūsų yra Dievo karalystė. Palaiminti, kurie dabar alkstate, nes būsite pasotinti. Palaiminti, kurie dabar verkiate, nes juoksitės... Bet vargas jums, turtuoliai, nes jūs jau atsiėmėte savo paguodą. Vargas jums, kurie dabar sotūs, nes būsite alkani. Vargas jums, kurie dabar juokiatės, nes jūs liūdėsite ir verksite" (Lk 6,2021. 2425).
 Akivaizdu, kad pirmoji ir antroji šio pamokslo dalys skirtos skirtingoms auditorijoms. O dabar retorinis klausimas. Kaip manote, ar Jėzus kalbėtų tą patį, pavyzdžiui, Paryžiaus ir atkampaus Etiopijos kaimo gyventojams? Ar jo pamokslo turinys būtų toks pat, tarkime, Amsterdame ir San Paulo lūšnynų kvartale? Aišku, visur yra savų turtuolių ir savų vargšų. Šiuo požiūriu Jėzus tikriausiai būtų negailestingesnis Vilniaus Gedimino prospekte negu, sakykime, tame pačiame liūdnai pagarsėjusiame Didžiasalyje. Kitaip jis kalbėtų "elitui" ir "runkeliams". Vis dėlto knieti užduoti dar vieną retorinį klausimą. Tas grėsmingas "vargas jums"  kurio žemyno (o gal žemynų?) gyventojų ausys būtų dažniausiai erzinamos šiuo įkyriu Galilėjos pamokslininko įspėjimu? Ir kur Galilėjietis turėtų didžiausią pagrindą kalbėti apie vietą, kur "bus verksmas ir dantų griežimas" (Mt 24,51)?
 Beje, anais senais gerais laikais, kai Jėzus pamokslavo apie votimis aptekusį elgetą Lozorių, norėjusį numalšinti alkį bent trupiniais nuo kasdien ištaigingai puotaujančio turtuolio stalo, pasaulio turtingųjų ir vargstančiųjų nelygybė nebuvo tokia didelė, kokia yra dabar, šlovingais globalizacijos ir technologijų pažangos laikais. Kadaise, kai europiečiai krikščionybės skleidėjai vykdavo į "misijų kraštus", buvo galima numanyti, kad jie keliaus kur nors už jūrų marių į, tarkime, Pusiaujo Afrikos arba Indonezijos džiungles. Kartu su krikščionybe jie nešė tai, kas vadinama "civilizacija". Tačiau pagrindinis mūsų laikų "misijų kraštas", Europa,  ne laukinės džiunglės. Ironiška ir kartu tragikomiška yra tai, kad europiečių (ir Europos krikščionių) gerovė bei vartojimo mastas pasiekė tokį lygį, kokio planetos ištekliai niekada neleis pasiekti vargingiausioms pasaulio krikščionių bendruomenėms. Gerovė ir vartojimo mastas Pusiaujo Gvinėjos arba Ruandos kataliką skiria nuo Šveicarijos kataliko taip, kaip dangus yra atskirtas nuo pragaro. ("Tarp mūsų ir jūsų žioji neperžengiama bedugnė, ir niekas panorėjęs iš čia negali nueiti pas jus, nei iš ten persikelti pas mus" (Lk 16,26)  iš jau minėto palyginimo apie turtuolį ir Lozorių.) Niekada anksčiau nelygybė pasaulio krikščionijoje nebuvo tokia didelė.
 Tai labai rimtas iššūkis Europos krikščionybės sąžinei. Ar sugebės ji deramai į jį atsakyti? Deja, kai kurie faktai liudija, kad pačioje Europos Bažnyčioje kai kas atkakliai priešinasi pastangoms iš naujo apmąstyti Europos krikščionybės vietą pasaulio krikščionijoje ir įsisąmoninti naują Europos Bažnyčios pašaukimą  nebe vadovauti ir "kepti" įvairias teologines (dažniausiai liberalias) naujoves, ne būti pasaulio krikščionybės (ir krikščioniškosios minties) flagmanu, bet nuolankiai liudyti Kristų kultūroje, kurioje nebėra Dievo. Jei būtų kitaip, jei Senojo žemyno krikščionybės sąžinė nebūtų pažeista pavojingos ligos, Europoje vargu ar atsirastų teologų (ir apskritai krikščionių), šimtų milijonų skurstančių ir badaujančių pasaulio gyventojų (tarp kurių nemažai krikščionių) akivaizdoje aiškinančių, kad homoseksualizmas nėra nuodėmė, kad santuokos sakramentas gali būti teikiamas ne vieną kartą, kad jis gali būti teikiamas tos pačios lyties asmenims, kurie savo ruožtu gali būti kunigais... Koks visko pertekusio ir išlepinto vartotojo antausis pasauliniam skurdui, alkiui ir kančiai! Ir tai daroma prisidengus meilės (o kuo gi dar prisidengsi?) vardu. Jei būtų kitaip, jei Europos krikščionybės sąžinė būtų pajėgi blaiviai įvertinti situaciją, vargu ar atsirastų teologų (Jėzus pasakytų  Rašto aiškintojų), Ruandos, Jugoslavijos ir Darfūro genocido akivaizdoje aiškinančių, kad pragaro nėra, o jei jis ir yra, į jį labai sunku patekti, ir kad nuodėmė yra moderniam žmogui kažkas labai sunkiai suvokiama, labai mistiška ir beveik nerealu, o jei taip  kam apie ją išvis kalbėti? Koks kone visus pasaulio malonumus geidžiančio patirti, visko pertekusio vartotojo spjūvis į veidą pasaulyje siaučiančiai mirčiai ir kančiai! Ir visa tai daroma prisidengus meilės vardu. Juk nepasakysi tiesos, kad taip yra įvykdomas religinės produkcijos vartotojo užsakymas, kalbant šiuolaikiškai, įgyvendinamas vartotojo suverenumas, o vartotojas reikalauja: "NORIU būti saugus ne tik žemėje, Europos postmodernistiniame rojuje, bet ir transcendencijoje". O dar tos iki gyvo kaulo įgrisusios kalbos (jas ypač mėgsta per radiją ir televiziją kalbantys kunigai), kad adventas yra ne liūdesio ir askezės, bet džiaugsmingo laukimo metas! Visiškai teisingai. Bet ar būtina su tokiu užsidegimu kartoti šią mantrą kultūroje (o šiai kultūrai jau priklauso ir Lietuva), kurioje ne tik adventas, bet ir gavėnia yra joy and shopping metas?
 Be abejo, piktojo Dievo mirties teologija yra ir bus perkama prekė ten, kur vien Bažnyčios hierarchų viešos kalbos aktualiais nūdienos moraliniais klausimais sukelia alergiją, o griežta Vatikano pozicija, abortus skelbianti negimusios gyvybės žudymu, kasmet kainuoja tūkstančius paliekančiųjų Bažnyčią. Piktojo Dievo mirties teologija yra skirta kaip tik tokiam vartotojui papirkti. Ji sukuria įspūdį, kad Europos postmodernistinis rojus yra šis tas daugiau už amerikiečio Kagano sociopolitinę metaforą. Ji sukuria įspūdį, kad tikras Dievas Europoje nemirė; priešingai, mirus piktajam Dievui, liko Dievas globėjas, savo mylinčiose rankose, kaip tie Čiurlionio karaliai, laikantis sumaterialėjusią Europą, laiminantis ją ir toliau eiti keliu, kuriuo ji šiandien eina, o tai reiškia, kad Europos Bažnyčia ir toliau gali sau ramiausiai vadovauti pasaulio Bažnyčiai, tai reiškia, kad Europos krikščionybei nėra jokio reikalo iš naujo apmąstyti savo pašaukimą pasaulio krikščionijoje. Bet vis dėlto  kaip toks sotus ir visomis, tiek šiapusinėmis socialinėmis, tiek anapusinėmis metafizinėmis, saugumo garantijomis aprūpintas Europos krikščionis turėtų jaustis pasaulio (nemaža dalimi  krikščioniško) skurdo, alkio, siautėjančios mirties ir kančios akivaizdoje?
 30545. ebola 2005-02-22 11:15
 Labai geras straipsnis.Ziauriai geras.
 30550. dalgis 2005-02-22 12:44
 reikalingas straipsnis, savivokai. Dar viso neperskaiciau varau toliaus skaityt
 30551. dalgis 2005-02-22 12:47
 Na, ko norėt... Galima pasiguost, kad už kokio šimto metų čia bus islamo centras.
 30552. dalgis 2005-02-22 13:09
 Jooooooooo, geras straipsnis, reikia versti į visas kalbas ir išplatinti sumaterialėjusioje europoje, gal bus kas perskaitys, nepatingės.
 30553. kaimietė 2005-02-22 13:14
 Man visiškai vienodai, kur yra krikščioniškojo pasaulio centras ir kokios jo misijos. Geriau pacituosiu dalgį: "O reikia to, kad pati(pats*) susigaudytum savo gyvenime"
 *intarpas mano
 30554. Kaimietei 2005-02-22 13:24
 O msan nevienodai. O ar perskaitėt apie ką tas straipsnis? Kaip manot apie ką? Jei supratot, tada galit neatsakyti...
 30555. kaimietė 2005-02-22 13:30
 >554 O tu jau savo gyvenime susigaudei?
 30556. nuomonė 2005-02-22 13:35
 Taip, neblogas tuščios retorikos pavyzdys. Autorius, manau, jeigu būtų atitinkamo amžiaus, galėtų dalyvauti moksleivių retorikos čempionatuose. Rašant straipsnius manau visų pirma reikėtų bandyti susigaudyti pagrindinėse sąvokose apie kurias rašoma, suvokti jas, o tai gaunasi nei šis nei tas-kaip namas be pagrindo ir dar apverstas stogu žemyn.
 30557. dalgis > nuomonei 2005-02-22 13:46
 apšviesk, apie tas savokas, jei netingi
 30558. dalgis > kaimietei 2005-02-22 13:51
 Suvokimas kokioj aplinkoj gyveni, manau nepamaišys ir "savo" gyvenimo suvokime.
 30560. nuomonė-dalgiui 2005-02-22 15:29
 Paskaityk ŠA berods Nr.735 K. Pociaus straipsnio komentarus. Gal kiek paaiškės. Pasakysiu tik tiek:
 Jeigu mūsų gyvenimą valdo sistemą, kurį ir nustato mūsų elgesio taisykles ir visus vertybinius prioritetus, reiškia egzistuoja ir kažkokia ideologija, kuria mes vadovaujamės, kuri formuoja dabartinį žmogų ir jo dabartinį gyvenimo būdą.
 Tokia pagrindinė ideologija, formuojanti žmogaus požiūrį į aplinką, į Dievą, į kitus žmones, suformuojanti žmonių vertybes ir žmonių GYVENIMO BŪDĄ yra religijos. Mūsų atveju tai yra judaizmas -ST ir jo atšaka krikščionybė -NT, kurį parašė ir kaip jiems reikėjo suredagavo tie patys sistemos kūrėjai( Kristaus mokymo nei su žiburiu nerasi nei krikščionybėje, nei mūsų gyvenimo būde). Visos kitos europietišką civilizaciją formavusios ideologijos ir filosofinės kryptys yra tik išvestinės, manipuliuojančios pagrindinėmis Biblijos idėjomis.
 Kad įvertinti ideologiją (religiją), reikia žiūrėti, kokį žmogų ta ideologiją suformavo ir koks yra to žmogaus gyvenimo būdas. Ką mes turime? Turime nemąstantį (už ji mąsto kiti), nuo ryto iki vakaro skubantį, rūpesčiuose paskendusį žmogų, faktiškai biorobotą, gyvenantį vartotojišką gyvenimo būdą, vis labiau užterštoje aplinkoje, save žalojantį nesveiku maistu, alkoholiu, narkotikais, "menu" ir kitais gyvenimo "malonumais". Tą naikinantį gamtą ir patį žmogų gyvenimo būdą pavadinti laimingu, harmoningu kažkaip neapsiverčia liežuvis. Dar daugiau, pavadinti gyvenimo būdą, kuris naikina Dievo kūrinius, dievišku -dar didesnis nonsensas.
 Taigi, pavadinti religijas-įdeologijas, suformavusias tokį gyvenimo būdą, atstovaujančiomis Dievą yra šventvagystė. Ideologijos, kurios suformavo tokį žmogų ir jo nelaimingą gyvenimo būdą, kuriame visos vertybės apverstos aukštyn kojomis kaip pas šėtoną, ir reikėtų vadinti tikraisiais vardais -SATANISTINĖMIS.
 Tada ir sąvokos pasidaro kiek aiškesnės: Krikščionybėje Kristaus mokymas yra tiek falsifikuotas, kad joje nebėra, greičiau priešingas tikrąjai Krikščionybei (Kristaus mokymui, Jo gyvenimo būdui), piktasis ST "dievas" nėra Dievas, religijų funkcija nėra, kad jungtų žmogų su Dievu, o kad atskirtų žmogų nuo Dievo ir t.t. Tada ir nekiltų klausimai "ar mirė piktas Dievas?", nes tokio niekada ir nebuvo, o tikras Dievas Kūrėjas niekada nemirs, nes Jis, kaip ir mes, yra amžinas ir visados bus gyvas, tame tarpe ir kiekvieno iš mūsų širdyje.
 30563. dalgis > nuomonei 2005-02-22 17:15
 ap-čy (t.y. - ačiū) Dabar aiškau ką turejai uomenyje, sakydamas "supainiotos savokos". Taigi, autorius yra šiek tiek kategoriškas, o tu daug labiau... ir, kad reiktų nepainioti sąvokų, o sakyti: aplinkui tik šėtonas, šėtonas, š... Kita vertus, kai sakai "Kristaus mokymas antiek falsifikuotas" gal gali pateikti ji autentišką, gal girdėjai iš Kristaus lūpų? O jei ir girdėjai, kas garantuotas kad teisingai supratai...
 30564. dalgis > nuomonei 2005-02-22 17:32
 o dėl frazių, piktas or geras dievas mirė, tai be reikalo, karščiuojies, nes ir virduliui - aišku, kad apie objektyvusis dievas turimas uomenyje :) (jau iš žodžių "piktas" ar "geras" turėjai suptarsti)
 30565. dalgis 2005-02-22 17:33
 sorry, turi būti "ne objektyvusis"
 30566. nemoksa 2005-02-22 17:35
 Nuomone, nors anaiptol Martinkaus straipsnis man nera priimtinas (Weber`isko tipo interpretacija: religine doktrina atlieka garantine funkcija del isganymo, "gerojo dievo" doktrina pateisinanti europietiska gerbuvi. Beje, Autoriaus tekste pasitaiko tokiu argumentaciju, kurios man yra labai itartinos, ziurekite paskutine pastraipa:sukuria ispudi.....o tai reiskia, kad.., grazus perejimas nuo ispudzio iki ivertinimo ir Autoriaus (netiesiogiai) teigiamu gairiu ateiciai. Ispudis gali but apgaulingas, o jei autorius vartoja toki termina, tai rodo jo intelektualini atsarguma, baime pasakyt vietoj "sukuria ispudi" - "yra va taip ir taip". bet jei neturi drasos tai pasakyt, lai atsargiau vartoja ta "o tai reiskia, kad"), bet ir paties/pacios vartojamu savoku nuoseklumas nera toks jau, kokio Jums noretusi.
