text:
 26.7.2017
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 194/39
 REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2017/1381 AL COMISIEI
 din 25 iulie 2017
 de reînnoire a aprobării substanței brodifacum ca substanță activă destinată utilizării în produsele biocide din tipul de produs 14
 (Text cu relevanță pentru SEE)
 COMISIA EUROPEANĂ,
 având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
 având în vedere Regulamentul (UE) nr. 528/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 mai 2012 privind punerea la dispoziție pe piață și utilizarea produselor biocide (1), în special articolul 14 alineatul (4) litera (a),
 întrucât:
 (1)
 Substanța activă brodifacum este autorizată pentru utilizare ca rodenticid în produsele biocide din tipul de produs 14 în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 528/2012.
 (2)
 Agenția Europeană pentru Produse Chimice („agenția”) a primit, în conformitate cu articolul 13 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, două cereri de reînnoire a aprobării substanței active respective. Aceste cereri au fost evaluate de către autoritățile competente din Țările de Jos și Italia în calitate de autorități competente responsabile de evaluare.
 (3)
 La 26 martie 2016, autoritatea competentă responsabilă de evaluare din Țările de Jos a transmis agenției recomandarea sa cu privire la reînnoirea aprobării substanței brodifacum, care includea și cererea evaluată de Italia.
 (4)
 La 16 iunie 2016, avizul agenției a fost formulat de către Comitetul pentru produse biocide (2) din cadrul agenției, ținând seama de concluziile autorității competente responsabile de evaluare.
 (5)
 În conformitate cu avizul respectiv, substanța brodifacum îndeplinește criteriile stabilite în Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (3) pentru a fi clasificată ca fiind o substanță toxică pentru reproducere din categoria 1A. Substanța îndeplinește și criteriul din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (4) pentru a fi considerată o substanță foarte persistentă, bioacumulativă și toxică. Prin urmare, substanța brodifacum îndeplinește criteriul de excludere stabilit la articolul 5 alineatul (1) literele (c) și (e) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012.
 (6)
 În plus, utilizarea produselor care conțin brodifacum ridică semne de întrebare în ceea ce privește cazurile de intoxicație primară și secundară, chiar și în cazul în care sunt aplicate măsuri restrictive de gestionare a riscurilor și, prin urmare, substanța brodifacum îndeplinește, de asemenea, criteriul de a fi o substanță susceptibilă de înlocuire în conformitate cu articolul 10 alineatul (1) litera (e) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012.
 (7)
 În temeiul articolului 12 din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, aprobarea substanțelor active care îndeplinesc criteriile de excludere poate fi reînnoită doar atunci când cel puțin una dintre condițiile pentru derogarea prevăzută la articolul 5 alineatul (2) din regulamentul respectiv continuă să fie îndeplinită.
 (8)
 În conformitate cu articolul 10 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012, agenția a organizat o consultare publică pentru a colecta informații relevante cu privire la brodifacum, inclusiv informații privind înlocuitorii disponibili.
 (9)
 De asemenea, Comisia a efectuat o consultare publică specifică pentru a colecta informații cu privire la îndeplinirea sau la neîndeplinirea condițiilor pentru derogarea prevăzută la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012. Comisia a făcut publice contribuțiile aduse la respectiva consultare publică.
 (10)
 Contribuțiile la cele două consultări publice menționate mai sus, precum și informațiile privind disponibilitatea unor alternative la rodenticidele anticoagulante incluse în anexa 1 la raportul Comisiei privind măsurile de reducere a riscului pentru rodenticidele anticoagulante (5), au fost discutate cu statele membre în cadrul Comitetului permanent pentru produse biocide.
 (11)
 Rozătoarele pot purta organisme patogene care sunt responsabile de numeroase zoonoze, ceea ce poate determina pericole grave pentru sănătatea oamenilor sau a animalelor. Este posibil ca metodele nechimice de control sau de prevenire aplicate în scopul controlului rozătoarelor, cum ar fi capcanele mecanice, electrice sau adezive, să nu fie suficient de eficiente, iar ele pot suscita probleme cu privire la caracterul lor lipsit de cruzime sau la faptul că ele cauzează rozătoarelor suferințe inutile. Este posibil ca substanțele active alternative aprobate pentru a fi utilizate ca rodenticide să nu fie adecvate pentru toate categoriile de utilizatori sau să nu fie eficiente în cazul tuturor speciilor de rozătoare. Întrucât un control eficient al rozătoarelor nu poate să se bazeze doar pe respectivele metode nechimice de control sau de prevenire, substanța brodifacum este considerată esențială pentru a asigura un control adecvat al rozătoarelor ca susținere a alternativelor respective. În consecință, utilizarea substanței brodifacum ar fi aceea de a preveni sau controla un pericol grav pentru sănătatea umană și animală determinat de rozătoare. Prin urmare, condiția prevăzută la articolul 5 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 este îndeplinită.
