text:
"Please Remember Me" is a song co-written by American country music artists Rodney Crowell and Will Jennings. Originally recorded by Crowell for his 1995 album Jewel of the South, his version was released as its lead (and only) single and peaked at number 69 on the Billboard country chart in early June.
 A later version was released by Aaron Neville and Linda Ronstadt, but was not released as a single.
 Chart performance
 Tim McGraw version
 Four years after the release of Crowell's version, Tim McGraw covered the song for his 1999 album A Place in the Sun. Released that year as the first single from that album, McGraw's cover reached the top of the Billboard Hot Country Singles & Tracks (now Hot Country Songs) charts, a position that it held for five weeks. The song was also McGraw's biggest solo hit on the Billboard Hot 100, where it peaked at number 10. McGraw's rendition features Patty Loveless on harmony vocals.
 Music video
 The music video for McGraw's cover was directed and produced by Sherman Halsey, and premiered on CMT on March 26, 1999, when CMT named it a "Hot Shot". In the video, McGraw sat on a bench in a beach, with the waves crashing, and showing clips from McGraw's previous videos, as well as McGraw singing in a mansion.
 Critical reception
 Deborah Evans Price, of Billboard magazine reviewed the song favorably, calling it a "lush and lovely ballad." She goes on to say that he is "surprisingly effective" on this pop-side release as he is usually best with traditional material. She finishes the review by saying that McGraw "seems to a newfound vocal maturity." Kevin John Coyne of Country Universe gave the song an A grade, calling it "a lush and gorgeous ballad that is elevated by a Patty Loveless harmony vocal." He goes on to say that McGraw's "pleading performance gives the song its urgency, and the pop-flavored production, complete with strings, harkens back to the glory days of the Nashville sound." The song ranks 96th on the RIAA 365 songs of the century list
 Track listing
 UK Promo CD
 Please Remember Me 3:39
 Cassette Single
 A Please Remember Me 4:29
 B For A Little While 3:33
 US Single
 Please Remember Me 4:29
 For A Little While 3:33
 Chart performance
 "Please Remember Me" debuted at number 51 on the U.S. Billboard Hot Country Singles & Tracks for the week of March 20, 1999. It reached number one and remained there for five consecutive weeks until it was knocked off by "Write This Down" by George Strait.
 End of year charts
 Covers
 The Swedish country music-inspired dansband Lasse Stefanz recorded a Swedish version called "Tänk På Mig Ibland" on their 1996 album Dig Ska Jag Älskar.
 It was covered by John Barrowman on his 2007 album Another Side.
 American Idol season 10 winner Scotty McCreery covered this song to be used as the goodbye/exit song on the 11th season of American Idol. It was released on March 8, 2012.
 Performed by Danielle Bradbery on Season 4 of The Voice, Released: Jun 11, 2013.
 References
 1995 singles
 1999 singles
 1995 songs
 Rodney Crowell songs
 Tim McGraw songs
 Linda Ronstadt songs
 Aaron Neville songs
 Scotty McCreery songs
 Danielle Bradbery songs
 Songs written by Rodney Crowell
 Songs with lyrics by Will Jennings
 Song recordings produced by Tony Brown (record producer)
 Song recordings produced by Rodney Crowell
 Song recordings produced by Byron Gallimore
 Song recordings produced by Tim McGraw
 Song recordings produced by James Stroud
 Country ballads
 MCA Nashville Records singles
 Curb Records singles


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 28.3.2022
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 C 138/8
 Iarraidh ar réamhrialú ón Verwaltungsgerichtshof (an Ostair) a taisceadh an 14 Eanáir 2022 – Österreichische Datenschutzbehörde
 (Cás C-33/22)
 (2022/C 138/22)
 Teanga an cháis: an Ghearmáinis
 An chúirt a rinne an tarchur
 Verwaltungsgerichtshof (Ard-Chúirt Riaracháin, an Ostair)
 Páirtithe sna príomhimeachtaí
 Achomharcóir ar phointe dlí: Österreichische Datenschutzbehörde (Údarás na hOstaire um Chosaint Sonraí, an Ostair)
 Páirtithe eile sna himeachtaí: WK agus Uachtarán an Nationalrat (an Chomhairle Náisiúnta)
 Na ceisteanna a tharchuirtear
 1.
 An dtagann gníomhaíochtaí de choiste fiosrúcháin arna bhunú ag Parlaimint de Bhallstát, agus a ceart chun an fheidhmeannas a ghrinnscrúdú á fheidhmiú aici, faoi raon feidhme dhlí an Aontais de réir bhrí na chéad abairte d’Airteagal 16(2) CFAE, beag beann ar ábhar an fhiosrúcháin sin, sa chaoi is go bhfuil feidhm ag Rialachán (AE) 2016/679 (1) maidir le próiseáil sonraí pearsanta arna déanamh ag coiste fiosrúcháin parlaiminteach de Bhallstát?