 Komentuoju Jusu argumentacija:
 1.Jus vartojate sociologinio tipo argumentacija, apie tai kad religija yra vertybine sistema, kuri kuria gyvenimo stiliu, sakytumem remus, kuriuose zmogus juda.
 2. Jus pasiulote paziuret i (siandieninius) vaisius siu europietisku ideologiju, kurie jusu manymu yra nekokie.
 3. isvada: sios religijos/ideologijos neatstovauja Dievo, priesingai, yra satanistines.
 Komentuoju nenuoseklumus:
 1.jei vartojate sociologinio tipo argumentacija, tada butina pripazint uz to slypinti reliatyvizma: siame poziureje pasaulis sudarytas is konfliktuojanciu/saveikaujanciu/besiintegruojanciu vertybiniu paradigmu/sistemu (kur viena is posistemiu yra ir religija). Neimanoma pasakyt kuri sistema yra vienintele teisinga, galima tik suvokt prielaidas/isvadas ir jas aprasyt kaip procesus.
 2. butent reliatyvizmo pas jus ir nera: Jus staiga nuo "ideologijos" persokote prie vertinimo, o tai reikstu kad Jus turite ta atsparos taska (kuris nera ideologiskas), kurio atzvilgiu ivertinate tas religijas kaip tolimas nuo Dievo. PLIUS satanistinemis - ka galima pasakyt tik bunant tam tikro tikejimo viduje. Galima jusu paklaust: o jus zinote tikraji Kristaus mokyma (nesuredaguota dabartiniu satanistiniu sistemu kureju)?
 Kitaip sakant, jusu nenuoseklumas slypi cia: religijas/tikejimus kritikuojate reliatyvistinio tipo argumentacija (kurioje tiesa-vertybiu sistema tampa ideologija ir kurioje is principo nera absoliutaus atspyros tasko/tiesos, tik interpretacijos), o paskui pats persokate i viena is tokiu tikejimu, is kuriu dristate viska pavadinti "tikraisiais vardais". sios drasos pagristumu as ir abejoju:)
 3. Apart auksciau minetu neteisetu perejimo, jus visiskai neatsizvelgiate i kitus faktorius, kalbedamas apie dabartinius vaisius (kurie ir man, kaip ir jums, nelabai patinka):pavz industrine revoliucija, kuri susieta su mokslo vystimusi ir mokslo pritaikymu technologiju kurimui - abejoju, kad garo variklio sukurimas, turejes viena is raktiniu roliu, turejo kokiu tai priezastiniu saveiku su jo kurejo religingumu. Dabartine Europa yra neabejotinai tos revoliucijos produktas(kuri man nelabai siejasi su religija, nes netikintis/tikintis gali but abu lygiai geri/blogi mokslininkai). O dabar leiskite priminti, jog bet kurioje salyje, sistemoje (kad ir mums pazystamame ateistiniame komunizme) yra ta zmoniu tendencija prasigyvenus link i snobiskuma, malonumus, persivalgyma ir t.t.(kinai pereitais metais surenge kongresa del nusipenejimo, nes paskutiniais desimtmeciais pagerejus salygoms, priskaiciuojama 200 milijonu kinu su antsvoriu ir visomis is to kylanciomis ligomis). Kitas pavyzdys - kodel uzmirsote nacionalizma, kuris buvo kitas faktorius, "pagamines" siandienine Europa - jis su religija nesusietas tiesiogiai, nes religijos prigimtyje yra siekis apimti visa zmonija, o ne apsiriboti kokia tauta ar bendruomene (nekalbu apie tai, kad "valdzia" religija politizuodavo, ja importuodavo siekiant save sustiprint ir pan - cia kitas klausimas).
 sorry uz rasliavos kieki:)
 30568. nulis 2005-02-22 20:02
 Martinkaus - būras mąstytojas. Medinis peilis.
 30572. varna (eina peklon...) 2005-02-22 21:42
 Juokingas straipsniūkštis. Du tūkstančius metų krikščionys žudėsi tarpusvyje, žudė kitus, prievartavo visą likusį pasaulį. Dabar, kai galų gale turime kelis dešimtmečius atokvėpio ( na, sąlyginio, jei prisimint jugoslavijas, baskus etc.) tai ne - būtent dabar, Martinkaus nuomone, krikščionys pradėjo skęsti hedonizme. O tai, kad ankščiau skendo kraujyje ir neapykantoje, Martinkų, atrodo, pilnai tenkina. Nei piktas, nei geras Dievas nebėra Europos sielos įkvėpimo šaltinis. - sako Martinkus. Ir ačiū Dievui - pridurčiau aš. Juokingiausia, kad Martinku pradeda nuo sakinio : Taigi faktai, faktai, faktai. Nuogi faktai. o paskui pasipila kvaili svaičiojimai apie tai, kaip Kristus kalbėtų Gedimino prospekte, o kaip - Didžiasalyje. Nekalbėk už Kristų, Martinkau, - ne tavo nosiai.
 Gąsdini mus pragaru? Nereikia - krikščionys, ne kas kitas pastatė Osvencimą. Bet Martinkų tai matyt mažai trikdo, nes; Niekada anksčiau nelygybė pasaulio krikščionijoje nebuvo tokia didelė. Tai labai rimtas iššūkis Europos krikščionybės sąžinei. O taip! Jei visi krikščionys būtų pertekę turtais, Martinkus nurimtų. Nes ne krikščionys jam visiškai neįdomūs ir, matyt, žmonėmis dar nalaikytini. Nieko naujo. Žinai, jau geriau bedieviai išgamos homoseksualai ( kurių vienodai ! nekenčia tiek "krikščionys" ale Martinkus, tiek savo laiku naciai), nei apie inkvizicijos laužų šviesų apšviestą Europą svajojantis "filosofas". Ai, tingiu. p.s. Martinkau, paaiškink prašau, ką reiškia: svorio centro gravitacija?
 30574. i 2005-02-22 22:19
 autoriui pritariu . tik kai ,kur rodos jis lyg bando interpretuoti kitaip nyce , lyg ir uzstodamas ji. manau sio humanisto tikrai uzstoti nereikia per toli su jo (nyces)interpretacijoms ir taip nueita. > 30560. nuomonė-, zmogau si tema SA komentaruose aptarta daug sykiu , beje gal Naujojo Testamento orginalus teko vartyt (is tavo kometaru eina suprasti , kad beveik tu zinai ta visa paslepta tiesa) , kad tokia nesamones kliedi ?
 30575. po palme 2005-02-22 23:36
 O Jouzaitis sake, kad Dievas nemire.
 30577. Andrius Martinkus 2005-02-22 23:45
 O nuoseklumo vardan, už honorarą (iš kurio dievobaimingas Pusiaujo Gvinėjos katalikas galėtų prasimaitinti 1,5 metų) nedelsdamas skubu nusipirkti bilietą į pasaulinį krikščionybės centrą Burundį, kuriame garbinsiu Piktąjį Dievulį giedodamas savo paties sukurtą odę: "O Burundi, Burundi - krikščioniško pasaulio žiburį; Piktasis Dievulis su Pikta Apvaizda ploja katučių matydamas kaip tu skursti; Ir Jėzus Piktasis Didžiasalyje jiems piktai atkartoja "Burundi, Burundi - tu tikras šaunuolis, Šveicarijai ir Monakui iki tavęs toli, toli; Burundi, Burundi, krikščioniškojo pasaulio žiburį"
 30578. kunix 2005-02-22 23:48
 "Kritinės krikščioniškos sąmonės požiūriu, ir vienu, ir kitu atveju ne viskas yra gerai." Šaunuolis, Kolega Andriau. Tikrai ne viskas gerai. Klausimas tik, ar ir Tavo kritikoje viskas gerai? Gerai Tau būt tokiam AIŠKIAM. Mano didesnė pusė - Tėvo Saulaičio teorijoje ir praktikoje, mažesnė - Tavo argumentais remiasi. O jei dar Bušo krikščionybės ambivalentiškumus pridėt kaip euro/Vakarų kristokritiką, tai suvis skeltaprotis lieku. Kaip tokiam NEAIŠKIAM išgyventi, jei ne su piktu ir geru DIEVU kartu? "Du viename"? :)
 30579. Lorero 2005-02-22 23:58
 Straipsnis iš esmės geras. Pavyduoliai, kurių savęs vertinimas neadekvačiai tikrovei aukštas, pasitaikantį vieną kitą trūkumą be galo išpučia, džiaugdamiesi, kad pavyko kažką netobula pastebėti. Patys jie nepajėgūs parašyti nieko, ką vertėtų spausdinti ir siūlyti kitiems žmonėms paskaityti, tad savo menkavertiškumo jutimą bando nuslopinti menkindami kitus. Juokinga. A. Saulaitis kažkada sakė: "Visada atsiras tokių, kurie sakys, kad darbą padarei blogai. O tu atsakyk: "ateis kitas ir padarys geriau". Taip atsakyk ir dirbk toliau savo darbą". Straipsnio autoriui linkiu nekreipti dėmesio į piktavališkus komentarus, nes iš tikrųjų jie komentuoja ne straipsnį, o savo nesugebėjimą. "Šiaurės Atėnai" barsto perlus kiaulėms: daugeliui jų komentatorių vieta ne šiame puslapyje. Tik neaišku, kodėl būtent čia jie spraudžiasi.
 30580. nemoksa 2005-02-23 00:41
 Lorero, keistai cia jus. jums patikusio straipsnio kritikai yra pavyduoliai (...)bandantys nuslopinti savo menkavertiskumo jausma? Martinkus pristate savo (ir kitu saltiniu sofurmuota) poziuri, puiku. Ir ka jus zinote apie cia esanciu nepajeguma parasyti nieko? Ir ar tikrai esate isitikines, jog Martinkus nera tokiu pat budu pakritikaves kitu (kaip buvo pastebeta, tai padare netgi siame straipsnyje, pavz apie gerbuvi) kokiame SA komentaruose?
 Martinkaus diagnozes man nei maziau, nei daugiau nei "darbo hipoteze", kuria reikia apsaudyti - kaip te sako Biblijoj - "istirti ugnimi":)
 30581. IVS 2005-02-23 00:56
 O man diskusija patiko labiau už straipsnį. Ką tai galėtų reikšti?
 30582. si 2005-02-23 01:23
 Šališkumą, IVS:)
 30583. ? 2005-02-23 01:24
 30591. nemoksa 2005-02-23 02:01
 IVS, laukiam Jusu indelio i sia diskusija:)
 stipraus ir kieto:)
 30592. nemoksa 2005-02-23 02:09
 kalbos apie raugintus kopustus, spirgus ir panasius dalykus tikrai ne is bado:)
 is skrandinio patriotiskumo, palaimintos socios jaunystes atsiminimu,
 del nuotolio nuo tu materiolu, patenkinanciu viena is pagrindiniu zmogisku - degalu - poreiki:)
 30593. nemoksa 2005-02-23 02:10
 mano komentaras buvo skirtas kaimietei, atsakant i ankstesniame numeryje isreiksta pastebejima:)
 30594. Paršelis perluose 2005-02-23 02:35
 Paaiškinkite kvailam paršeliui - ką norėtą pasakyti šiuo sakiniu:
 "Jei būtų kitaip, jei Senojo žemyno krikščionybės sąžinė nebūtų pažeista pavojingos ligos, Europoje vargu ar atsirastų teologų (ir apskritai krikščionių), šimtų milijonų skurstančių ir badaujančių pasaulio gyventojų (tarp kurių nemažai krikščionių) akivaizdoje aiškinančių, kad homoseksualizmas nėra nuodėmė, kad santuokos sakramentas gali būti teikiamas ne vieną kartą, kad jis gali būti teikiamas tos pačios lyties asmenims, kurie savo ruožtu gali būti kunigais... Koks visko pertekusio ir išlepinto vartotojo antausis pasauliniam skurdui, alkiui ir kančiai!"
 Kaip gėjų santuokos susijusios su pasauliniu skurdu ir alkiu? O jei alkio ir skurdo nebūtų tai gėjų santuokos būtų OK, taip suprasti?
 "Jei būtų kitaip, jei Europos krikščionybės sąžinė būtų pajėgi blaiviai įvertinti situaciją, vargu ar atsirastų teologų (Jėzus pasakytų  Rašto aiškintojų), Ruandos, Jugoslavijos ir Darfūro genocido akivaizdoje aiškinančių, kad pragaro nėra"
 Paršelis pasimetęs. Nejaugi genocidas Ruandoje įrodo pragaro egzistavimą? Padėkite beraziumiui blaiviai įvertinti situaciją.
 30596. nemoksa 2005-02-23 03:02
 ochs tu simts ir daugiau pypkiu, galvojau jog komentara Kaimietei rasiau i "laiskus" susimaisiau tarp atidarytu puslapiu...na viskas,kad jau taip, ainu paskaityt ko ir miegot, o tai galva visai susisuks...
 30599. zvierius 2005-02-23 05:27
 Paršeli, jei alkio ir skurdo nebūtų, tai gėjų santuokos nebūtų "OK". Norėta pasakyti, kad kai kažkas miršta iš bado, tai kitas neturėtų džiūgauti, o tuo labiau pulti ištvirkauti. Juk taip paprasta suvokti šio ir panašių straipsnių esmę. Tam tiesiog pakaktų ATIDŽIAI perskaityti NT.
 30601. cikada 2005-02-23 08:20
 jau kai paskaitai shita martinku...pas ji gaunasi, kad uzh visas pasaulio blogybes kalti tik krikshchionys...mano ruschiu isitikinimu, Dievo nebuvima irodineja tik menkystos...beje, kam irodineja? nebent eilini karta sau...
 30605. Rolkie 2005-02-23 09:48
 ajatauuuuuuuuuuuu... Saugokites automobilio!
 30606. muse 2005-02-23 09:52
 "svorio centro gravitacija" manau klausia kiekvieno tik vieno - ar tu nori tiketi? kas ryta tas klausimas tikrina mane, ir man nesvarbu, kaip vadinasi tas, kuris ji uzduoda, ir kur jo centras:)
 30608. ebola 2005-02-23 10:21
 Parseliui> Isivaizduok, kad lytiniu budu plintancios ligos igautu epidemijos mastelius.Ka darytu zmones, desperatiskai megindami apsisaugoti nuo to? Kad homikai vel butu nutrenkti i pogrindi, tai fakc.Va tai ir turima omeny situo sakiniu.Man atrodo, kad pederastija buvo tapusi norma visais dekadansu laikais.Kaip ir grupinis seksas, viesas seksas, atvira prostitucija ir t.t.Epidemijos atveju, katras pervertas nespetu pasislepti, tam butu liudna...niekas nepaisytu nei jo teisiu nei intelekto;)Nemanai?