 (12)
 În prezent, controlul rozătoarelor se bazează în mare măsură pe utilizarea rodenticidelor anticoagulante, a căror neaprobare ar putea conduce la un control insuficient al rozătoarelor. Acest aspect ar putea determina nu doar un impact negativ semnificativ asupra sănătății umane sau animale sau asupra mediului, ci ar putea afecta și percepția publicului cu privire la propria sa siguranță în ceea ce privește expunerea la rozătoare sau securitatea unor activități economice care ar putea fi vulnerabile la rozătoare, determinând consecințe economice și sociale nefavorabile. Pe de altă parte, riscurile pentru sănătatea umană, sănătatea animală sau pentru mediu care decurg din utilizarea produselor care conțin brodifacum pot fi reduse dacă ele sunt utilizate în conformitate cu anumite specificații și condiții. Prin urmare, neaprobarea substanței brodifacum ca substanță activă ar avea un impact negativ disproporționat pentru societate în raport cu riscurile care decurg din utilizarea substanței. Astfel, condiția prevăzută la articolul 5 alineatul (2) litera (c) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 este, de asemenea, îndeplinită.
 (13)
 În consecință, este adecvat să se reînnoiască aprobarea substanței brodifacum pentru a fi utilizată în produsele biocide din tipul de produs 14, sub rezerva respectării anumitor specificații și condiții.
 (14)
 Substanța brodifacum este o substanță susceptibilă de înlocuire în conformitate cu articolul 10 alineatul (1) literele (a) și (e) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 și, prin urmare, ar trebui să se aplice perioada de reînnoire prevăzută la articolul 10 alineatul (4) din regulamentul respectiv.
 (15)
 Întrucât examinarea cererilor de reînnoire a aprobării flocumafenului, brodifacumului și warfarinei în vederea utilizării în produsele biocide din tipul de produs 14 este în prezent finalizată, Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/135 a Comisiei (6) este abrogată prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1376 al Comisiei (7).
 (16)
 Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru produse biocide,
 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
 Articolul 1
 Aprobarea substanței brodifacum ca substanță activă destinată utilizării în produsele biocide din tipul de produs 14 se reînnoiește, sub rezerva respectării specificațiilor și a condițiilor prevăzute în anexă.
 Articolul 2
 Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
 Adoptat la Bruxelles, 25 iulie 2017.
 Pentru Comisie
 Președintele
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) JO L 167, 27.6.2012, p. 1.
 (2) https://echa.europa.eu/regulations/biocidal-products-regulation/approval-of-active-substances/bpc-opinions-on-active-substance-approval.
 (3) Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor, de modificare și de abrogare a Directivelor 67/548/CEE și 1999/45/CE, precum și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 (JO L 353, 31.12.2008, p. 1).
 (4) Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH), de înființare a Agenției Europene pentru Produse Chimice, de modificare a Directivei 1999/45/CE și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 793/93 al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 1488/94 al Comisiei, precum și a Directivei 76/769/CEE a Consiliului și a Directivelor 91/155/CEE, 93/67/CEE, 93/105/CE și 2000/21/CE ale Comisiei (JO L 396, 30.12.2006, p. 1).
 (5) Măsuri de reducere a riscurilor pentru rodenticidele anticoagulante – raport final. Comisia Europeană (2014), Bruxelles, Belgia. 100 p. ISBN 978-92-79-44992-5.
 (6) Decizia de punere în aplicare (UE) 2016/135 a Comisiei din 29 ianuarie 2016 de amânare a datei de expirare a aprobării flocumafenului, brodifacumului și warfarinei în vederea utilizării în produsele biocide pentru tipul de produs 14 (JO L 25, 2.2.2016, p. 65).
 (7) Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/1376 al Comisiei din 25 iulie 2017 de reînnoire a aprobării warfarinei ca substanță activă destinată utilizării în produsele biocide din tipul de produs 14 (a se vedea pagina 9 a prezentului Jurnal Oficial).
 ANEXĂ
 Denumire comună
 Denumire IUPAC
 Numere de identificare
 Grad minim de puritate a substanței active (1)
 Data de expirare a aprobării
 Tip de produs
 Condiții specifice
 Brodifacum
 Denumirea IUPAC:
 3-[(1RS,3RS;1RS,3SR)-3-(4′-brombifenil-4-il)-1,2,3,4-tetrahidro-1-naftil]-4-hidroxicumarină
 Nr. CE: 259-980-5
 Nr. CAS: 56073-10-0
 950 g/kg
 30 iunie 2024
 14
 Substanța brodifacum este considerată susceptibilă de înlocuire în conformitate cu articolul 10 alineatul (1) literele (a) și (e) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012.