 Más freagra dearfach a gheofar ar an gcéad cheist:
 2.
 An dtagann gníomhaíochtaí de choiste fiosrúcháin arna bhunú ag Parlaimint de Bhallstát, agus a ceart chun an fheidhmeannas a ghrinnscrúdú á fheidhmiú aici, ag a bhfuil mar ábhar an fhiosrúcháin sin gníomhaíochtaí de chuid údarás póilíneachta um chosaint an Stáit, a bhaineann mar sin le gníomhaíochtaí i ndáil le cosaint na slándála náisiúnta de réir bhrí aithris 16 den Rialachán Ginearálta maidir le Cosaint Sonraí, faoi réir raon feidhme na díolúine dá dtagraítear in Airteagal 2(2)(a) den Rialachán sin?
 Más freagra diúltach a gheofar ar an dara ceist:
 3.
 Mura bhfuil – mar atá sá chás seo – ach údarás maoirseachta amháin curtha ar bun ag Ballstát i gcomhréir le hAirteagal 51(1) den Rialachán Ginearálta maidir le Cosaint Sonraí, an bhfuil inniúlacht ag an údarás sin maidir le gearáin de réir bhrí Airteagal 77(1), i gcomhar le hAirteagal 55(1), den Rialachán Ginearálta maidir le Cosaint Sonraí cheana mar thoradh díreach ar an Rialachán sin?
 (1) Rialachán (AE) 2016/679 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 27 Aibreán 2016 maidir le daoine nádúrtha a chosaint i ndáil le sonraí pearsanta a phróiseáil agus maidir le saorghluaiseacht sonraí den sórt sin, agus lena n-aisghairtear Treoir 95/46/CE (An Rialachán Ginearálta maidir le Cosaint Sonraí) (IO 2016 L 119, lch. 1).


type: legislation

text:
 8.1.2015
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 4/18
 KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2015/24
 af 7. januar 2015
 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager
 EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (fusionsmarkedsordningen) (1),
 under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.
 (2)
 Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 Artikel 1
 De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.
 Artikel 2
 Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 7. januar 2015.
 På Kommissionens vegne
 For formanden
 Jerzy PLEWA
 Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter
 (1) EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.
 (2) EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.
 BILAG
 Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager
 (EUR/100 kg)
 KN-kode
 Tredjelandskode (1)
 Fast importværdi
 0702 00 00
 AL
 69,6
 IL
 104,4
 MA
 89,1
 TN
 130,5
 TR
 108,0
 ZZ
 100,3
 0707 00 05
 TR
 160,8
 ZZ
 160,8
 0709 93 10
 MA
 96,9
 SN
 80,8
 TR
 157,6
 ZZ
 111,8
 0805 10 20
 EG
 41,2
 MA
 68,6
 TR
 74,1
 ZA
 40,1
 ZW
 32,9
 ZZ
 51,4
 0805 20 10
 MA
 58,8
 ZZ
 58,8
 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90
 IL
 89,3
 JM
 106,8
 TR
 80,9
 ZZ
 92,3
 0805 50 10
 TR
 53,0
 ZZ
 53,0
 0808 10 80
 AR
 164,5
 BR
 62,9
 CL
 82,5
 MK
 39,8
 US
 145,8
 ZA
 147,0
 ZZ
 107,1
 0808 30 90
 US
 171,4
 ZZ
 171,4
 (1) Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning EU) nr. 1106/2012 af 27. november 2012 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 471/2009 om fællesskabsstatistikker over varehandelen med tredjelande for så vidt angår ajourføring af den statistiske lande- og områdefortegnelse (EUT L 328 af 28.11.2012, s. 7). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.


type: wikipedia

text:
Uralbjergene (Russisk: Ура́льские го́ры, Uralskiye gory) er en 2.500 km lang nord-sydgående bjergkæde i det vestlige Rusland. Kæden anses undertiden som den nordlige del af den naturlige grænse mellem kontinenterne Asien og Europa.
 Geografi
 Uralbjergene løber 2.500 km fra de kazakhiske stepper langs Kasakhstans nordlige grænse til kysten af Ishavet. Øen Novaya Zemlya danner en yderligere fortsættelse af bjergkæden. Bjergkædens højeste top er Narodnaja (1895 moh) i Khanty-Mansíjskij autonome okrug. Erosion har blottet betydelige mineralrigdomme i Ural, herunder sten som topas og beryl. Komis urskove i den nordlige del af Uralbjergene er optaget på UNESCOs Verdensarvsliste.