 30611. Paršelis perluose 2005-02-23 11:05
 A jo tu čia tai gerai suformulavai, tikrai ir kągi darytų žmonės lytinių būdu plintančių ligų epidemijos akivaizdoje. Gal pradėtų naudoti prezervatyvus? Tikrai ne. Kokia nesąmonė. Va pavyzdžiui Afrikoje kur AIDS jau senai peraugo iš epidemijos į pandemiją, kunigai mokina, kad prezervatyvais negalima naudotis nes jie ne tik, kad neapsaugo, bet priešingai, jie būna apkrėsti AIDS (aš linkęs tuo besąligiškai tikėti - kas gi šitaip naglai ir begėdiškai meluotų kančios ir bado akivaizdoje)
 http://news.bbc.co.uk/2/hi/programmes/panorama/3180236.stm
 30614. pasipiktines skaitytojas 2005-02-23 11:15
 Ar autorius tiki Dieva? Kam reikia spekuliuoti apie tai, ko nesupranti, ir kas Tau is tiesu nerupi? Dievas negali buti nei piktas, nei geras, nei mires, nei gyvas. Jis yra viskas ir visoks, taip pat ir joks, issyk. O kad daug zmoniu nusisuko nuo Dievo, yra tik apgailetinas faktas. Jo priezastys ir pasekmes yra, manau, visems aiskios ir gerai zinomos.
 30615. ebola 2005-02-23 11:19
 Afrika yra didelis zoologijos sodas.Kunigai turi omeny, kad prezervatyvu nevalia naudoti antra karta.Kai formulavau, pirmiausia galvojau apie save.As ir taip nesu pernelyg tolerantiskas pederastams.Epidemijos atveju - visai pasiusciau. Bendrai tai labai gerbiu Popieziu uz jo antipederastiskas nuostatas.Tikiu kad negali buti kitokiu normaliu santykiu kaip vieno vyro su viena moterimi per viena gyvenima.Ir tai ne per daznai.Ir savo poziuri be didesniu skrupulu ginciau lazda.Sautuvu - nezinau, bet lazda jau ismegintas dalykas.Veikia.
 30616. Paršelis perluose Ebolai 2005-02-23 11:34
 Dėkui, kad išaiškinai situaciją, pasirodo kažkokie nenaudėliai (nenustebčiai jei tai būtų gėjai) Afrikoje platina prezervatyvus, kurie yra ne tik skylėti kaip rėtis, bet jau ir panaudoti.
 30617. nuomonė-nemoksai 2005-02-23 11:49
 Bandysiu dar parašyti, nors labai rizikuoju-jaučiu Nuomonienė nebeduos ir kopūstienės (spirgų nebegaunu jau seniai) už visokius panašius komentarus.
 Negaliu nesutikti su Jūsų pastabomis. Iš ties aš nepakankamai pagrindžiau savo teiginius, išvados- labai aštrios ir kategoriškos, aš ir pats laikau jas sąlyginėmis (kad ir dėl satanizmo). Tam turėjo įtakos ir teksto apimtis. Pabandysiu suformuluoti "atspyros taškus/tiesas", kuriomis aš rėmiausi. Čia reikia lįsti į labai slidžius pasaulėjautos, pasaulėžiūros, pasaulėdaros reikalus, į kuriuos mokslui yra griežtai uždrausta kišti nosį.
 1. Visų pirma, aš manau, kad nėra daug tiesų, o yra tik viena tiesa , išeinanti iš Dievo- Kūrėjo, kurio minčių materializacija ir yra visas mus supantis pasaulis. Galima paprieštarauti, o gal Dievo nėra? Bet kaip atsirado visa ta harmonija, tas sudėtingiausias , save palaikantis gyvas organizmas. Ar galite įsivaizduoti, kad pats savaime iš chaoso atsirastų toks primityvios žmogiškos minties materializuotas mechanizmas kaip Boingas -734, ar jūsų mobiliakas, tai kaip pats savaime, be minties materializavimo, galėjo atsirasti milijonų milijonus kartų sudėtingesnis mechanizmas- kad ir kokia bakterija? Taigi, tiesa galima būtų pavadinti Dievo minčių sukurtą programą. Kitos mintys, neatitinkančios dieviškų minčių, šioje programoje veikia kaip virusai kompiuteryje ir programa gali "užlūžti". Visokios žmonėms PRIMETAMOS "tiesos" trikdo programą ir veda prie katastrofos. Tą mes matome ir mūsų žemelėje: žmonija eina į susinaikinimą (tikiuosi žmonės susipras ir to neįvyks).
 2. Žmogus yra sukurtas pagal Dievo paveikslą ir panašumą. Jis yra Dievo kūrybos viršūnė ir pats yra kaip Dievas, nes turi visus tas pačias energijas, jausmus, protą, sugebėjimą mąstyti ir materializuoti savo mintis- KURTI.
 3. Dievas žmogui davė visišką laisvę. Žmogus yra viso materialaus pasaulio valdovas.
 4. Kadangi žmogus turi visas dieviškas savybes, už jį stipresnis yra tiktai Dievas ir gali būti stipresnis TIKTAI KITAS ŽMOGUS AR ŽMONIŲ GRUPĖ. Žmogų pavergti gali tik kitas žmogus.
 5. Dėl kažkokių priežasčių, kažkada sutriko kai kurių žmonių energijų balansas- atsirado disharmonija. Kada pas žmogų pradeda vyrauti kuri nors energija: pavyzdžiui puikybės, žmogus pasijunta "elitu" ir jam užeina noras pavergti kitus žmonės. Kad iškilti virš kitų žmonių, BŪTINA PAŽEMINTI KITUS ŽMONES. Kad tai padaryti reikia atskirti žmogų nuo Dievo, sukurti tokį GYVENIMO BŪDĄ, kad žmogus neturėtų laiko būti žmogumi, kad neturėtų laiko mąstyti, kad priimtų kitų sumastytas "tiesas", kad atrofuotųsi jo mąstymo sugebėjimai ir, aišku, įteigti žmogui, kad jis yra menkas, nuodėmingas, žemės dulkė. Čia truputį peršokau, paskubėjau...
 6. Taip pradėjo kurtis valstybės, civilizacijos: prasidėjo "progresas", o žmonių kultūra ir sugebėjimai vis menko ir tolo nuo dieviškųjų.. Žinomiausia ir įtakingiausia buvo Egipto valstybė. Visa dabartinė valdymo sistema nieko iš esmės nesiskiria nuo Egipte sukurtos. Žyniai, turintys ezoterinių žinių ir sugebėjimų paveikti, valdyti žmones, apie kuriuos visiškai nenutuokia kiti žmonės (jie net turėjo savo atskirą kalbą, kad kiti, nepašvęstieji negalėtų prie jų prieiti) turėjo absoliučią valdžią. Faraonas buvo tik jų statytinis-marionetė. Taip viskas ir dabar: yra žmonėms nežinomas valdymo centras (apie tai minėjo ir Sorošas) ir nieko svarbaus nesprendžiantys prezidentai- marionetės.
 7. Kad efektingiau įgyvendinti 5 punkte paminėtus dalykus, užvaldyti visą pasaulį, Egipto žyniai ir jų palikuonys ir sukūrė religijas. Skaitykit Bibliją kaip buvo sukurtas Judaizmas. Tuo pačiu pagrindu buvo sukurta Krikščionybė ir Islamas. Visų jų pagrindinė idėja yra ta, kad žmogus yra menkas ir turi garbinti Dievą (pagalvokite, ar harmoningam Dievui gali būti reikalinga ir malonu, kad Jį garbintų jo vaikai?). Visos kitos ideologijos, filosofijos yra tik variacijos žmogaus menkumo ir Dievo garbinimo BŪDŲ tema (dėl šių smulkmenų ir pavyksta sukiršinti žmones, dėl jų vyksta karai). Susidaro paradoksali situacija: religijos, turinčios didžiulį ezoterikos užtaisą, galintį veikti žmogaus sąmonę ir formuoti jo gyvenimo būdą, laisvai veikia valstybėse, faktiškai nepastebimai kontroliuoja jas, o mokslui ezoterikos tyrimams, kaip ir Egipto laikais, yra uždėtas tabu, nors ir virduliui aišku, kad egzistuoja taip vadinami "parapsichologiniai", "paranormalūs" reiškiniai.
 8. Man nekyla abejonių, kad Kristus bandė "atkoduoti" žmonės (žydus) ir grąžinti juos į Dievišką kelią, gyvenimo būdą. Tai matyti iš jo pagrindinių NT išlikusių teiginių priešingų tuometiniam ir dabartiniam žynių suformuotam gyvenimo būdui: atiduoti visišką pirmenybę dvasinėms vertybėms, o ne materialinėms, nes Dievas yra jau pasirūpinęs žmogumi, sudaręs visas sąlygas, kad jis būtų laimingas, o ką turime dabar? Nekeršyk, neteisk, neprisiekinėk..., o mes visur vadovaujamės principu "akis už akį", teismai ir kalėjimai klesti, prisiekinėjam ir Konstitucijai ir Biblijai...Kad Kristus buvo priešiškas žinių diktatūrai įrodo tai, kad jų sukurtose okultiniuose, ezoteriniuose ritualuose Kristus vis dar kankinamas prikaltas ant kryžiaus, žmonės verčiami valgyti Jo kūną ir gerti Jo kraują...
 Užteks. Atsiprašau už kiekį.
 30618. ebola 2005-02-23 12:00
 :D Kam po velniu rupi tokie tekstai apie kandonus, kam rupi tie kandonai? Jeigu gyveni normaliai, jie gyvenime nedalyvauja, nera ko ne galvoti apie juos.Cia kaip vienkartiniai svirkstai narkotikams.Kai nevartoji - kam tau tie svirkstai? Kai santykiai stabilus - kam tie kandonai? Kam po velniu rupi pederastai, kai jie nelenda i akis? Kai nera epidemiju - man jie nerupi.Tik tegu viesai nesidemostruoja, nes tada as jauciuosi blogai.O blogai jaustis nemegstu.Ir visos bedos.
 30619. istorija 2005-02-23 12:07
 GDR - gandon detskogo razmiera
 30622. nemoksa>nuomonei 2005-02-23 12:37
 Na, dabar visi taskai sudelioti ant "i":) Mano pretenzija buvo tik ta, kad nuo varganu (ne del jusu nesugebejimu, bet toks bendras lygis tepasiektas) vadinamu moksliniu prielaidu persokote link tikejiminiu isvadu. Bet, jei teisingai supratau, suklydau jas palaikes prielaidomis (is kuriu vedamos isvados), jos buvo tik iliustracijos jusu pasauleziurai. Dabar as ramus, is mokslo tikejimo negaminama:)
 ir vis tik:)
 Kodel jums teigus, kad tik Dievas stpresnis (ne brutalios galios palenkti savo valiai prasme) uz zmogu, jums atrodo bloga religijos pagrindine (jusu manymu) ideja, jog zmogus menkas ir turi garbinti Dieva?
 O siaip vistik manau, kad jusu ideja, jog galima "prisijungti" prie Dievo apeinant "ideologijas", "ezoterijas", institucijas yra (pagirtinas, bet) nerealus. Mano ziniomis tiesiog to nera, o tai skelbe saukliai galiausiai kure savo grupes, kuriose jie tapdavo atsparos tasku kitiems - taigi, ideologizuota institucija, per kuria visu pirma bandoma pasiekt dievybe. Ir jei jau taip, gal nereiktu tai vertint neigiamai (neatsisakant tobulint) - gal tai neisvengiama zmogiska "kondicija"(=condition)o galimybe apie ja turet samoninguma, anaiptol nereiskia freudiskos-psichoanalitines galimybes nuo jos "isgyti" (isisamoninimo metu sunaikinamas komplekso kruvis):) O jusu zvilgsnis tarsi teigtu, kad galima:) Man labiau patinka siu dalyku aprasymas kaip neisvengiamositampos tarp spontaniskos sakralumo patirties (kai suvokiama jog Dievas giliau uz bet kuriuos iki siol istartus zodzius) ir butinybes tai racionalizuot(issakyti, deja, vel zodziais,naujomis ju kombinacijomis, istorijos teologijomis/filosofijomis, perduoti institucijomis - pavz SA komentaruose:))
 30623. rebeka katzenelenbogen 2005-02-23 12:58
 Ir man pasirodė, kad genosse A.M. netiki Dievą. Nei mūsų, nei Jūsų. Šiaip jau norėjo pasakyti, kad Jūsų tikėjimas ir visas jo anstatas kraupiu tempu eina šaibom. O dėl kondomų pritariu ebolai - va, manasis katzenelenbogenas niekad nėra vartojęs. Įtariu,kad jis jo nevartoja ir truktelėjęs kur į šoną. Yra tiesiog techniškas ir tiek. Sakau, nes žinau...
 30627. nuomonė-nemoksai 2005-02-23 13:41
 1. Dėl garbinimo. Vėl reikėtų remtis aukščiau pateiktomis prielaidomis. Ir vėl gi reikėtų įvesti dar vieną nemokslišką, nepamatuojamą sąvoką MEILĖ. Ar ji yra, vėl gi aš negaliu įrodyti. Tiek, kad aš ją jaučiu. Jeigu tą energiją aš turiu, ją turi kiti žmonės- reiškia ji yra būdinga ir mūsų Tėvui Dievui. Taigi remiantis mano 2-a prielaidą apie panašumą ir dar pridėjus Meilę, su kuria Dievas kūrė žmogų išeina taip, kad Dievo jausmai savo sūnums ir dukterims yra analogiški mūsų jausmams savo vaikams, analogiški yra Dievo viltys ir lūkesčiai savo vaikų atžvilgiu. Dabar ar jums teiktų malonumą, jeigu Jūsų vaikai su jumis bendrautų TIKTAI kažkieno primestomis, ne savo sugalvotomis frazėmis, garbintų jus šliaužidami prieš jus ant kelių ir vis kartotų aš menkas, aš kvailas, aš nusidėjėlis, duok man duonos kasdieninės? Aš jaustumėte pasididžiavimą tokiu vaiku, ar nebūtų liūdna ir labai labai skaudu į tokį žiūrėti? Kad panašiu būdu garbintų vaikai, gali norėti tiktai visiškai iškrypęs tėvas, kuriame meilės nėra nei lašelio.
 2. Dėl "prisijungimo". Manau, kad mes visi , kiekvienas iš mūsų, esame prisijungę prie Dievo. Visi mes esame VIENAS. Skirtumas tiktai tas, kad mes nevienodai jaučiame tą "prisijungimą", nevienodai jaučiame Dievą. Ar kad pajausti Dievą reikalingos įvairios institucijos su savo okultiniais metodais, tegu sprendžia kiekvienas asmeniškai. Man Dievas yra visiškai realus, kaip ir visiškai realūs yra jo nuostabūs kūriniai: žmonės, Žemė, Saulė, visa supanti Gamta, Visata. Viskas kas mus supa yra REALIOS materializuotos Dievo mintys. Nežinau, kiek tai yra protinga nuomonė, kad norint jausti Dievą reikia slėptis nuo Dievo minčių už storų negyvų mūro sienų ir, dirbtinių stabų apsuptyje, ten atlikinėti pirmam punkte aprašytus okultinius ritualus?