 Autorizațiile produselor biocide sunt supuse următoarelor condiții generale:
 1.
 Evaluarea produsului acordă o atenție deosebită expunerii, riscurilor și eficacității aferente oricăror utilizări care fac obiectul unei cereri de autorizare, dar care nu sunt abordate în evaluarea efectuată la nivelul Uniunii a riscurilor determinate de substanța activă. În plus, în temeiul punctului 10 din anexa VI la Regulamentul (UE) nr. 528/2012, evaluarea produsului include o evaluare menită să stabilească dacă condițiile prevăzute de articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012 pot sau nu să fie îndeplinite.
 2.
 Produsele sunt autorizate pentru utilizare numai în statele membre în care este îndeplinită cel puțin una dintre condițiile prevăzute la articolul 5 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 528/2012.
 3.
 Concentrația nominală a substanței brodifacum în produse nu depășește 50 mg/kg
 4.
 Produsele conțin un agent aversiv și un colorant.
 5.
 Produsele nu se autorizează sub formă de raticid pulbere.
 6.
 Produsele sub formă de formulări de contact, altele decât raticidele pulbere, se autorizează numai pentru utilizarea la interior de către utilizatori profesionali formați, în locuri care nu sunt accesibile copiilor sau animalelor nevizate.
 7.
 Se autorizează numai produsele gata de utilizare.
 8.
 Expunerea primară, precum și cea secundară, a oamenilor, a animalelor nevizate și a mediului este redusă la minimum, prin luarea în considerare și aplicarea tuturor măsurilor adecvate și disponibile de reducere a riscurilor. Acestea includ, de exemplu, restricțiile de utilizare doar de către utilizatori profesionali sau de către utilizatori profesionali instruiți atunci când este posibil și stabilirea unor condiții specifice suplimentare pentru fiecare categorie de utilizatori.
 9.
 Cadavrele și momelile neconsumate se elimină în conformitate cu reglementările locale. Metoda de eliminare se descrie în mod specific în rezumatul caracteristicilor produsului din autorizația națională și este menționată pe eticheta produsului.
 În plus față de condițiile generale, autorizațiile produselor biocide care urmează să fie folosite de publicul larg trebuie să îndeplinească următoarele condiții:
 1.
 Produsele se autorizează doar pentru utilizare în capcanele cu momeală care nu pot fi anihilate.
 2.
 Produsele sunt livrate numai cu o cantitate maximă de momeală per ambalaj de:
 (a)
 Pentru produsele împotriva exclusiv a șoarecilor:
 (i)
 Pentru momelile sub formă de granule, pelete sau pastă: 50 g;
 (ii)
 Pentru momelile sub formă de blocuri de ceară: 100 g.
 (b)
 Pentru produsele împotriva exclusiv a șobolanilor sau pentru cele împotriva șoarecilor și a șobolanilor:
 (i)
 Pentru momelile sub formă de granule, pelete sau pastă: 150 g;
 (ii)
 Pentru momelile sub formă de blocuri de ceară: 300 g.
 3.
 Produsele împotriva Rattus norvegicus și Rattus rattus se autorizează numai pentru utilizarea în interior sau în interiorul și în jurul clădirilor.
 4.
 Produsele împotriva Mus musculus se autorizează numai pentru utilizarea în interior.
 5.
 Produsele nu se autorizează pentru utilizare în cadrul tratamentelor permanente sau ocazionale cu momeală.
 6.
 Persoanele care pun produsele la dispoziție pe piață se asigură că produsele sunt însoțite de informații referitoare la riscurile asociate rodenticidelor anticoagulante în general, la măsurile pentru a limita utilizarea acestora la minimul necesar și la măsurile de precauție corespunzătoare care trebuie luate.
 7.
 Produsele sub formă de momeală care se poate împrăștia sau revărsa, cum ar fi granulele sau peletele, se autorizează numai în formulări care sunt furnizate în săculețe sau în alte ambalaje pentru a reduce expunerea oamenilor și a mediului.
 În plus față de condițiile generale, autorizațiile produselor biocide care urmează să fie folosite de către utilizatori profesionali trebuie să îndeplinească următoarele condiții:
 1.
 Produsele nu se autorizează pentru utilizare în canale de evacuare, în spații deschise sau în spații de depozitare a deșeurilor.
 2.