 Geografer har delt Ural op i fem regioner: Syd, midt, nord, subarktis og arktisk Ural. Trægrænsen falder fra 1400 moh til 0 moh, efterhånden som man bevæger sig mod nord. Dele af Syd- og Midt-Ural er helt dækket af skov.
 Jekaterinburg er den største og vigtigste by i Ural-området, selvom Ural er et geografisk begreb, men ikke et samlet administrativt område.
 Geologi
 Uralbjergene er blandt verdens ældste bjergkæder. På trods af alderen på 300 til 250 mio. år er den usædvanlig høj. Kæden blev dannet i den sene kultid, da et kontinent bestående primært af Sibirien kolliderede med det østlige Baltika (forbundet med Laurentia (Nordamerika) for at danne det mindre superkontinent Euramerika) og Kasakhstanien for at danne superkontinentet Laurasien. Senere kolliderede Laurasia og Gondwana og dannede superkontinentet Pangæa. Europa og Sibirien har været bundet sammen siden.
 Bjergene har store forekomster af guld, platin, malm, kul, jern, nikkel, sølv og andre mineraler.
 Eksterne henvisninger
 Geologiske beskrivelser
 Bjerge i Rusland
 Palæozoikum


text:
 Avis juridique important
 |
 31993D0734
 93/734/CE: Décision du Conseil du 13 décembre 1993 relative à la conclusion de l'accord sous forme d'échange de lettres entre la Communauté économique européenne et la République d'Autriche concernant certains arrangements dans le domaine agricole
 Journal officiel n° L 346 du 31/12/1993 p. 0014 - 0014
 DÉCISION DU CONSEIL du 13 décembre 1993 relative à la conclusion de l'accord sous forme d'échange de lettres entre la Communauté économique européenne et la république d'Autriche concernant certains arrangements dans le domaine agricole (93/734/CE)LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE, vu le traité instituant la Communauté européenne, et notamment son article 113, en liaison avec l'article 228 paragraphe 3 premier alinéa, vu la proposition de la Commission, vu l'avis du Parlement européen (1), considérant que, dans le cadre des négociations sur l'Espace économique européen (EEE), il a été possible de négocier un accord sous forme d'échange de lettres entre la Communauté économique européenne et la république d'Autriche concernant certains arrangements dans le domaine agricole; considérant que cet accord fait partie de l'ensemble global des résultats des négociations sur l'EEE et constitue un élément essentiel pour l'approbation par la Communauté de l'accord EEE; considérant qu'il convient d'approuver ledit accord, DÉCIDE: Article premier L'accord sous forme d'échange de lettres entre la Communauté économique européenne et la république d'Autriche concernant certains arrangements dans le domaine agricole est approuvé au nom de la Communauté. Le texte de l'accord est joint à la décision 93/239/CEE du Conseil, du 15 mars 1993, relative à la conclusion des accords sous forme d'échange de lettres entre la Communauté économique européenne, d'une part, et la république d'Autriche, la république de Finlande, la république d'Islande, le royaume de Norvège et le royaume de Suède, d'autre part, concernant l'application provisoire des accords relatifs à certains arrangements dans le domaine agricole, signés par les mêmes parties à Porto le 2 mai 1992 (2). Article 2 Le président du Conseil procède à la notification de l'approbation de l'accord par la Communauté (3). Fait à Bruxelles, le 13 décembre 1993. Par le Conseil Le président Ph. MAYSTADT (1) JO no C 305 du 23. 11. 1992, p. 59.(2) JO no L 109 du 1. 5. 1993, p. 1.(3) Voir page 35 du présent Journal officiel.


text:
Vuosaaren satama on Helsingin Niinisaaressa sijaitseva satama. Sen omistaa Helsingin Satama, joka on Helsingin kaupungin omistama osakeyhtiö. Satama on merkittävä kontti- ja perävaunuliikenteen satama.
 Sataman peruskivi muurattiin 7. tammikuuta 2003, ja satama avattiin 24. marraskuuta 2008. Satama korvasi Sörnäisten sataman, Länsisataman konttisataman ja Laajasalon öljysataman.