 Man labai priimtini iš Jono Evangelijos išredaguoti Kristaus žodžiai(vėl gi negaliu įrodyti): "Nurodymų, kaip dera gyventi, neieškokite Šventajame Rašte, nes įsakymus diktuoja gyvenimas, o tai, kas Rašte parašyta - nebegyva. Iš tiesų sakau jums, Mozė gavo įsakymus iš Dievo, pasakytus gyvu žodžiu. Ir jis byloja apie gyvenimą. Šį žodį ištarė Gyvybės Dievo lūpos ir skelbė pranašai gyviems žmonėms. Visa, kas gyva, liudija Gyvybės darną. Ją teigia žolė, medis, upė, kalnas ir paukščiai, dangus ir žuvys, ežerai ir jūros, o ypač ieškokite to liudijimo savyje".
 "Iš tiesų, sakau jums: visa, kas tikra ir gyva, labiau liudija apie Dievą, negu negyvas raštas. Viešpats sukūrė gyvybę visuose pavidaluose tokią, kad ji bylotų apie amžiną gyvenimą ir mokytų žmogų tikrojo Dievo priesakų. Dievas juos ir rašė ne į knygų puslapius, BET Į JŪSŲ ŠIRDĮ IR JŪSŲ DVASIĄ. Tai liudija jūsų alsavimas, jūsų kraujas, jūsų kaulai, jūsų oda, jūsų akys, jūsų ausys ir kiekviena, kad ir menkiausia jūsų kūno dalelytė. Šie priesakai glūdi visur - ore, vandenyje, žemėje, augaluose, saulės spinduliuose, jūrų gelmėse ir kalnų aukštybėse".
 30629. nemoksa>nuomonei 2005-02-23 14:21
 Nuomone, nezinau is kur paemete isredaguotus zodzius, bet net darant prielaida (sunkiai itikinama, nes esu domejesis tais dalykais is dideliu knygu, parasytu sulinkusiu profesoriu, kalbanciu 12 mirusiu kalbu, apie Rasto saltinius - ten gana kritiskai atsiliepiama apie tokias prielaidas. Zinoma, galima sakyt kad tie profesoriai yra sistemos aukos, o "as" va zinau tiesa - kaip bjaurioje Brown falsifikacijoje "de vincio kodas") kad tie zodziai teisingi (pazodine prasme, nes nepazodine tai yra tai ka pavadinau spontaniska religine patirtimi virs/po/uz zodziu, kuria bandoma isreikst), bet kokiu atveju tai ZODZIAI, issaugoti KIENO? Zmoniu, kurie jais tikejo = tokiu atveju, institucijos - ne formalia-juridine prasme, o placia, sociologine prasme. Ir apskritai, kodel jums apskritai vartot judeju-krikscioniu tradicijos terminologija? Siuo atveju man logiskesnis variantas tai, kas vadinama "filosofu dievu" (kuris nera mano). As tai vis delto "asmeniskai sprendziu", kad institucijos yra reikalingos, zinoma, sutikdamas su jumis, kad pavz mums artimiausiai pazystamoje kataliku baznycioje buvo mazai kam tikusiu radikalizavimu (nuodemes, pykcio, sekso ir t.t.) Bet del objektyvumo reikia matyt, kad istoriskai situacija buvo sudetingesne. Pavz skaiciau, jog tuo paciu metu, viduramziais, buvo nesiojamas koks tai rubas imantriu lotynisku pavadinimu, kuris turedavo iki minimumo sumazinti sueiti, tik ap(si)vaisinimui, o Romoje puikiausiai klestejo OFICIALUS viesnamiai, viskas toje pacioje, stiprioje religineje erdveje. panasiai ir su kitomis doktrinomis. O atsinaujinimo/sustabarejimo procesas neisvengiamas net meileje.
 30630. ebola 2005-02-23 14:34
 kokioj meilej, nemoksa?
 30631. nuomonė-nemoksai 2005-02-23 14:45
 Dėl nieko nesiginčysiu- kiekvienam savas kelias. Be to laikas, laikas...- vis dar gyvenu sistemoje:). Tik nemanau, kad Meilė sustabarėja. Ji paprasčiausiai "išeina", kada jai nesudaromos tinkamos sąlygos, nekuriama tinkama jai erdvė. O okultinėje, vartotojiškoje visuomenėje(priešingoje dieviškajai) sąlygos nėra tinkamiausios. Todėl ir Meilės nedaug, jos trūksta, ji nepastovi. Ačiū už gerą diskusiją:)
 30633. 2 nuomonei 2005-02-23 15:13
 "Jono Evangelijos išredaguoti Kristaus žodžiai" - tu kartojiesi ...gal pasakysi pagaliau is kur imi siuos zodzius , nes vel pasikartosiu kad klaidini zmones , jono evangelijoje to nera , nors ir kaip primygtinai teigtumei
 30634. Mustafa iš Eurabijos 2005-02-23 15:29
 Tuoj mūsų čia bus labai daug, o tada pasibaigs ir homoseksualumas, ir hedonizmas, ir krikščionybė. Alach akbar! Pradėkite savo vaikus mokyti arabiškai, nes užaugus- pravers.
 30638. Edma 2005-02-23 16:02
 "Didysis iššūkis, kuris buvo mestas mirtingajam žmogui, yra toks: Ar patiriamas kosmoso vertybės prasmes jūs nuspręsite įasmeninti į savo paties besivystantį vidinį aš? ar atstumdami išlikimą leisite šitoms Aukštybės paslaptims nieko neveikti laukiant kito tvarinio veiksmo kuriuo nors kitu metu, kuris savaip pamėgins įnešti tvarinio indėlį į ribinio Dievo evoliuciją? Bet tai jau bus jo indėlis į Aukščiausiąjį, o ne jūsų. Šito visatos amžiaus didžioji kova yra tarp potencialo ir aktualo  aktualizuotis stengiasi visa tai, kas dar neišreikšta. Jeigu mirtingasis žmogus pradeda jaudinantį žygį į Rojų, tuomet jis eina pagal laiko judėjimą, kuris kaip srovės teka amžinybės upėje; jeigu mirtingasis žmogus amžinąją karjerą atstumia, tuomet ribinėse visatose jis juda prieš įvykių srovę. Mechaninė kūrinija nenumaldomai juda toliau sutinkamai su Rojaus Tėvo atsiskleidžiančiu tikslu, bet valinis tvarinys vaidmenį gali pasirinkti, priimti arba atmesti asmenybės dalyvavimą amžinybės jaudinančiame patyrime. Mirtingasis žmogus žmogiškosios egzistencijos aukščiausiųjų vertybių sunaikinti negali, bet jis gali labai aiškiai užkirsti kelią šitų vertybių evoliucijai savo paties asmeniniame patyrime. Dievo dovanos  jo tikrovės padovanojimas  yra ne atskyrimas nuo savęs; jis neatskiria kūrinijos nuo savęs, bet aplink Rojų skriejančiuose kūriniuose jis sukūrė įtampą. Dievas pirmiausia žmogų myli ir jam suteikia nemirtingumo potencialą  amžinąją tikrovę. Ir kada žmogus Dievą myli, tada žmogus iš tikrųjų tampa amžinas aktualybėje. Ir štai kokia yra paslaptis: Kuo arčiau žmogus priartėja prie Dievo meilės dėka, tuo didesnė yra to žmogaus realybė  aktualybė. Kuo daugiau žmogus nuo Dievo traukiasi, tuo daugiau jis priartėja prie nerealybės  egzistencijos nutrūkimo. Kada žmogus pašvenčia savo valią Tėvo valios vykdymui, kada žmogus Dievui atiduoda viską, ką jis turi, tada Dievas iš tiesų tą žmogų padaro didesnį negu jis yra."(1285-03) http://www.urantija.lt/
 30640. slogutis 2005-02-23 17:01
 Kiekvienas už save ir Dievas prieš visus...
 Jezus ir šiandien išlieka toks pat radikalus, tarsi naivus ir neįmanomas, toks šventas idiotas, koks buvo prieš 2000 metų. pasaulis tebegyvena pagal ST. Ir nmuostabu, kad NT ppagrindu sukurta Bažnyčia su visa savo tariamai sunkia ir komplikuota istorija yra tokia pat radikali, aktuali, naivi ir neįmanoma - pasaulio sunkumų akivaizdoje - kokia buvo katakombų laikais.
 Gal galima sakyti, kad šaindieninis krikščioniškos Europos mesianistinės ekspansijos pavidalas yra demokratijos plėtra. Ją stumia Amerika. Ir ši pastanga atrodo naivi, neįmanoma ir labai prieštaringa. Galbūt dėl to, kad demokratinės humanistinės idėjos, nors ir kilo iš krikščionybės, buvo šiek tiek per savitos, sektantiškos, (gal masoniškos?... nežinau), kaip ir, pavyzdžiui, ezoterika ir sektantiškumu dvelkianti čia dėstoma nuomonė. Nežinau, kodėl bet čia per daug žinojimo, per mažai nuolankumo, savo ribotumo suvokimo. Per daug velniaviškos "meistrystės". Per mažai pasitikėjimo epochalinę išmintį telkti sugebančia Bažnyčia, Jos Tradicija.
 Nuobodu. Bet ar teresei reikėjo didelio intelektualinio įmantrumo?
 30642. nemoksa 2005-02-23 18:09
 Ebola, tai kad manau bet kokioje meileje. Bent kiek siekia mano gyvenimiskos zinios, niekam nera pavyke pasiekus kulminacija, issilaikyt "ant bangos" pastoviai: po nuostabiu pojuciu, apsisprendimu ir t.t, labai greit galima susipykt del kokio nieko dviem dienom:) Bangavimo principas - neverta dramatizuot:)Kol kas kitu liudijimu neturiu - jei kas suteiktu, buciau dekingas:)Tas pats bangavimas budingas ir religineje veikloje (slogucio mineta Terese neisvenge to), mene, mokslineje veikloje. Nebent murininkai visad pastoviai, taurele ismete, plytas krauna i siena:)
 Gal murininku tapt, o tai tie bangavimai jau atsikyrejo:)
 30643. nemoksa 2005-02-23 18:10
 ale jau busiu bolda uzdirbes? o kaip nuimt, nezinau, sakau is anksto:)
 30644. nemoksa 2005-02-23 18:11
 30645. nemoksa 2005-02-23 18:11
 gal nusieme, pabandzius...
 30646. toto 2005-02-23 18:17
 :) nusiima, tik kai į sekantį komentarą įrašai prieš tai pamirštą ženklų "poros" antrąją dalį :)
 30647. nemoksa 2005-02-23 18:19
 padekit, gelbejimo rata kas ismeskit:) (cia jau boldas tinka:))
 30648. nemoksa 2005-02-23 18:23
 TOTO kaip visad budrus virtualus budrautojas:) Aciu:)
 30649. korna 2005-02-23 19:12
 ...nebūkit mūrininku, Nemokša. Kai orai visai atšąla, jie prašo bent vidaus pertvaroms mūrą keisti į gipso kartoną...
 O šiaip tai užėjau tik kelio paklausti į tą smėliu užpustytą bažnyčią Danijoje... Grožis yra Dievas......
 30650. po palme 2005-02-23 19:34
 Gavenios rekolekcijos Satenuose ir kas nutiko veliau
 Programoje trikove; sachmatai, begimas ir plaukimas pries srove.
 Ir stai pagaliau gavenia. Susikaupimo valanda. Prie sachmatu lentos seda A. Juozaitis ir A. Martinkus. Abu zaidzia baltais. Arvydas sedi rytu pusej, ji treniruoja F Dostojevskis. Andrius stovi. Vakarai laukia, kol sesis, tada bandys patraukti kede. Treneris Jeremijas pakviecia JP2 atsisakyti vadovavimo (su kuo anas is kart sutinka)ir pasiuncia ganyti jauciu. Pietus meldziasi, Siaure iesko malku, netycia atranda nafta ir paskesta gerbuvy. Prie duru stovi Ebola ir is dalyviu atimineja prezervatyvus. Jis uzsiemes pirma eile, ant staliuko isdeliojes tai, ka ta diena Dievas dave, dalinasi su prijaucianciais ir vaiko muses. Po palme su Nemoksa garsiai nuryja seile ir pasidalina alum. Atsidaro turistu pusrycius. Tuo tarpu macas prasideda: Cia jau reikia pradeti kalbeti apie meile, sako Arvydas ir paeina I E4. Andrius galvoja kurion pusen jam patraukus. Sriubtelna Ebolos alaus, bet greit susivaldo ir pasidalina su badaujanciais vaikais. D5-garsiai pareiskia. Meiles religija trukdo blaiviai ivertinti padeti. Jeremijas pritarianciai palinguoja galva. Andrius pabaigia alu. Issaukianciai paziuri I Arvyda. Dostojevskis nedrasiai isgeria Prozaka ir kazka pasnibzda I ausi savo aukletiniui. Tas praranda ama: Mire? Kada? Dostojevskis issitraukia is kisenes suglamzyta telegrama ir garsiai perskaito: Dievas sunkiai susirgo tsk yra vilties pasveikti tsk treciadieni atvaziuokit laidoti tsk. Po palme suklykia is dziaugsmo: Dabar viskas galima ir tekstelna ranka per uzpakali praeinanciai kaimietei. Paskui susigesta ir atsipraso. Mintyse nusikeikia: Prakeikta sazine, o sake dingsta Amerikoj. Susikti atavizmai. Priekaistingai pasiziuri I Arvyda ir I tuscia bokala. Tuo metu atsiveria durys ir jose pasirodo pusdievis Toto. I parankes jam isikibe Katarine Zeta-Jones ir Jennifer Pfaifer. Toto and galvos uzsidejes tiurbana, pergalingai izengia vidun. Cia tai susikaupimo dvasia, pavydziai pagalvoja po palme. Juk pasakyta: kur du trys mano vardu, ir as su jais. Mintyse bando nupiesti vaizdeli. Varna, tuo tarpu, uzsimetes ant galvos paklode ir joj pasidares skylute viska stebi. Kieikviena karta ka isgirdes raso ant lapeliu ir klijuoja juos sau ant kaktos ir ranku. - Kad ir mires jis dar gales funkcionuoti kaip asmeninis vartojimo objektas, pareiskia Andrius ir sachuoja Juozaiti. Arvydas seda ant balto zirgo ir bando manevruoti; Sazine ir laisve nera Dievas. Andrius seda ant Trojos arklio ir nieko nesako. Is jo greit issoka Romos kurija ir iskarsia Juozaiciui kaili. -Kas silpnai pasiruoses, klausineja diplomato. Prasiveria debesys ir pro juos islindus ranka pripildo Po palmes bokala.Nemoksai ipila krupniko. Greit papjausto lasinuku su agurku ir prideda po didele namines duonos rieke. Tikrai funkcionuoja, nusistebi po palme, nuliedamas per peti alaus dievams. Is kur anas viska taip zino. Nemoksa, krupniko padrasintas, pradeda snekinti itales. Kadangi autorius yra dzentelmenas, sioj vietoj jis turi nutilti. Tuo metu prasideda antra rungtis: Arvydas bega apie leliu, Andrius apie Vatikano teatra. Pakeliui filosofas pastato paminkla L. Rezai. Andrius gauna uz sniuriuku patampyti JP2. Abu nuilse bet patenkinti puola prie Ebolos patiektu uzkandziu. Dievas ta diena jiems dave kepta karpi brukniu padaze, balto desertinio vyno, braskiu su plakta grietinele ir ciobreliu arbatos. Vieta, kur nera Dievo, vadinama pragaru, tarsi sau pasako Andrius. Nukreipia akis I toli. Salia stovintis livreja vilkintis gerbuvis apsimeta, kad jo negirdi ir pabaigai sveciams pasiulo metiniu saldainiuku. Trecios rungries atsisakoma: -Kam jums plaukti pries srove, klausia gerbuvis? Atima is Varnos paklode ir apkloja kontestantus. Pakisa po galvom po biblija. Dostojevskis su Jeremiju isbando nauja pakilimo takeli, JP2 paskiriamas vaznyciotoju. Rekolekcijos eina I pabaiga. Dievas padeda Ebolai nurinkti stala, grazina Varnai paklode, islygina Toto suglamzyta svarka ir sugrazina Nemoksai lietuviu kalbos dovana. Apkloja abu saldziai bemeigancius kontestantus ir pagiria Redakcija uz naujas iniciatyvas. Pasiziuri I Po palme. Paskui dar kart pasiziuri. Taip ir lieka viens i kita ziuredami.