 Produsele nu se autorizează pentru utilizare în cadrul tratamentelor permanente sau ocazionale cu momeală.
 3.
 Produsele se autorizează doar pentru utilizare în capcanele cu momeală care nu pot fi anihilate.
 4.
 Persoanele care pun la dispoziție produsele pe piață pentru utilizatorii profesionali se asigură că aceste produse nu sunt livrate publicului larg.
 În plus față de condițiile generale, autorizațiile produselor biocide care urmează să fie folosite de utilizatori profesionali instruiți trebuie să îndeplinească următoarele condiții:
 1.
 Produsele pot fi autorizate pentru utilizare în canale de evacuare, în spații deschise sau în spații de depozitare a deșeurilor.
 2.
 Produsele pot fi autorizate pentru utilizare în punctele acoperite și protejate de amplasare a momelilor în măsura în care ele realizează același nivel de protecție a speciilor nevizate și a oamenilor ca și capcanele cu momeală care nu pot fi anihilate.
 3.
 Produsele pot fi autorizate pentru utilizare în cadrul tratamentelor ocazionale cu momeală.
 4.
 Produsele nu se autorizează pentru utilizare în cadrul tratamentelor permanente cu momeală.
 5.
 Persoanele care pun la dispoziție produsele pe piață pentru utilizatorii profesionali instruiți se asigură că produsele nu sunt livrate altor persoane decât utilizatorilor profesionali instruiți.
 (1) Puritatea indicată în această coloană a fost gradul minim de puritate a substanței active evaluate. Substanța activă din produsul introdus pe piață poate avea o puritate egală sau diferită dacă s-a demonstrat că este echivalentă din punct de vedere tehnic cu substanța activă evaluată.


type: other

text:
Lehtien uutuusseuranta – case esimerkkejä terkon palveluista hankinta...
 Broadbands Power Line Push by guestbd9d00 264 views
 Kort Presentation Famigos by José Namén 1213 views
 No Pain, No Gain by wellness1314 989 views
 Speak The Truth Ver2 by guittom 810 views
 Terkkoinbrief2010 by Terkon Päivittäjä 830 views
 一片葉子落下來 by wellness1314 492 views
 journals current awareness megajournals open access Terkko Navigator FeedNavigator
 1. Lehtien uutuusseuranta – Case-esimerkkejä Terkon palveluista Hankintapäivät 2014 Jukka Englund Terkko (Meilahden kampuskirjasto / Helsingin yliopiston kirjasto)
 2. Medline [http://dan.corlan.net/cgi-bin/medline-trend?Q=] Vuosi Viitteiden määrä 1960 112 118 1970 219 075 1980 279 410 1990 408 494 2000 529 861 2011 1 008 439 2013 1 127 242
 3. Science 4 October 2013: Vol. 342 no. 6154 pp. 58-59 DOI: 10.1126/science.342.6154.58
 4. (Lääke)tieteelliset lehdet. Nyt. [1] • Peer review – 350 vuoden historian loppu? Kustannukset. • Rubriq: independent pr, scorecard, author pays • Peerage of Science: publisher pays • ROI – n. 40%, tuottavampaa kuin lääketeollisuus • Open access – Hyvässä ja pahassa • ’Predatory journals’
 5. Nature Volume: 495, Pages:426–429 Date published: (28 March 2013) DOI:doi:10.1038/495426a
 6. (Lääke)tieteelliset lehdet. Nyt. [2] • Pre-print servers – Fysiikka kyllä, lääketiede ei; PeerJ PrePrints • Terkko/Viikki ePrints • Open data – PLOS journals require authors to make all data underlying the findings described in their manuscript fully available without restriction. • Brändilehden kuolema – Megajournals – Paper before the journal: uudet metriikat
 7. MegaJournals [1] • Tieteellisesti luotettavia • Laaja aihealue – Science + medicine • Open Access – Article processing charge (APC) • Editorial board vs. staff – Academic vs. professional • Joustava – Käytännössä ei tilarajoituksia
 8. MegaJournals [2] • Kaikki artikkelit hyväksytään – Vs. hyvin tarkasti rajattu aihepiiri • Poikkitieteellistä tutkimusta – Vaikea julkaista rajatun aihepiirin lehdissä • Linkki akateemisen yhteisön ulkopuolelle – Media, päättäjät, opettajat, kansalaiset
 9. PLOS ONE • Megalehtien äiti • Suosituin julkaisualusta Suomessa (lääketiede) • Vuodesta 2006 – 100 000 artikkeli 6/2014 – Top 2% artikkeleista n. 39 milj. avausta • 2012 n. 3% kaikista STM-artikkeleista