 Historia
 Tarve ja sijainti
 Länsisataman ja Sörnäisten sataman siirtämistä muualle pohdittiin jo 1950-luvulta alkaen. Satamahanke oli yksi peruste sille, että Vuosaari liitettiin maalaiskunnasta Helsinkiin vuonna 1966. Liikenneministeriö perusteli siirtämistä vuonna 1988 sillä, että kantakaupungin satamien kapasiteetti olisi pian loppunut, ja laajentaminen keskellä Helsinkiä olisi ollut hyvin vaikeaa. Vanhojen satamien rinnalle olisi pitänyt lähitulevaisuudessa rakentaa arviolta yli 200 miljoonan euron arvoinen kolmas satama muualle, mahdollisesti Siuntioon. Vuosaaren sataman käyttökapasiteetiksi laskettiin 18–20 miljoonaa tavaratonnia, mikä on yli puolet enemmän kuin Sörnäisten satamalla ja Länsisatamalla yhteensä.
 Kantakaupungin konttisatamat kuormittivat liikennettä ja aiheuttivat haittaa asutukselle laajalla alueella. Siirtämällä satama ulos keskustasta voitiin saada osa kontti- ja muusta raskasliikenteestä kiertämään Helsingin keskusta. Satamien siirto myös vapautti runsaasti toimitilaa yrityksille sekä asuntoja yli 28 000 ihmiselle. Sijainniltaan Vuosaari arvioitiin paremmaksi kuin vaihtoehdoksi tarjottu Kirkkonummi. Vuosaaren meriväylä todettiin turvalliseksi ja helposti navigoitavaksi, ja maaliikenne pääsee purkautumaan Vuosaaresta suoraan pääverkkoon. Rautatie-, laiva- ja tiekuljetusten keskittämisen yhteen paikkaan todettiin tuovan säästöjä ja vähentävän myös päästöjä.
 Kaavoitus
 Vuosaaren sataman ensimmäinen yleissuunnitelma valmistui 1970-luvulla. Kaavoitusselvityksiä tehtiin 1980-luvun lopulla ja 1990-luvun alussa. Varaus uudelle satamalle ja sen maaliikenneyhteyksille Vuosaaressa lisättiin vuoden 1992 yleiskaavaan, ja ympäristövaikutusten arviointimenettely valmistui vuonna 1995. Kaupunginvaltuusto hyväksyi sataman perustamissuunnitelman vuonna 1996, ja kaavatyö aloitettiin seuraavana vuonna. Kun Ympäristökeskuksen maaliskuussa 1999 julkaisemassa lausunnossa todettiin sataman heikentävän Porvarinlahden luontoarvoja ja vaikuttavan useiden lintulajien elämään, hankkeelle haettiin valtioneuvostolta poikkeuslupaa. Joulukuussa 1999 valtioneuvosto päätti, ettei satamasta ole merkittävästi haittaa sitä ympäröivälle Natura-alueelle. Kaupunginvaltuusto hyväksyi asemakaavan äänin 55–29: hanketta vastusti pääasiassa Vihreä liitto. Korkein hallinto-oikeus kuitenkin päätti, ettei valtioneuvosto ollut oikea elin arvioimaan Natura-alueen ympäristövaikutuksia. Se siirsi päätöksen ympäristöministeriölle, joka lopulta vahvisti seutukaavan tammikuussa 2002. Liikenne- ja viestintäministeriön mukaan satamahankkeelle ei ollut vaihtoehtoja, ja sosiaali- ja terveysministeriö totesi sataman siirron pois keskustasta tuovan merkittäviä myönteisiä vaikutuksia terveyteen ja turvallisuuteen. Eduskunta hyväksyi määrärahat sataman liikenneyhteyksien rakentamista varten joulukuussa 2002.
 Esitettyä kritiikkiä
 Vuosaaren satamaa on kritisoitu muun muassa sataman ja liikenneyhteyksien korkeista kustannuksista. Rakennuskustannusten arvio oli 470 miljoonaa euroa, josta sataman kustannukset ovat 260,6 miljoonaa euroa ja liikenneyhteyksien kustannukset 207,4 miljoonaa euroa. Myöhemmin kustannukset nousivat 680 miljoonaan euroon. Kritiikki kohdistui myös haitallisiin ympäristövaikutuksiin ja siihen, että satama rakennettiin tarpeettomasti Helsinkiin Kirkkonummen Kantvikin sijaan.