 30651. toto 2005-02-23 19:54
 na tu man palauk, bus tau po palme gulėti ir žiūrėti, gaila, neturiu laiko :)
 30652. jovita 2005-02-23 21:29
 Jezau, ir kaip jus netingite?
 30653. X.X. 2005-02-23 21:43
 Straipsnyje parodytas krikščioniškojo tikėjimo silpnėjimas patvirtina pasakytus prieš 2000 metų pranašiškus žodžius: "Bet ar atėjęs Žmogaus Sūnus beras žemėje tikėjimą?" Lk 18,8.
 30655. kavine 2005-02-23 22:01
 30656. nemoksa 2005-02-23 23:13
 PO PALME:)
 na ir surezgete. Mano role siaip man priimtina:) tik kopustus gaila uzmirsote, prie krupniko ir alaus:)
 30657. Lorero atsako nemoksai 2005-02-23 23:39
 Dar kartą žvilgtelėkite į pirmuosius komentarus: daugelis jų nepasako nieko protingo, tik deda straipsnio autorių į šuns dienas kaip tikri visiški nemokšos (tai nėra aliuzija į jūsų slapyvardį), racionalumu net nekvepia, vien tik bejėgiški keiksmai. Argi tai kritika? Tai elementarus plūdimasis, paprastai taip elgiamasi iš bejėgiškumo. Nepajėgumą ką nors parašyti akivaizdžiai rodo ne vieno komentuotojo stiliaus primityvumas bei daugybė gramatinių klaidų. Per tai kartais net sunku suprasti, kas norima pasakyti. Argi rašantysis, nesugebantis aiškiai suformuluoti ir išreikšti savo minties, yra pajėgus kritikuoti šį straipsnį?... Bet jei vis dėlto norisi, kad kiti išgirstų tavo balsą, lieka vienintelė išeitis - plūstis. Ko gero, čia sutiksite su manimi. Be abejo, daliai komentuotojų šios pastabos netinka. Tačiau... Abejoju ir dėl pajėgumo parašyti ką nors doro tų, kurie kritikuoja iš itin moksliškos pozicijos. Jie parodo savo apsiskaitymą ir sugebėjimą analizuoti (kad negeranoriškai - neesminė pastaba), bet ar jie sugeba sukurti savo tekstą, kuriame apibendrintų skaitytus dalykus ir padarytų savas išvadas? Kitaip tariant, ar jie gali ką nors ištraukti iš savęs ir perteikti kitiems suvokiamu būdu? Banali ir jums turbūt taip pat šimtus kartų girdėta mintis: kritikuoti visada lengviau negu kurti. Martinkaus visiškai nepažįstu, taigi apie jo veiksmus negaliu net spėlioti. O mintį, kad kitų plūdimą skatina menkavertiškumo jausmas, linkčiau taikyti net ponui Dievui :). Apšaudote "darbo hipotezę"? Puiku. O gal pavyktų pašaudyti kiek iš kitos pusės - surasti straipsnyje mintį, kuriai pritariate ir pabandyti ją išplėtoti? Negi taip jau viskas jame priešinga jūsų požiūriui?
 30659. po palme>jovitai 2005-02-24 00:55
 esu labai darbstus
 30660. po palme 2005-02-24 01:04
 Didele klaida cia man su kopustais isejo, turiu pripazinti, niekur nesidesi.Nemoksa, kaip sekesi lenku turguj? Ta irgi praleidau, kad ji kur, turejo buti sujungta su JP2. Jis gi lenkas. Eilini karta susizavejes paties mokejimu sudelioti taskus ant i.
 Toto, kokie darbai tave pasiglemze?Gal gali man paaiskinti, kaip pradeti is naujos eilutes. Ar tada pastraipos pradzioj ir jau paskui pabaigoj ar kaip kitaip?
 30661. po palme 2005-02-24 01:06
 dabar isejo, bet jeigu tos pacios pastraipos vidury yra kitokiu zenkliuku, kas tada? Atsiprasau uz ikyruma, bet juk negaliu savo talentu uzkasti i zeme :).
 30662. toto 2005-02-24 01:11
 po palme, sakau tiesiai - dėkingas!!!
 30663. toto 2005-02-24 01:15
 rolas1000, jei tavo mailas galioja, pasižiūrėk :)
 30664. nemoksa 2005-02-24 02:16
 Po Palme, na tas turgelis sekmadieni, o sestadieni isgertas raudonas vynas taip ismuse mano skrandzio rugstinguma is veziu, kad teko sekmadieni gerti kazkokias maloniu poniu pasiulytas homeopatines skrandines tabletes, alu ir trauktine...o mintis sukosi tik apie kopustus, tiesa sakant:)tad taip ir praejo...o buvau pasizadejes pas pazystama eit tos sriubos virt...ehcs...
 30665. po palme 2005-02-24 03:12
 aciu uz palaikyma tsk toto, dekui uz informacija tsk
 30666. po palme 2005-02-24 03:21
 Dabar aplink ir džiaugsmas, ir linksmybė. O liausies gėręs, tuščia vėl aplink. is Gedos vertimu
 30667. toto 2005-02-24 03:52
 po palme, va ir tą savo ese greičiausiai nusirašei nuo kokio kaktusų samanės garbintojo; nutrynei nuo žšč-pospolitų paukščiukus, nurinkai snarglius nuo visų ąįęų ir jau galvoji apgausi, prakiši kaip savo? ir nevaidink čia, kad moki kopijuoti kitus autorius, visi ir taip žino; tiesa, žinok, labai supykau, - apie tą suglamžytą švarką tai jau perlenkei, brolyti, labai grubiai, matyt laikai save laisvamaniu?, tuo kur kas galvoj, tas ir ant seilės, žiūrėk man, kitą kartą, sumanysi tokias erezijas skleist, malonėk pirma pateikti čia kopiją viešam suderinimui :)
 30668. nemoksa 2005-02-24 03:55
 kazkas aprase taip, ta linksmybiu paradosalia dilema: visa vakara geriam i sveikata, o ryte jos ner....
 30669. nemoksa 2005-02-24 04:00
 nemoksa pagalvojes atsimine - na ale tikrai buvo svarkas suglamzytas, ir uz nugaros pataria PO PALME nekreipt demesio;)
 30670. toto 2005-02-24 04:18
 jo, ryte anei dūdos, anei skripkos, anei pinigėlių...
 ... - jei pradedi iš vakaro, bet jei iš ryto, ir dar su gera praktika, tada jau ir į dūdą, ir į būdą,.. kaip iš vadovėlio :)
 30671. nemoksa 2005-02-24 05:44
 Kazkur nete buvo toks baisus kalendorius. Dvylika menesiu ir dvylika vadoveliniu tipu:)keista, kad tas mielas romas, teliuskuojantis mano stikle gali iki tiek privest....deja, tokia tiesa, reikia padaryt isvada ir siaust i miegu karalyste, gal aplankys Alisa su savais kreivais veidrodziais kurie man visa tiesa parodys:)
 30673. kaimietė>po palme 2005-02-24 09:34
 Nebuvo būtina atsiprašyti... :)
 30683. varna Lorero`i 2005-02-24 16:24
 Būtų galima ieškoti "patikusių minčių" straipsnyje ir jas plėtoti, jei autorius kviestų diskusijai ar savo nuomonę reikštų ne taip impulsyviai ir kategoriškai. Juk visas straipsnelio moto susiveda į vieną paprastą ir, deja, žiauriai primityvų teiginį: Europa jau atsidūrusi pragare dėka savo besaikio vartotojiškumo. Šis teiginys "žavi" savo šviežumu ir novatoriškumu ir, kas be ko, kaip mat siūlo vaistą: nevartoti! Taip lengva ir paprasta. Ir kaip iki Martinkaus niekam nekilo tokia išganinga mintis? Ak tiesa, ji kilo Kristui, kurio žodžiai taip gausiai cituojami straipsnelyje, kad net kyla mintis - kurių velnių visas tas rašaliojimas, paprasčiau būtų pasiūlyti skaitytojams dar kartą pavartyti NT ir tuo viskas būtų baigta. Tiesa dar daug ir įkyriai prikalbėta apie krikščionybės "svorio centro gravitacijos" persikėlima iš Europos kitur ( į Maldyvus?). Na ir kas? na, persikels tas centras kitur, Romą lankys sentimentalūs turistai - na ir kas? Kas svarbiau Martinkui, Europos išlikimas "centre" ar pačios krikščionybės labai jau abejotina ateitis? Iš straipsnio tai lieka neaišku, o ir autoriui man atrodo į tai visiškai nusispjauti - juk tai dar viena patogi proga pasvaičioti apie "velnio sėklą - prekybinius centrus". Tai jau net nebejuokinga. Sakai: "kritikuoti visada lengviau negu kurti. Būtent! Ką kuria savo straipsniu Martinkus? Nieko, nebent gąsdinimą pragaru laikyti kūryba. O realiai, viskas, ką jis daro, tai neįdomiai ir primityviai kritikuoja kažką, ko pats taip ir nesugeba įvardinti. Yra visokių nihilizmo rūšių, bet Martinkaus nihilizmas koktus - jis žada "atpildą" ir padarys viską, kad tai išsipildytų. Net jei vardan Dievo teks išsižadėti Dievo.
 30685. pamoka 2005-02-24 16:58
 Kai nori iš naujos eilutes, tai tik iterpk < br > tik be tarpeliu. Gale nereikia. Tik prieš tą žodį, kuris jau turi būti naujoj eilutej.
 30688. A+A 2005-02-24 17:46
 Taigi čia kaip 2x2: pvz., artimo laidotuvės ar vėžio diagnozė - labai tinkama proga pažvelgti Dievop, o šiaip - prabanga, tuščias laiko leidimas, nėr kada...
 30689. po palme 2005-02-24 18:17
 Dekoju maloniems skaitytojams uz atsiliepimus. Dieviskam ikvepimui apsilankius, kas ir atsitiko pastaruoju atveju, tereikia tik griebti klaviatura i rankas ir uzrasyti. Taigi prisiimu kaltinimus del plagijavimo. Tiesa, sunkumas iskyla, kai reikia atskirti kadugines spiritus nuo ano spiritus, bet rezultate gaunasi tas pats, kaip ir gerbiamiems ponams evangelistams. Turiu pakankamai liudininku del suglamzyto svarko, (zr Nemoksa 30699, dalinai Kaimiete 30673), bet kadangi tiesa autoriui yra antraeilis dalykas, jis viesai atsipraso Toto ir pazada ateityje, kompromituojanciu faktu akivaizdoje, uzmerkti akis. Cia autorius turi perspeti, kad tokiais atvejais tema, palikta laivai skaitytoju interpretacijai, gali atnesti daugiau zalos.
 Kaip visad esu giliai sujaudintas Nemoksos komentaru. Zmogaus, apdovanoto saliamoniska ismintim demesys, visai neuztarnautas, namo proginiams rasinukams prideda svorio, ir, kas be ko, skatina autoriu toliau nenuilstamai darbuotis literaturos arimuose. Kaip neakivaizdinis sugerovas, keliu aukstyn krupniko taure ir uzkandu raugintais kopustais. (Warning:toks derinys gali buti pries etiketa ir pakenkti rugstingumui).
 Prakilnioji Kaimiete, autorius pasizada ateityje net mintimis nesutersti jusu gero vardo ir islikti moterisko zavesio ir kilnumo garbintoju iki paskutinio atodusio.
 Dekoju uz tylu palaikyma Ebolai ir Varnai, mano ikvepejams ir mokytojams.
 30691. jovita 2005-02-24 20:59
 negalima rasyti "rezultate gaunasi tas pats" Baisu. Ir darbstus ir dekingas bet nemokytas.
 30692. ava 2005-02-24 21:28
 Neblogas, bet ir neobjektyvus. Sudaiktinantis, sumenkinantis, suliejantis ir istrinantis.
 30695. nemoksa>Lorero 2005-02-24 22:06
 LORERO, kalbate apie straipsnio mintis, ka gi, pabandysiu jas trumpai persakyt taip kaip supratau as:
 Pacia placiausia prasme apsvarstoma si schema - krikscionybe-Europa. Kas apie ja teigiama (is esmes, be ispletojimu ir liustraciju)?
 1. Dievas Europoje mire. Visas Dievas. Tai atitinka konstantavimas, kad krikscionijos centras persistume kitur - pagal Autoriu i Lotynu Amerika.
 2. Del to Eurpopos krikscionijos vaidmuo, poziuris, veikimo programa/strategija turi pasikeisti - is vadovavimo persimainyti i liudijima.
 3.Bet to nera, viskas vyksta kaip anksciau. Kodel? Mastymo/veiksmo pasikeitimui trukdo a)Europocentrizmo mitas. b)Gero Dievo teologija
 4. i sia paskutine Autorius susikoncentruoja ir jo isvada - tai vartotoju kulturos uzsakymas, pasekme, logika.
 5. Autorius grizta prie Kristaus, kuris nevenge "pikto" Dievo teologijos.
 6. Autorius teigia (remdamasis NT), jog ypac dideli pykti Dievui kelia turtuoliai, ju elgesys ir gyvenimo budas.
 7. cia isnyra, kaip pagrindine nelygybes problema, kuri yra mirties ir kancios problema ir kurios akivaizdoje siuo metu Europoje ypac populiarios su seksualumu susijusius temos (kunigu santuokos, santuoku daugkartiskumas, homoseksualumas) yra antraeiles vartotojiskos problemos. Isvada - nelygybe turi grizt i demesio centra.