 On todettu, ettei mistään asiasta ollut aiemmin laadittu Suomessa yhtä monta ympäristöselvitystä kuin Vuosaaren satamasta ja sen liikennevaihtoehdoista. Valituksia tehtiin lähes sata, joka oli myös ennätyksellinen määrä. Vuoteen 2004 mennessä valituksia oli käsitelty korkeimmassa hallinto-oikeudessa kymmenen kertaa. Valituksissa vedottiin muun muassa lintudirektiiviin. Virkistys- ja suojeluarvojen pilaamisesta huomauttivat muun muassa Sipoon kunta ja Vuosaari-seura, ja Helsingissä järjestettiin myös satamahanketta vastustavia addresseja ja mielenosoituksia. Rakentamispäätöksessä huomioitiin kuitenkin satamatulo kunnallistaloudellisesti merkittävänä tuloeränä. Kantakaupungista asumiskäyttöön vapautuva tila nähtiin myös ratkaisuna Helsingin muuttotappioon. Korkein hallinto-oikeus hylkäsi viimeisen valituksen 24. lokakuuta 2002 ja salli sataman rakentamisen. Rakentamisen valmistelu alkoi tammikuussa 2003. Suomen luonnonsuojeluliiton tekemän valituksen vuoksi Euroopan komissio pyysi selvitystä sataman rakentamisesta vielä saman vuoden kesällä. Rakennustöitä ei kuitenkaan keskeytetty eikä ympäristöministeriö kokenut tarvetta lisäselvityksille. Komissio tyytyi ympäristöministeriön vastaukseen, jonka mukaan jo aiemmissa selvityksissä oli todettu, ettei satamahankkeesta ollut merkittävää haittaa Natura-alueelle.
 Ensimmäiset laivaukset
 Ensimmäinen uutta Vuosaaren satamaa käyttänyt alus oli M/S Nora, johon lastattiin Azipod-ruoripotkurilaitteita 2. helmikuuta 2007. Ne painoivat 200 tonnia kappale. Ensimmäinen tuontilaivaus Vuosaareen tapahtui 18. kesäkuuta 2007, jolloin M/S Black Sea toi Espanjasta 2 600 tonnia ratakiskoja satamarataa varten. Kyseessä oli samalla Steveco Oy:n ensimmäinen purkutyö Helsingissä.
 Säännöllinen laivaliikenne Vuosaaren satamassa aloitettiin 24. marraskuuta 2008. Samalla Sörnäisten sataman toiminta lakkasi.
 Kehitys ja satama-alueen toiminnot
 Sataman hallinnoiman alueen koko on noin 240 hehtaaria ja siihen kuuluu varsinaisen satama-alueen lisäksi satamaan liittyvälle yritystoiminnalle varattuja alueita, kuten 150-hehtaarinen logistiikka-alue sekä satamakoneiden ja satamaan liikennöivän ajoneuvokaluston huolto- ja korjaustoimintojen alueet. Konttialusten käyttöön satamassa on laituria 1 500 metriä (2 × 750 metriä), laituripaikkoja ro-ro-aluksille on 16 kappaletta. Yhteensä laituria on alueella 3,6 kilometriä.
 Nykyisen Vuosaaren sataman alueen keskiosaan rakennettiin 1970-luvulla Valmetin Vuosaaren telakka, joka korvasi siihen saakka Katajanokan kärjessä sijainneen telakan. Myöhemmin telakka siirtyi Wärtsilä Meriteollisuuden omistukseen, joka kuitenkin lakkautti sen jo vuonna 1987.
 Entisen telakan ympäristöön toteutettiin samaan aikaan sataman kanssa Meriportin yritysalue. Yritysalueella toimivista yrityksistä mainittakoon Paulig, ABB ja Aker Arctic.
 Gate A:n lähistöllä on raskaalle liikenteelle suunnattuja palveluita, kuten huoltoa ja polttoaineen sekä aterioiden myyntiä.
 Alueen maisemaa hallitsee vuonna 2008 valmistunut 13-kerroksinen toimistotornitalo Gatehouse. Rakennuksessa on muun muassa tullin ja Helsingin Sataman toimitiloja sekä toimistoja.
 Vuonna 2015 logistiikkayhtiö SA-TU Logistics jatkoi Vuosaaren sataman logistiikka-alueen kehittämistä aloittamalla miljoonainvestoinnin alueelle. SA-TU Logisticsin uusi massatavaraterminaali otettiin käyttöön syksyllä 2015 ja se on tarkoitettu erityisesti sahatavaran ja suurten kappaleiden käsittelyä varten.
 Syksyllä 2017 Metsä Fibre avasi satama-alueelle uuden selluterminaalin, jonka kautta kulkee Äänekosken uuden biotuotetehtaan sellun vientilaivaukset maailmalle.
 Sataman takamaan kappaletavaralogistiikka
 Vuosaaren sataman kappaletavaran käsittelystä kilpailevat useat projektit, kuten Keravan logistiikkakeskus Kerca ja Hollolan Nostavan logistiikkakeskus sekä suunnitelma Riihimäen logistiikkakeskukseksi. John Nurminen Oy rakentaa satamakeskuksensa Vuosaareen.
 Myös välittömästi satama-alueen vieressä on logistisille toiminnoille varattu alue, jossa toimii useita alan yrityksiä.
 Liikenneyhteydet
 Maantieliikenne ohjataan satamaan 2+2-kaistaista moottoritietasoista seututietä 103 pitkin. Se toimii pääkaupunkiseutua kehystävän Kehä III:n jatkeena. Kehä III:lta on edelleen yhteydet muun muassa valtateille 1, 3, 4 ja 7. Kansainväliseen Eurooppatie-verkostoon on yhteys Kehä III:n Västersundomin eritasoliittymässä. Satamaan johtavalla tiellä on Suomen pisimpiin kuuluva tietunneli, Vuosaaren tietunneli. Tunnelin korvaavana varayhteytenä häiriötilanteissa toimii katuverkon osuus Itäväylältä Kallvikintien ja Niinisaarentien kautta satamaan. Viitoitus on toteutettu muuttuvin opastein, joita hallitaan keskitetysti tiehallinnon valvomosta. Varayhteyttä on jo jouduttu sataman avauduttua käyttämään, sillä sataman automaattisen kulunvalvontajärjestelmän ongelmien johdosta liikenne tunnelissa ruuhkautui avajaisviikolla pahasti.
 Satamaan johtava Helsingin majakalta alkava 32 kilometrin pituinen meriväylä on kulkusyvyydeltään 13 metriä ja vähintään 200 metrin levyinen. Väylä syvennettiin 11 metristä 13 metriin vuosina 2020–2021.
 Raideyhteydet
 Vuosaaren sataman tavaraliikennettä varten rakennettiin vuosina 2003–2008 rautatieverkon uusi osuus, Vuosaaren satamarata. Keravan asemalta omalta raiteeltaan alkava noin 19 kilometriä pitkä tavaraliikennerata alittaa Vantaan 13,5 kilometriä pitkässä Savion tunnelissa, ja hieman ennen satamaa rata kulkee vielä 651 metriä pitkän Labbackan kalliotunnelin läpi. Satama-alueelta valmistui vuonna 2011 huoltoraideyhteys Helsingin metrolle.
 Matkustajaliikenne
 Hansaterminaali on Vuosaaren sataman matkustajaterminaali, joka palvelee Travemünden ja Rostockin matkustajaliikennettä. Hansaterminaali on sijoitettu B-portin yhteyteen. Sen kautta kulkee ropax-alusten matkustajaliikenne.
 Satamasta liikennöi myös Tallinkin M/S Sea Wind ja Eckerö Linen M/S Finbo Cargo, jotka kuljettavat automatkustajia rahdin ohella.
 Vaikutus
 Vuosaaren sataman alle jäi useita luonnontilaisia saaria ja luotoja, ja se hävitti myös virkistyskalastus- ja veneilyalueita. Kolmasosa satama-alueesta on hävitettyä luontoa ja valtaosa täyttömaata. Läheisille virkistys- ja suojelualueille alkoi syntyä meluhaittaa, ja häiriöitä aiheutui erityisesti Porvarinlahden linnustolle. Toisaalta melun todettiin koskevan huomattavasti pienempää määrää ihmisiä kuin vanhoissa kantakaupungin satamissa.
 Satamatoiminnan siirtäminen Vuosaareen vapautti paljon rakennusmaata keskusta-alueilta ja vaikutti merkittävästi uudisrakentamiseen Helsingissä. Kantakaupungista vapautui laajoja ranta-alueita julkiseen käyttöön. Jätkäsaaren konttisataman tilalle rakennettiin asuinalue palveluineen ja työpaikkoineen, ja Sörnäisten sataman tilalle kasvoi Kalasatama. Laajasalon öljysataman tilalle alkoi rakentua asuinalue Kruunuvuorenranta. Poistuneen tavararatapihan paikalle Keski-Pasilaan rakentui uusia katuja ja muun muassa kauppakeskus Tripla. Jätkäsaareen, Kalasatamaan, Kruunuvuorenrantaan ja Pasilaan tulee alueiden valmistuttua kokonaan yhteensä noin 85 000 uutta asukasta sekä noin 42 000 uutta työpaikkaa.
 Länsisataman muututtua matkustajasatamaksi satamarata purettiin, ja kiskojen ja VR:n tavaramakasiinien tilalle ydinkeskustaan rakennettiin muun muassa Musiikkitalo ja keskustakirjasto Oodi.