 8. Apjungiant viska, kas pasakyta, Autorius kritikuoja dabartini europietiska (krikscioniu) mentaliteta, kaip europocentrizmo (melagingo - tiek politikoje, tiek religijoje) mito ir vartotojiskos (klaidingos) "gero" Dievo teologijos produkta. Siulo - Baznyciai is vadoves tapt liudytoja ir grizt prie esmines - nelygybes - problemos.
 Kam pritarciau - pritarciau demesio atkreipimui i nelygybe. Is tiesu daznai matome tik save. Taciau su islygomis: sis pasaulis niekad netaps socialistinius rojumi, kuriame visi bus lygus, krikscionybes rojus yra anapus (ir siaip, Autoriui galima primint, kad Paulius anaiptol nepriestaravo vergovei ir t.t.) Todel man nelabai patinka Autoriaus pernelyg didelis "supraktinimas" ir krikscionybes pavertimas socialiniu problemu sprendimu, man tai butu kritimas i ta pacia duobe, kuria jis kaltino vartotojiska "gero" Dievo teologija, tik tiek kad siuo atveju teologija/krikscionybe pajungiama ne nutukusiems vartotojams, o "kilnesniai" nelygybes problemai - abiem atvejais dingsta anapusinis, transcendencinis religijos aspektas, be kurio religija tampa nebe religija, o socialine technika. Autorius kazkaip nelabai kalbejo apie ta religijos esme. Nes nelygybe gali but kuo puikiaisiai ir ateistu problema - neuzmirsom dar Marx (jis rase Kapitale - mano iseities taskas yra skurdo problema), Che Guevara ir t.t. - ji yra butina, bet bet ne pirmoji krikscionijai. Todel ir Autoriaus teikiami pasiulymai man neatrodo esantys tokie, kurie atnaujintu, kaip jis mano, Europos krikscionybe(nors sutinku, kad demesio kryptis nelygybei svarbi tikrai). Kita. Del svorio centro ir antraeiliu problemu. Praktikuojanciu tikinciuju mases zinoma nebera didziausios Europoje, taciau tai skirtingas dalykas nuo Romos Kurijos - cia reikia profesionalaus personalo su strateginemis vizijomis. Lotynu Amerikoje gal yra nemazai puikiu krikscioniu, vistik daugelis ju neturi nuovokos platesniame pasaulyje. Skaiciau kazkada apie europinio masto veikeja Ignaca Loyola ir vienos parapijos vargsu klebona Filipa Neri - abu buvo vienu metu Romoje, pasizinojo, abu paskelbti sventaisiais. bet vienas kurijos figura, kitas - liaudies. Tik utopistai galetu teigti, jog pirmojo nereikia, o visi turetu but kaip antrasis. Ar siuo poziuriu Lotynu Amerika pranoksta Europa? manau dar ne. Ir del seksualumo problemu - zinoma, mirtis yra reiksmingesnis klausimas nei tai, ar galima ar ne susituokt antra kart. Bet kodel tai pseudo problemos? Gi islyginus skirtuma tarp vargsu, juos irgi imtu kamuot tie patys klausimai. Negi visi turi pasidaryt dabar nelygybes problemos sprendejais? Taip, svarbu zmogu visu pirma aprengt, pamaitint, duot pastoge. O kai tai turima, einama prie kitu problemu. Tad man Autoriaus ironizuotos sprendziamos problemos nera nereikalingos, jos yra musu lygyje. Kritika priimtina tik tuo atveju, jei europieciui juridinis gincas del galimybes susituokti su kitu vyru, taptu svarbiau nei kitu zmoniu mirtys kazkur kitur. Bet jo lygyje tai visiskai normali problema. kaip ir mano lygyje - vis mastau apie tuos raugintus kopustus...:)
 30696. nemoksa 2005-02-24 22:09
 Echs, reik ismokt rasiai trumpai ir aiskiai. Kaip Varna:)bet dar turiu laiko pasitobulinimui:)
 30700. toto 2005-02-25 00:18
 nemoksa, dėkoju už įdomius išsamius komentarus.
 /Tiek to./ - Prisipažinsiu, mane (netikintį) vimdo nesibaigiantis pseudo moksliukų socialistinis lenktyniavimas, bebandant vartotojui "per skrandį" įteigti vienintelį teisingą nūdienos krikščionybės ir Dievo suvokimą.
 Gal tai būtų dar normalu, jei bent pusė deklaruojamų teiginių būtų logiškai pagrindžiami. Deja, kaip kad šio straipsnio atveju, "atradimo raktas" tėra daugybę kartų pakartotas klaidingoj/klaidinančioj dimensijoj proteguojamas vartotojiškai suvulgarintas krikščioniškojo pasaulio centras, -- akivaizdus tik daug kartų įvyniojamo saldainio popierėlis, sintetinis PR`inis triukas, bandymas aukai-vartotojui pritempti krikščionybę iki plataus vartojimo reikmens kategorijos, tuo pačiu, autoriui suteikiantis šansą parduoti savo prekę - vienkartinį vyniojimo popierių, ...bet ne daugiau. Kitas momentas - vulgarus cinizmas ir chamizmas. Šio ŠA inetinio numerio abu straipsniai - šiuolaikinės atseit inteligentiškos sąmonės žiniasklaidoje standartas. Abiejuose tas pats autorius - tas pats bolševikinis leitmotyvas už kadro: aš vienas žinau kas yra tiesa, tik aš vienas čia dievas, o jūs, akli durneliai, žiūrėkite man, - bus ir dar blogiau ...skurdo, alkio, siautėjančios mirties ir kančios akivaizdoje.
 - Tpfu, net nupurtė. :)
 30701. varna 2005-02-25 00:49
 Gyveno karta toks berniukas, vardu Andrius. O pavarde, ta visi zino, buvo Martinkus. Kai Jam sukako sesiolika, isimylejo i kaimynu mergaite, Europa vardu. Mylejo jis ja nuosirdziai ar ne - kas dabar bepasakys, bet viena aisku - labai jau bijojo Andrius tos Europos tecio. O tas tetis kartais tai geras budavo, tai piktas. Ir galvojo sau Andrius: "vesiu as ta Europa, o kaip su teciu?". Ilgai svarste Andrius. Kol stuktelejo 30 meteliu. Per ta laika Europa dar labiau isgrazejo, o jos tetis pasimire (amzina atilsi) ir nieko savo dukrai nepaliko. Net testamente jos nepaminejo. Bet nebeidomi Andriui Europa. Jis zvalgosi i naujas, jaunas tamsiaplaukes grazuoles, kurios uz juru mariu gyvena. Sako, jos vis dar tecius turi. Trauks Andrius i uzjurius. Bet pries isvykdamas, spjaus savo buvusiai mylimajai Europai i veida - kuriu velniu toki pikta teti sau issirinko.
 30703. nemoksa>Lorero 2005-02-25 02:48
 "Žinau, kad tai, kas bus pasakyta toliau, daug kam nepatiks, o galbūt kai ką netgi papiktins." - na Autorius gavo, ko lauke:) O siaip - nebuvo pasakyta naujo tiems, kurie domisi siomis temomis. Taipogi, mano manymu, esminiai pasiulymai nera teisingos krypties (del krikscionybes atnaujinimo, pasiulytas uzdaviniuatnaujinimas man rodos nelieciantis esmes).
 Ir dar -Autorius kazkaip visa dabartine europine realybe sukisa i "vartotojiskumo" kategorija. As skirciau gerbuvi (socialini/ekonomini/technologini) nuo vienos is gerbuvio pasekmes, vystimosi krypties - vartotojiskumo, kuris ir man nemielas, nes sukvailina zmones, kaip ir 14 valandu darbas fabrike 19/20 sankirtoje. Bet negi jis toks butinas? Kilometro spinduliu aplink mane yra dideles 3 bibliotekos, kuriose knygu keletas milijonu ir keletas mazesniu. Visomis kalbomis, visomis temomis. Atviros visiems norintiems - tai irgi siuolaikine Europa, kokios anksciau niekad nebuvo.
 Skaitant Autoriu, "susidaro ispudis" - viskas tik iskraipymai, issigimimai, mano manymu - iskraipymu yra, bet tik todel kad giliau ju yra geru dalyku, tik todel tuos iskraipymus apskritai galima tokiais pavadint o ne savaime neisvengiama realybe.
 teisingai pastebejo Varna - pats straipsnis yra visu pirma kritika, o ne teigimas. Nieko baisaus, bet jei cia komentuotojai vadinami "tik" kritikais, reikia tai pasakyt:) Einu atsidaryt saldytuva, gal netycia ta pati PO PALME mineta ranka, ipylus krupniko, bus ten idejus raugintu kopustu maiseli:)
 30705. MM 2005-02-25 07:11
 Kardinolu kolegija.. Pontifikatas.. Europos Baznycia... Krikščioniškojo pasaulio svorio centro gravitacija... Man regis, ne del tokios baznycios ir ne del baznytines biurokratijos uzgozto Dievo reiktu verkalioti. Mires jis Europoje, ar gyvas kur Maniloje, eiliniam vergetai besikalant ant kryziaus, - ar tai esmine problema? Ir netikintis gali nesiotis Dieva sirdyje, ir vyras, mylintis kita vyra, gali buti saziningas ir mielas zmogus. Manes visai nezavi religingi amerikieciai, balsuojantys uz Busa vien todel, kad jis, esa, remias krikscioniska morale (abortai, geju santuokos) ir nepaisantys to paties asmens zudikiskos politikos ne savo salies viduje.
 30707. kaimietė 2005-02-25 09:22
 Nemokša rašo:"Kilometro spinduliu aplink mane yra dideles 3 bibliotekos"
 Kilometro spinduliu aplink mane yra pievos, miškai, upė, ežeriukai, tiesa dar kaimyno trobikė su šiltnamiais pakraštėly glaudžiasi. Nemokša, mes  lygūs.(!)(?)()
 30708. ebola 2005-02-25 09:22
 Koks miksas! Varna kaip visad tampo traukuliai.MM aiskina, kad kartais populiarios moralistines formos igauna iskrypeliska pakraipa, o populiariai vadinamieji iskrypeliai gali buti ir pusiau sventieji.:DIr nemoksa > skirciau gerbuvi nuo vartojimo....hehehe.Kur ta riba, nemoksa? Darbas sukvailina? Tu irgi jaunas/jauna, matyt....Tiek to.Straipsnis geras, teisingas, provokuojantis!
 30710. MM :) 2005-02-25 10:09
 Nezinau, ka tu laikai paprastu zmogum, jei mano apibudinimas "saziningas ir mielas", tau atrodo "pusiau sventas".
 30712. ebola 2005-02-25 10:20
 Saziningas ir yra pusiau sventas, MM.Bet toks gali buti ir vyras, kuris myli savo suni, ar ne? Arba ozy:D Ir Jonas Paulius su Kalvio pagalba lyg ir nebenusileidzia niekuo Bushui, nes skatino fizinio issivadavimo kova su mafijos pinigais.Finale, issivadave, Lenkai Vatikanui surenka kur kas maziau mandatu nei kad ta dare budami rusu itakoje! Matai, koks paradoksalus tas visuomeninis tikejimas? Niekada nepainiok asmeninio Jezaus su baznycios Jezum! As asmeniskai iki siol neissprendziu sito klausimo. Kai nueini i baznycia, kartais ten buna tokia bendrumo atmosfera, nepaprastai galingas dalykas.Kai meldziasi didele grupe zmoniu, tame kazkas yra pakilaus, kaip per kokius sausio ivykius.Bet man tuo metu isijungia kazkoks vidinis aliarmas: lyg pajauciu, kad tai pavojinga, sunkiai valdoma, ir zygiuoja ne visai ten, kur as....supranti? Todel as zymiai geriau jauciuosi mazoj valtelej vienas pac ant aukstu bangu, nei dideliam saugiam Titanike.Tai va.
 30713. nemoksa 2005-02-25 10:23
 kaimiete, jo, kartais tos bibliotekos baisiai pakyri ir uzsinori pievos, misko, (neanoniminio) kaimyno:)Tada nebezinociau kas zmogui geriau:)
 Ebola, siuo savo "genialiu" skyrimu norejau pasakyt tik viena - praturtejus automatiskai netampama snobu, egoistu, peniuksliu. Jusu palaikomas Autorius irgi tai netiesiogiai teigia, kaip matosi is raginimo atkreipt demesi i nelygybe (=tikejimui jog vartotojai gali islygint). Tik man norejosi to tiesioginio paryskinimo:) Dar, ne darbas sukvailina, o 14 valandu darbas fabrike 19/20 a. sankirtoje. (Zinau ka sakau, skaiciau atpasakojimus apie ta laikmeti, maciau 6-7 nestumo menesyje moters nuotrauka, besileidziancia i (anglies) sachta kartu su savo vyresniais vaikais, idomi detale - iki siol Prancuzijoj gaminamas alus negali virsyti 5%, tai priimta pereito amziaus pradzioje siekiant, kad darbininkai nusigertu maziau - nes po kvailinancio nusidirbimo nieko daugiau nelikdavo jiems.)
 30717. ebola 2005-02-25 10:44
 Mhm. Buvo toks Ravenas, berods tokia pavarde.Visa gyvenima dirbo paprasta darba, ir parase viena knyga apie darba.Jis irgi ar ne 19 a. pabaigoj gyveno.Paieskok jei domiesi sitais dalykais, as labai senai, paauglystej skaiciau.As pradejau dirbti 14 metu, visa gyvenima iki siol dirbu paprasta darba.Maciau kaip po 16 val darbo istinsta kraujagysles ir kaip nescia moteris ikrenta i bulviu skutimo deze galva zemyn.Prisigeriu maziausiai syki i savaite(dazniausiai dusyk), ir jeigu alus nera stiprus, tai 10 bokalu - ne problema.BET.Be sito "kvailinancio darbo" dar auginu du sunus, vienas mokosi groti smuiku, kitas dar mazas, bet graziai piesia.Domiuosi fizika, astronomija, chemija, biochemija, turiu dirbtuveles ir ten leidziu daugeli savaitgaliu.Domiuosi muzika ir menais, megstu gamta ir esu aplamai laimingas.Matai, rasineju cia, nes man cia idomu.Tai kokia problema tas darbas? As nebaigiau jokiu mokslu, nors turejau galimybe, nes galvoju, kad tas neturi prasmes.Jei tau kas nors rupi ir yra idomu, tu siandien gali eiti i skaitykla ir vos ne uz dyka viso pasaulio zinios yra tau po koju.Menai - tas pats.Gali megautis iki samones netekimo.BET. Daugelis is musu to nedaro, jie nesidomi svariais dalykais, kurie nesusije su gerbuviu, nes gerbuvio siekis isciulpia visus musu gyvybinius syvus.Ir tam puikiai tarnauja sistema.Ji, be to, tobuleja, isnaudodama kiekviena mums nepavaldu musu demesio kampeli, "eda" mus gyvus, ir su tuo nepasigincysi, vartyk tu ka nori!!! Ir niekas nepakeis sistemos, nepadarys kad ji tarnautu dvasiai, o ne siknai, jokie istatymai, jokie lyderiai.Katastrofos puikiai perrikiuoja vertybes, bet tai yra labai skausminga ir mes to nenorim ne galvoti.O kol kas galim tik sabotuoti sistema, kad nesuputumem "tarpkatastrofiniame" laikotarpyje.Mano 2 centai.