 Lähteet
 Viitteet
 Aiheesta muualla
 Seulonnan keskeiset artikkelit


text:
7.8.1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 226/13
 Talan mot Europeiska gemenskapernas kommission väckt — De bestämmelser om landningsavgifter som tillämpas på
 den 4 maj 1999 av Republiken Portugal de portugisiska flygplatserna diskriminerar inte tjänstemot-
 tagarna på grund av deras nationalitet. Skillnaden i behand-
 ling av inrikestrafik och internationell trafik strider inte
 (Mål C-163/99) mot artikel 12 EG (f.d. artikel 6), eftersom EG-
 lufttransportföretag i enlighet med artikel 3 i rådets förord-
 ning (EEG) nr 2408/92 (1) har rätt att inrätta inrikesförbin-
 delser på samma villkor som de lokala operatörerna. Den
 (1999/C 226/21) 50-procentiga avgiftsrabatten för inrikesflyg avser i första
 hand förbindelserna mellan kontinenten och de autonoma
 regionerna, eller mellan olika autonoma regioner, beträff-
 Republiken Portugal har den 4 maj 1999 väckt talan vid ande vilka det inte finns något alternativ till lufttransporter
 Europeiska gemenskapernas domstol mot Europeiska gemen- på grund av att de består av öar. Rabatten gäller även
 skapernas kommission. Sökanden företräds av Luı́s Fernandes, övrigt inrikesflyg på grund av att det är fråga om korta
 professor Maria Luı́sa Duarte och Fátima Viegas, samtliga i sträckor på vilka det är nödvändigt att hålla låga priser.
 egenskap av ombud delgivningsadress: Portugals ambassad, Vid bedömningen av relevansen av dessa argument och av
 33, allée Scheffer, Luxemburg. huruvida de är förenliga med fördraget måste hänsyn tas
 till det överordnade målet att stärka den ekonomiska och
 sociala sammanhållningen [se artikel 3 k (f.d. artikel 3 j)]
 och till erkännandet i fördraget av Azorernas och Madeiras
 Sökanden yrkar att domstolen skall
 särskilda ställning såsom avlägset belägna regioner (se
 artikel 227 i EG-fördraget, nu artikel 299.2 EG i ändrad
 lydelse).
 — ogiltigförklara kommissionens beslut av den 10 februari
 1999 om ett förfarande enligt artikel 90 i EG-fördraget
 (IV/35.703 — Portugisiska flygplatser). — De bestämmelser om landningsavgifter som tillämpas på
 de portugisiska flygplatserna utgör inte missbruk av en
 dominerande ställning. Den tolkning som kommissionen
 gjort i det ifrågasatta beslutet av artikel 82 EG (f.d.
 artikel 86) jämförd med artikel 86 (f.d. artikel 90), strider
 Grunder och huvudargument mot neutralitetsprincipen, på vilken artikel 295 EG (f.d.
 artikel 222) grundar sig. Företag som för allmännyttiga
 ändamål har beviljats ensamrätt på viss verksamhet skulle
 Formfel och brister i förfarandet enligt kommissionens tolkning inte kunna tillämpa vissa
 affärsstrategier, såsom mängdrabatter, vilka är vanliga
 bland företag i allmänhet och bestäms av affärsmässiga
 — Åsidosättande av motiveringsskyldigheten. lönsamhetskriterier.
 — Åsidosättande av proportionalitetsprincipen. Eftersom det
 görs åtskillnad mellan inrikestrafik och internationell trafik, (1) Rådets förordning (EEG) nr 2408/92 av den 23 juli 1992 om
 i fråga om flygplatsavgifter, i bestämmelserna för de flesta EG-lufttrafikföretags tillträde till flyglinjer inom gemenskapen
 av flygplatserna i Europeiska unionen, borde kommissio- (EGT L 240, 24.8.1992, s. 8).