 30718. MM 2005-02-25 10:45
 Ebola, as NIEKADA nepainioju "asmeninio Jezaus" su baznytiniu. Dekui Dievui, baznytini menkai pazystu, o asmeninis Dievas, kuris turi susisukes guztele sirdy, turi daug vardu. As neturiu savo "personal JESUS"..
 .. Gerai tai ar blogai, nezinau.
 30720. nemoksa 2005-02-25 11:01
 Ebola, na, ne visi vienodai talentingi ir energingi:) Jei ka, tai prasto darbo nebijau, darbininku neniekinu, nors paskutiniais metais vis maziau tenka jo dirbt. Is esmes sutariam gi: gerbuvis va ir padare, kad jus, mokslu nebaiges, po koju turite visas zinias, kompa, neta. Juk ne jusu isdirbtu valandu kiekis svarbu (tiek pat dirbdavo ir anksciau), bet butent - musu sistemoje sis darbas yra zymiai geriau apmokamas nei bet kada anksciau ir sistema duoda tas galimybes, kurios vienetam anksciau buvo prieinamos. BET - reikia svariu dalyku. jei ju nebus, issiurbs TIEK gerbuvis, TIEK darbas sukvailins. O ka jus pasakytumet - nuo ko priklauso tas BET? Kas daro, kad zmogujo tai yra/nera?
 30724. nemoksa 2005-02-25 11:20
 asmeninio/baznytinio Jezaus/Dievo atskyrimas ar nera kiek abejotinas? Juk is esmes Lietuvoje baznycia perduoda ta pati bendriausia "vaizda", ideja. Asmeninis jezus/dievas - gal tik tos idejos vienoks ar kitoks modeliavimas, sukombinavimas, priklausomai nuo savo patirties, igudziu, pasauleziuros ir t.t.
 30729. nuomonė 2005-02-25 11:33
 Ebola, jeigu tu esi laimingas, kodėl tu nusigeri nors kartą per savaitę? Aš kažkada esu turėjęs panašių problemų (gal tik rečiau), bet tai buvo iš suvokimo to, ką aš darau, beprasmiškumo ir nematymo, nesupratimo savo paskirties ir gyvenimo tikslo, perspektyvos nebuvimo.
 Dėl darbo ir gerbūvio, man gana priimtinas (su kai kuriomis išlygomis) Toro požiūris, dar pridėjus "ne tas turtingas kas daug turi, bet tas kuriam mažai reikia". Ir šiaip, manau, darbas yra visiškai netinkamas dalykas žmogui, turiu omenyje samdomą ir kitokį tik materialines "vertybes" kuriantį darbą,- tai tik kitokia vergovės forma, kur vergai yra tiek darbuotojai, tiek darbdaviai. Žmogui, manau, tinkama laisva kūryba, įskaitant ir gerbūvio (gyvenimo erdvės) susikūrimą.
 30731. toto 2005-02-25 11:42
 ebola, tavo "sistemą" 1x10 arba 2x10 suprantu -- čia tos malonios katastrofos, kurios puikiai perrikiuoja vertybes. Bet kam tada sabotuoti sistemą?, - kad nesuputum "tarpkatastrofiniame" laikotarpyje? Siūlai sabotuoti savo paties vartotojamą/puoselėjamą sistemą? -- Taigi, tu tam laikotarpyje, kaip pats sakai, ir užsidirbi 1x10 arba 2x10, t.y., tas malonias katastrofas! - Nesuprantu. Suprasčiau, jei pats nevartotum to, ką neigi. :)
 30733. ebola 2005-02-25 11:47
 ...:D cia gelmes baisios.Atrodo, kad tai lyg ir atskyrimas kolektyvinio tikejimo ir asmeninio kelio kazkokio.Bet kai pagalvoji, tai viesai priimta, stereotipine pasauleziura irgi priklauso tiek nuo kiekvieno asmeniskai, tiek nuo viesai deklaruojamu socialiniu vertybiu.Martinkus apie tai ir raso, kad tai yra abipuse priklausomybe.Ne tik poreikiai issaukia vertybiu "pasiula", bet ir atvirksciai - pasiula(istatymai, viesos normos) formuoja vertybine individo orientacija.Todel atseit reikalingi mechanizmai, kad ta siulomoji vertybiu skale neapsiverstu.Jis lyg ir ziuri i galimybe pakeisti sistema.Bet man tai neskamba.Na, jeigu mes imsim velyvus viduramzius, tai ten to Dievo Zodzio buvo pilni visi oficiozai, Europa valde vos ne Roma momentais.Na ir kas is to? Ar buvo gerai? Galima butu versti kalte "tamsumui", bet tas tamsumas/sviesumas yra labai reliatyvus dalykas, kazkuria prasme mes siandien ne kiek ne sviesesni.Antra vertus, viduramzius labai baisiai paishe komunistai, todel kas mokesi prie rusu, dar nesa ta nesamone uzantyje is anksciau.Nebuvo ten nei taip blogai nei labai gerai manau. Ko gero jei teisingai surinkti kriterijus, vartojimo poziuriu niekas nesikeicia jau tukstancius metu.Ir baznycios vaidmuo cia nera aiskus.Viena vertus, neaisku kaip blogai butu jei jos isvis nebutu(tuoj pamatysim...:)), o kita vertus - du tukstancius metu ji lyg ir stengiasi, taciau kad dvasines vertybes imtu virsu pries uzpakalines - to socialiniai reiksmingais masteliais ne kvapo nera.
 30734. nemoksa 2005-02-25 11:50
 labas rytas TOTO:)
 30735. toto 2005-02-25 11:53
 Kur jau čia rytas, jau šaukštai po pietų :)
 30737. ebola 2005-02-25 11:57
 toto > as nepuoseleju sistemos, tai tikrai.Jeigu procesas manes nedomina, as darbo nedirbu.Nepatikesi, bet man rezultatas yra px. As savo valdziai jau kelinti metai aiskinu, kad nelystu prie manes su rezultatais, nes as jais niekada nesidomiu. Jie ir pyksta, ir grasina, bet padaryti man nieko negali. Sutartys, komentarai, kainos, konkurencija ir kitas sistemos meslas mane itakoja ipatingai mazai.Sabotavimu as laikau neprasiskolinima ir neisipareigojima sistemai.Kreditavimo sistemu nenaudojima jokioj srity, be islygu.Kazkada minejau, kad turiu kreditine kortele.Taip, turiu ja tam, kad galeciau atsiskaityti internetu su uzsieniu.Tiktu ir virtuonas, bet ne visada zinai kiek rezume kainuos visi shipingai, todel sunku padeti ten tikslia suma.O didesne deti rizikinga. Ir tai yra vienintele intencija, as niekada nenaudoju kredito tikraja prasme. O kaip jums sekasi sitoj srity? :)
 30738. nemoksa 2005-02-25 12:00
 Mano saukstai dar pries pietus, tad einu ir as - siandie bus bulviu kose su tunu:)
 30739. nemoksa 2005-02-25 12:07
 Ebola, na nepuoselejat tam tikru sistemos aspektu, kurie jums patys banaliausi. Bet pavz, turite automobili, kompa, televizoriu? Juk ju pagaminimui tos pacios kokios sistemos reikia:) Esate iklimpes sistemoje iki ausu:)O kredito korteles as neturiu. Naudojuos visokiais pildomais blankais. Bet uztai iejimas i Biblioteka su nuotrauka ir magnetiniu kodu...
 30741. toto 2005-02-25 12:17
 ebola, pagal tave išeitų, kad ir aš sabotuoju sistemą. :)
 Gal net labiau. - Aš dar ir nevartoju šitos sistemos aplamai. - Nevartoju jokių tau nepatinkančių jos produktų - nevartoju niekaip, net ir negeriu,.. nes gaila laiko.
 Skirtumas tik tame, kad aš kasdien mokausi po tris keturias valandas ir! iš to kuriu ją kitokią, tokią, kokios noriu, ją teigiu ir linkiu sau/visiems čia su šypsena. :)
 30742. ebola 2005-02-25 12:26
 As neturiu nieko ko neturi pats skurdziausiai gyvenantis derevnia paciam tamsiausiam Lietuvos kaime, gyvenantis pas uosviene sandeliuke.Apie ji(ir mane) nezino niekas, nes mes abu nenaudingi sistemai.Nepotencialus.Pagaminimui nereikia sistemos.Gamina zmones ir gamina rankomis ir galva.Kada veliau pameginsiu apibrezt kas mano supratimu yra sistema.Bet dabar neturiu kada. Bendrai tai priklausomybes santykis.Kiek laiko kam paaukoji.Tarkim as gaminu kazka.Is pirmo lyg ir neaisku, kam as tai darau - tu sakysi, kad pragyvenciau.Nieko panasaus, jeigu darai, kad uzdirbtum, tu nedarai, o tarnauji. Jeigu taves nedomina KIEK tu gausi per KIEK laiko, tu netarnauji, o dirbi.Tai yra DIDZIULIS SKIRTUMAS.Jeigu tu netarnauji, o tiesiog dirbi, sistemai tu tinki tik kol tavo darbo tempai ir kryptis atitinka bendrus sistemos tempus.Man tiesiog sekasi - musu tempai sutampa(as ko gero netgi greitesnis).Kam nesiseka - tas savo kailiu pajaucia, ka reiskia sistemos spaudimas, zmonos cypimas, vaiku smerkimas, nesiskaitymas zmoniu su tavim ir t.t.Kartais budavo as irgi nespeju.Bet man tie spaudimai yra naturalus dalykas, as iprates ir pasielgti radikaliai visus uzciaupiant man nepirmiena.Syki buvau spjoves i viska ir issitremes i vienkiemi vidury misko dviem metams.Aisku, tie, kam as rupejau, atbego is paskos ir , aisku, " baisiausiai kankinosi" del manes, na, ir del saves...:D:D O man ir dabar juokas ima prisiminus.
 30743. ebola 2005-02-25 12:37
 toto, o ka darai su laiku, kuri sutaupai negerdamas?:D O su moterimis ar pagaisti kiek?:D
 30744. nemoksa 2005-02-25 12:41
 Kartais atrodo, jog miskui brestu ir as...:)o del to "DIDZIULIO SKIRTUMO" sutinku. Bet pats pasakete svarbia islyga - esate uz ja greitesnis. Taigi, is jos issivaduojate pirma duodamas tai, ko jai reikia ir paskui duodamas sau/dirbdamas/kurdamas ko reikia jums. Gana salygota laisve..
 30746. nemoksa>ebola 2005-02-25 12:43
 jai= sistemai:)
 30747. ebola 2005-02-25 12:43
 o ar jinai buna besalygiska?:D Never!;)
 30748. nemoksa 2005-02-25 12:47
 nebuna:) Bet salyga salygai nelygi - apie tai kalba ir ejo:)
 30749. dalgis > toto 2005-02-25 12:51
 nu jau prie korteliu ejimui i biblioteka, tai gali nesiknisinet
 30752. toto 2005-02-25 12:56
 ebola, vietoj gėrimo svaigstu čia, kaip ir tu :)))
 30753. dalgis 2005-02-25 12:57
 Man imponuoja kritishkas, Ebolos mastymas. Ir nors galetu atrodytu keista, tokiu kritiskai mastanciu zmoniu procentas, pertekusiuose shalyse yra ganetinai didelis, gal net didesnis, nei postsovietinej erdvej.
 30755. dalgis 2005-02-25 13:11
 Na, kai sakė, kad jam svarbus tik procesas, bet ne rezultatas, jis (Ebola) kiek perlenkė, bet tiek, tai jam galima atleisi, kaip ir martinkui del klampios str. pradžios.
 30757. nemoksa 2005-02-25 13:24
 Atleidziu:)Ir Martinkui - tegu sau desto toliau filosofijos ivada VUKHF:)
 30760. varna 2005-02-25 14:21
 Naivus tu, Ebola. Sistemai reikia tokiu zmoniu kaip tu, ji, sistema, netgi puoseleja tokius kaip tu. jai zut but reikia, kad "maistininkai" butu ir karts nuo karto netgi uzkelia juos ant pjedestalo; ziurekit, mes toleruojamae ir tokius `issisokelius". Gyveni saviapgaules liune, Ebola. Juk tikkras maistas, Ebola, butu toks, jei sugebetum sukurti nauja nesistema, kuri garantuotu asmens pasirinkimo/nepasirinkimo laisve, niekaip neitakodama jo gerbuvio. Tai yra tokia, kada tau pasitraukus i sodyba dviems/dvidesimciai metu niekas "nelektu is paskos". Bet tikslai/rezultatai tau nesvarbus, ar ne? O tai tik irodo, jog sistema nugalejo tave ir gana sekmingai pajunge savo tikslamas: ziurekit, anava yra "laisvas" zmogus, gyvenantis savo valia ir sazine. Che, che...
 Galu gale - ir musu bendravimas yra sistemos neatskiriama dalis. Juokingi zmones (kaip Ona Baliukone), kurie "arsiai" kovodami pries sistema neturi ir neziuri TV, bet issiviepe priima nacionaline premija. Tai akivaizdus pavyzdys, kai sistema nuosirdziai (!) atsidekoja menamiems priesininkams. Tu man panasus i juos, Ebola.
 30761. dalgis > varnai 2005-02-25 14:37
 kazkokia mistika, cia su ta sistema ... ;)
 30762. ebola 2005-02-25 14:49
 oi gryba pjauni, varna.Kokia nauda sistemai is zmogaus, kuris:nedaro jokio sistemai naudingo produkto, nenori pinigu(=valdzios, itakos, gerbuvio), niekuo jai neisipareigoja,nebalsuoja ir nedalyvauja materialiam socialiniam gyvenime,nemaistauja,nepaiso priimtu taisykliu,nusizengineja istatymams, ir tik ima sistemos lesas uz nieka ir svaisto juos negryztancioms, neracionalioms, nepagrystoms "investicijoms", t.y. logiskai/ekonomiskai nepagrystoms reikmems? Ka reiskia toleruoja issisokelius? As neissisokelis, o veikiau "pasislepelis".Nepataikei sikart, patikek...;)Tu gali man prikisti mano "darba", bet jeigu zinotum daugiau detaliu,neprikistum - cia irgi as esu visiskas ekonominis parazitas.
 30763. nuomonė 2005-02-25 14:51
 Varna, iš kur tu toks protingas pasidarei? Paskutiniu metu kuo toliau tuo labiau stebini. Kas čia su tavim pasidarė? Bene įsimylėjai?