 nen som den lämpligaste och minst ingripande åtgärden
 ha valt att anta ett direktiv. Kommissionens åtgärd, att
 ålägga en medlemsstat en specifik skyldighet att ensidigt
 ändra avgiftsbeloppen eller formerna för uttagande av
 avgiften, får en snedvridande och hindrande inverkan på
 konkurrensvillkoren för lufttransportföretagen på markna-
 den i gemenskapen. Det är endast genom antagande av ett
 direktiv, med en införlivandefrist som är lika för alla
 medlemsstater, som man kan säkerställa den nödvändiga
 harmoniseringen av lagstiftningen i medlemsstaterna och
 en samtidig anpassning till reglerna om lojal konkurrens i
 fråga om flygplatsavgifter och mer allmänt i fråga om Talan mot Europeiska gemenskapernas kommission väckt
 lufttransporter. den 4 maj 1999 av Förbundsrepubliken Österrike
 — Åsidosättande av handläggningsregler. Ett beslut enligt
 (Mäl C-165/99)
 artikel 86.3 EG (f.d. artikel 90) kan vara ett lämpligt och
 rättsenligt alternativ till inledandet av ett fördragsbrottsför-
 farande endast om beslutet utgör en nödvändig, lämplig
 och proportionell åtgärd. (1999/C 226/22)
 Materiella förutsättningar för att anse att bestämmelserna är Förbundsrepubliken Österrike har den 4 maj 1999 väckt talan
 oförenliga med artiklarna 86.1 EG (f.d. artikel 90) och 82 EG vid Europeiska gemenskapernas domstol mot Europeiska
 (f.d. artikel 86) saknas gemenskapernas kommission. Sökanden företräds av dr Harald


text:
 8.12.2017
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 324/39
 A BIZOTTSÁG (EU) 2017/2260 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2017. december 5.)
 a líbiai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról szóló (EU) 2016/44 tanácsi rendelet módosításáról
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel a líbiai helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről és a 2011/137/KKBP határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. július 31-i (KKBP) 2015/1333 tanácsi határozatra (1),
 tekintettel a líbiai helyzetre tekintettel korlátozó intézkedések meghozataláról és a 204/2011/EU rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. január 18-i (EU) 2016/44 tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 20. cikke b) pontjára,
 mivel:
 (1)
 Az (EU) 2016/44 rendelet V. melléklete felsorolja az Egyesült Nemzetek szankcióbizottsága által az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsa 2146 (2014) sz. határozatának 11. pontja szerint jegyzékbe vett hajókat. Az említett hajókra az említett rendelet szerint számos tilalom vonatkozik, ideértve a Líbiából származó nyersolaj berakodására, szállítására vagy kirakodására, valamint az Unió területén lévő kikötőkbe való bejutásra vonatkozó tilalmat.
 (2)
 2017. november 27-én az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának bizottsága módosította a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó CAPRICORN nevű hajó azonosító adatait. Az (EU) 2016/44 rendelet V. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.
 (3)
 Az e rendeletben előírt intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében e rendeletnek haladéktalanul hatályba kell lépnie,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 Az (EU) 2016/44 rendelet V. melléklete az e rendelet mellékletében foglaltak szerint módosul.
 2. cikk
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napján lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2017. december 5-én.
 a Bizottság részéről,
 az elnök nevében,
 a Külpolitikai Eszközökért Felelős Szolgálat vezetője
 (1) HL L 206., 2015.8.1., 34. o.
 (2) HL L 12., 2016.1.19., 1. o.
 MELLÉKLET
 Az (EU) 2016/44 rendelet V. melléklete a következőképpen módosul:
 Az alábbi bejegyzés:
 „1. Név: CAPRICORN
 A 2362 (2017) sz. határozat 2. pontja által kibővített és módosított 2146 (2014) sz. határozat 10a) és 10b) pontja értelmében jegyzékbe vett (berakodás, szállítás vagy kirakodás tilalma, kikötőkbe való bejutás tilalma). Amennyiben azt a bizottság a 2146. sz. határozat 12. pontja értelmében előbb nem vonja vissza, a jegyzékbe vételt a bizottság a 2146. sz. határozat 11. pontja értelmében 2017. október 20-án megújította és az 2018. január 18-ig érvényes. Lobogó szerinti állam: Tanzánia.
 További információk
 A jegyzékbe vételre 2017. július 21-én került sor. IMO: 8900878. A hajó 2017. szeptember 21-én nemzetközi vizeken tartózkodott az Egyesült Arab Emírségek partjainál.”
 helyébe a következő szöveg lép:
 „1. Név: CAPRICORN
 A 2362 (2017) sz. határozat 2. pontja által kibővített és módosított 2146 (2014) sz. határozat 10a) és 10b) pontja alapján (berakodás, szállítás vagy kirakodás tilalma, kikötőkbe való bejutás tilalma) jegyzékbe véve. Amennyiben azt a bizottság a 2146. sz. határozat 12. pontja értelmében előbb nem vonja vissza, a jegyzékbe vételt a bizottság a 2146. sz. határozat 11. pontja alapján 2017. október 20-án megújította és az 2018. január 18-ig érvényes. Lobogó szerinti állam: ismeretlen.
 További információk
 A jegyzékbe vételre 2017. július 21-én került sor. IMO: 8900878. A hajó 2017. szeptember 21-én nemzetközi vizeken tartózkodott az Egyesült Arab Emírségek partjainál.”