 30765. dalgis 2005-02-25 15:29
 varna naudoja rytietiska (kovu) taktika, nors gal pats to ir nežino
 30766. varna 2005-02-25 16:33
 Gerai, Ebola, aiškunu tau dar kartą, kokia sistemai nauda iš "nenudingo" jai, kaip pats sakisi esąs, žmogaus. Būtent tame ir naudingumas, jog tu viešai maištauji, rodai savo nepasitenkinima sistema, akivaizdžiai nesinaudoji jos teikiamonis pseudo/ir ne galimybėmis ir vistiek išlieki gyvas ir sveikas ir net turi darbą. Tavo paties egzistavimas (ir gana sėkmingas sistemos požiūriu) padeda jai teigti - žiūrėkit, mielieji-nepatenkintieji, jokios sistemos nėra ir būt negali. Tai yra - kas čia šneka apie sistemą/ kas nors ją matėte? Kas nors ją čiupinėjote? Ir tada iš kortų kaladės ištraukiamas Ebola - nenuginčijamas koziris. Ir tikrai, kaip nepatikėsi, jog sistema kruta, jei mums po nosimi pakišamas toks rubuilis virėjo veidelis - juk ne bomžas esi, pagaliau. Na, sakyk man, sistemai tu apsimoki ar ne? Dešimteriopai. Nes teiki jai neįkainuojamas paslaugas, pats to nenorėdamas.
 30767. ežeras 2005-02-25 16:55
 "1. Dievas Europoje mire. Visas Dievas. Tai atitinka konstantavimas, kad krikscionijos centras persistume kitur - pagal Autoriu i Lotynu Amerika." Va va...Krikščionims ( kaip ir kitiems dievatikiams ,beje) nieko kito ir nebelieka kaip tik ieškoti sau kontingento tamsesnių/ skurdesnių , reiškia ir neturinčių galimybės _ rinktis_ žmogučių tarpe.Tikrąją padėtį ,manau, geriausiai ,vistik, parodo skaiciai: kokioj Olandijoj, poreikį dievams( vis mažėjantį, beje) jaučia apie 30 proc. o kokioj Afganijoj , manau, ir prie 100 artėja. Ir tik nereikia aiškint apie kokį nors ten talibų "dvasingumą"...
 30769. ebola 2005-02-25 17:08
 Varna, mes kalbam apie skirtingus dalykus.As manausi, kad suprantu ka sakai.Tik galvoju, ar Tu samoningai isvedi sita lygiagrete, kad tik pasigincyti, ar nematai skirtumu is tikruju? Is antros tavo 766 komentaro dalies matyt, kad pats nesuvoki gerai tu skirtumu. Kai imi labai bendrai, kazkokiu sistemu vystymosi teoriju ,tai tokie "maistininkai elementai" yra savotiska islikimo priemone.Staiga pasikeitus radikaliai viskam, neformatiniai elementai gali buti butent tie, kurie nesuzlugs, nes jie nebuvo atseit labai gerai prisitaike, todel jiems nera butina staiga pasikeisti dideliu kampu.Ar panasiai. As gi, turiu omeny daug siauresne sfera.Man "sistema" - tai materialios priklausomybes liunas.Ir tiek.Visuomenes pasas pries pinigus, kurie dirbtinai yra iskelti kaip koks visokeriopo saugumo ir pasitenkinimo garantas.Ir viskas! As neimu tiek placiai, o kad ir paimciau, nesikeistu viskas taip kaip cia Tu prirasei.Ka tu cia rasai, kad atseit, kuo tu labiau stengiesi buti nemarionete, tuo tu labiau marionete - na, as bent jau stengiuosi.:D Yra ir tokia teorija.Minimalizmo principas vadinasi berods. Tu parasei dvi izulias klaidas.As viesai nemaistauju, nes niekada nesireskiu sferose, kur reikia tiesiogiai atsakyti uz savo zodzius.Jeigu padarau tokia klaida tarkim neblaivas, tai iskart begu sleptis ir neigiu savo atsakomybe visom isgalemis.Antra - manes i viesuma neistrauksi niekada ir jokiais metodais! Tai vienas is mano rimtesniu nuostatu/principu.;)Na, nebent koki kulinarini show.Tokiuose teko sudalyvauti:D Del tasku.
 30770. ežeras 2005-02-25 17:26
 "Man "sistema" - tai materialios priklausomybes liunas" Nagi iš išbriskim pagaliau iš tų nesusikalbėjimų "liunų"...:) Kalbėkim atvirai : pinigėliai( ir kitos civilizacijos dovanėlės)- neabejotinas gėris ir vertybė!Tik problema tai tampa ,kai jie tampa vertybe nr.1 , o ne nr. 8 ar 12 (kaip turėtų buti)...-va kaip viskas paprasta :))
 30771. ebola 2005-02-25 17:38
 na, panasiai, tik kad ne vien pinigeliai.
 30772. varna 2005-02-25 17:39
 Kažkaip keistai tu čia, Ebola - staiga susivyniojai ir iš skaridančio kilimo pavirtai vonios paklotėliu.:) Iš aršaus ludito (mašnų daužytojo) teliko žmonai vakare prieš miegą paniurzgantis bailiukas. Griauni savo paties mitą? Bekompromisinis antiglobalistas tampa tarptaunio koncerno klerku? Net Kafka tokios metamorfozės nebūtų ižiebęs savo lakioje vaizduotėje.
 Ech. O aš jau mačiau Naujųjų Katakombų Amžiaus pranašą-Ebolą. Stipri ranka neša deglą, pradžioj nedidelė, o vėliau vis gausėjanti, pasekėjų grupė... Nauji nariai priimami tokiu ritualu: pirmiausia jie sudegina savo kreditines korteles šventos ugnies liepsnose... paskui... Kas paskui - žino visi.
 Kas liko? Cepelinai. Su sraigių įdaru:)
 30773. toto 2005-02-25 17:39
 Apie "sistemą". :)
 Prieš kelis mėnesius čia atklydęs per kažkokį google paieškoj užsiduotą link`ą, pataikiau tiesiai į poros metų senumo Šiaurės Atėnų archyvą. Ten smagiai panardžiau gal dvi savaites, kol, nepamenu, berods ties Jonušio Salomėjos kalimu prie kryžiaus, visas girtas nuo pažinčių prisiropščiau iki neišsemiamo šulinio viršaus... ir nutariau... į jį sumest dar ir savo keletą centų. :) /ką dabar ir darau/
 - Puikus daugiatomis romanas. Už pinigus neparašytum. :) - Ta proga, - visiems jo personažams, personažų autoriams ir atlikėjams - toto pagarba ir geriausi palinkėjimai.
 Bet komentaras šį kartą ebolai apie sistemą vardu "sistema".
 Taigi (jei kalbėt sąžiningai), tamstos "sistema", kurią atseit bandei šiandien "pristatyti", tebuvo dialogo provokacija/ eilinis self-testas/ suformuluotas/pasiųstas klausimas-teiginys, turėjęs gėrybinę paskirtį - tarnauti sau pačiam -- atsakyti į self-evoliucijos klausimą kas aš esu dabar.
 - Personažo autoriaus (t.sk. ir toto) istorijoj toks klausimas ne pasekmė, o egzistencijos motyvas, tobulėjimo sąlyga. - Tai veidrodis/mokykla daugeliui čia ieškančių savęs, besimokantiems vieni iš kitų neakivaizdžiai ar kontakte, anonimiškai, todėl drąsiau ir efektyviau bandantiems save tai rytų, tai naktų kovų stiliuose, tai skriaudų, tai bučinių kompresuose, tai vienatvėje pasinėrus į virtualios minios pragaro viralą, tai laidojant ką tik taiklios rankos nuplėštą, rodos, amžinai priaugusio grimo kaukę.
 - Visiems gero savaitgalio už ŠA laboratorijos sienų!
 30774. toto 2005-02-25 17:41
 30775. i 2005-02-25 17:42
 palaikau , ebola ,tavo optimizma . mane jis zavi . elkis ir toliau tiktai taip.rimtai . tik linkiu , kad alkoholiniai jausmai neuzgostu tavo laimes pojucio . nes veliau , nors ir negeri, to pojucio atgaminti nelabai pavyksta . ir gyvenimas tampa gan preskas.
 30776. ežeras 2005-02-25 17:45
 "Man imponuoja kritishkas, Ebolos mastymas." Nemanau,kad tai kritiškas mąstymas-greičiau kiek ciniškas su sunkiai slepiamu lūzeriškumu ir intravertiškumu ("manes i viesuma neistrauksi niekada ir jokiais metodais...").
 30777. ebola 2005-02-25 18:16
 Luzeriskumas yra mano tikslas/vizija kazkuria prasme.Intravertiskumas...mane to moke nuo vaikystes...nelipk ant scenos....nebuk saldus - praris, nebuk kartus - isspjaus...bet kokie antpeciai, medaliai - nezmogus...ir t.t. ir t.t.Gana, rebiata, Im not worth it, perdaug cia mano nikas minimas - nebesmagu man...:) Show must go home...
 30778. nemoksa 2005-02-25 19:21
 Ehcs, o jau slapta zadejau i ebolos sekeju - pasaulio lauzytoju - buri isirasyt ir bent jau LT padaryt kazka panasaus i 1968 Paryziuje, su dalgiu pjaut nesutikusius atsiverst:)o kas gavosi? Tik vietoj raugintu kopustu apie cepelinus su sraigem mintis apsedo..cia turbut tobuleju?:)
 30783. toto 2005-02-25 21:59
 nemo, tai tik įrodo, kad tobulėjimui ribų nėra.
 nemo - vardo nemoksa mažybinis/malonybinis trumpinys-kreipinys, paprastai vartojamas gerose kompanijose, norint pabrėžti vertinant šiltais santykiais grįstą etiketą.
 30784. Magelanas 2005-02-26 00:46
 diskusija truputi per ilga, neturiu kantrybes visko perskaityti:( Siaip straipsnio ideja bent jau man primena vieno is Cechovo apsakymu minti: reikia kad uz kiekvieno sotaus ir laimingo zmogaus duru stovetu vargsas ir belstusi - visa laika... Kitaip tariant, cia poziuris kad zmogus tusi viduje visada kankintis del kitu zmoniu (visu pirma)... Man tokiu atveju iskyla klausimas - o kas tada yra dziaugsmas, saves atsiskleidimas, vidinis vystymasis? Nejaugi beveik viskas turi buti niuru ir beviltiska? Nezinau, ar as aiskiai issireiskiau, bet manau mane supratote...
 30785. po palme 2005-02-26 00:51
 gero savaitgalio visiems. I gamta, i gamta. Apaya, apaya, taip sake Srekas visiems pasaku personazamas, susirinkusiems jo kieme:)
 30786. si 2005-02-26 01:24
 Bravisimo!:)))
 Jei galima, aš mielai pabūsiu šio krikšto liūdininku?:)))
 30787. si 2005-02-26 01:54
 786 skirtas toto už "krikšto" vardą - nemo.:)
 Okas dėl straipsnio, tai siūlyčiau Dievui "nebeišrašinėti" paso su asmens kodu ir registracijos štampu bei "neklampinti" į tai, dėl ko apie Jį žmonės patys nesusišneka. Nei Jis gina, nei Jis baudžia... ir jokiose tarnybose, panašu, nedirba, tad už jokias sistemas taipogi interpretacijas apie save nėra tiesiogiai atasakingas.:) Bet kuria kryptimi galima keliauti keliu, arba pakele, va tik niurzgėjimo skirtingai bus.
 30788. toto 2005-02-26 02:08
 si, ... krikštynos - smagus reikalas, o ypač liudininkams :), betrūksta tik paties nemo -- matyt užsikasęs popieriuose, sudarinėja be galo ilgą kviestinių svečių sąrašą. :-)
 30790. Nikvami Vambozi 2005-02-26 02:39
 siaubas, tokių skiedalų, ne, kliedesių /apie komentarus/ senai buvau skaitęs. - kažkokia Seimo emuliacja. Nors minčių daug, bet taip kičiškai raunasi ant klaikių motyvacijų ir argumentacijų. Apsisisiojau, ne, apsivėmiau. Fui
 30791. nemoksa 2005-02-26 03:26
 As cia:) Jo, balius bus smagus, su fanfarom, kinietiskais zibintais, barokisko tipo fantanais is kuriu tryks krupnikas, statinemis raugintu kopustu su bruknemis (ant kuriu gal Ruta uzpils semenu aliejaus - lietuvisko!), laidotuviu orkestru (krikstas gi: seno zmogaus mirtis ir naujo gimimas:)) su kariniu marsu repertuaru, kvieciami visi! Apart Vambozio - apsivemes gi, aukstai iskilo virs musu, kicisku neapsivemusiu vidutinioku (daugiausia!) - jam mes ne kompanija:)
 30796. Queer varnai 2005-02-26 12:25
 Puiku, kaip tik kažką panašaus norėjau parašyti, bet patingėjau.
 30797. nemoksa>queer 2005-02-26 13:00
 Paskaites aname straipsnyje mineta Dostojevski, norejau pasakyt ta pati. Bet pasirodo ans jau seniausiai mires;)
 30799. toto 2005-02-26 13:14
 - Už tai Sinbado keliones įdomu pasižiūrėt ir šiandien. Tik Gvntj (sunkiai ištariamas nick`as) ko tai vis dar neatsiima savo DVD. :)
 30801. nemoksa 2005-02-26 13:45
 Vakar buvau pakviestas i filma...nepasiskaiciau, pasitikejau...ilipau i mesla..Vadinosi: "kada maziausiai to lauki"..
 30806. zvierius > Nikvami Vambozi 2005-02-27 00:53
 Kažin kaip ten su tamstos sveikata, kad net nežinote kada siusiuką darot, o kada Rygon važiuojat?
 30807. Nikvami Vambozi 2005-02-27 01:34
 Lietuvoje sveikata gera tik pas puskvaišius arba pas tarakaškes (Blattoptera lituanus) - na, beje, kas jaunas, matydamas pasirinkimą -> arba sveikata arba debilizmas; nešdinasi away from home.
 Aišku, kad man meluoja, ar ne, tarakaškių gynėjau zvieriau.
 30808. iš straipsnio "Kam naudinga manipuliuoti KGB sąrašais?" 2005-02-27 02:23
 "Lietuvos ryto" šaltinių tikinimu, šiandien jau akivaizdu..." toliau galima bet ka.
 pvz. Vambozi yra Rygos rusų gru kgb ir ftp(b) šnipas
 30809. Nikvami Vambozi 2005-02-27 03:06
 Klausyk Toto, būk žmogus, perspėk xX`ą - jo kojinės baisiai smirdi. Man nepatogu kažkaip
 30847. ? 2005-02-28 17:42
 32823. nesamone 2005-04-15 14:10
 Kaip paprasta drabstytis meslu, pvz.: mokine yra biski kuoktelejusi, ir net ne biski, o gerokai! Ir jokios atsakomybes, - kaip gerai, kad yra slapyvardziai, ar ne, mokine?
 0:01:46 Jan 17, 2011