 10. Figure 1. Publication growth of PLoS ONE. MacCallum CJ (2011) Why ONE Is More Than 5. PLoS Biol 9(12): e1001235. doi:10.1371/journal.pbio.1001235 http://www.plosbiology.org/article/info:doi/10.1371/journal.pbio.1001235
 11. PLOS ONE VUOSI ARTIKKELIT 2011 13 798 2012 23 468 2013 31 500
 12. Current Contents
 13. FeedNavigator • Uutuusseurantapalvelu • Toteutettu Terkossa (2005) • RSS-syötteet (’feedit’) • Aiheita/sisältöjä: – Health/Life/Physical/Social Sciences, Humanities, Suomi • Journals • News • Blogs • University of Helsinki • E-thesis [Medical Dissertations] • Helsinki Medical Publications • Helka Library Catalogs • Researchers
 14. FeedNavigator • Jatkuva päivitys 24/7 – Vähintään päivittäinen tarkistus, ”älykäs” • n. 8600 lähdettä • n. 1,7 milj. sivun metatiedot • Uutuusseuranta! – Ei-kumuloituva • Lähteitä lisätään – Helsingin yliopiston kirjaston projekti
 15. FeedNavigator • Uudelleenkäyttö – Upotettavissa toisiin palveluihin (Scholar Chart, LibGuides) • Personointi – Lähteiden valinta (neliön klikkaus), tallennus • Haku • Lisäpalvelut – MyArticles, SFX, RefWorks, artikkelitilaus
 16. Ihmisten luettavaksi tehdyt WWW-sivut Lähde  Artikkeli 
 17. Tietokoneen luettavaksi sopivat WWW-sivut Lähde  Artikkeli (metatiedot) 
 18. FeedNavigator: jatkuva päivitys Tiedot ladataan Terkon tietokantaan Asiakas käyttää tietokantaa
 19. Terkko Navigator (2012) • Anticipatory technology – Proactive • Aggregated information – E-content (journals, books, feeds, databases) • Member community – Brand loyalty • Mobile first – Clean and focused – Library is the smartphone, smartphone is the library • http://terkko.helsinki.fi/
 20. Latest news Journals, Books, Databases ... Search About Terkko Quick Access Sign in
 21. Subject Field Subject Fields
 22. My journals
 23. Uusien lehtien seuranta
 24. Lehden TN-kotisivu
 25. Miten seurata tätä massaa? • Vain tiettyjä lehtiä pystyy seuraamaan perinteisessä mielessä • Sähköposti ei enää tehokasta – Terkko Navigator / FeedNavigator • Feedit, automaattinen haku, räätälöinti • Altmetriikka (+ Article-Level Metrics) – PLOS ONE top 10 of the summer – Sosiaalinen vaikuttavuus – Terkko altmetrics process
 26. Highlights 1997-2014 • Navigator product family – JournalNavigator • 1997, e-journals database with SFX linking server – BookNavigator • 2002 -> 2012, Helsinki University Library • E-books interface – FeedNavigator • 2005, RSS feeds: journal articles, news, blogs
 27. Highlights 1997-2014 • Visibility services – Scholar Chart (2006) • Mashup: Combines data from more than one source: FeedNavigator RSS feeds, Impact Factors, SCImago Journal Ranks, Jufo • Lists ca. 800 Finnish medical scholars’ articles in real time – Top Cited (2009) • The most cited articles from the Univ of Helsinki • Social bookmarking, Altmetrics – CiteULike, Connotea (2009), Mendeley (2012), Twitter (2013), Facebook (2014) • Academic Medical Center Helsinki citations added by the library
 28. Highlights 1997-2014 • Medic – Medic (1978, reshaping 2008) • Finnish health sciences database • Services for students and learning – Digital Course Library (DiKK) (2002) – Otto – Student’s Library (2010) – TerkkoPad (2011) • iPad lending, feat. Coursebooks • -> medical faculty iPad project (2013-15) • iPad + three Inkling coursebooks
 29. Osoitteet • FeedNavigator – http://terkko.helsinki.fi/feednavigator/ • Terkko Navigator – http://terkko.helsinki.fi/ • Terkko Navigator on-demand – http://terkko.helsinki.fi/terkko-navigator-on-demand • Kiitos! – jukka.englund@helsinki.fi
 guestbd9d00


text:
Domstole giver Skat ret - altid
 Nogle dommere giver altid Skat ret
 Skatteborgerne kan ikke længere anbefale at lade sagerne afgøre ved domstolene.
 Her regerer kammeradvokaten - Statens højt betalte og uvederhæftige advokat, der klarer sig ved at råbe højt og bryde Retsplejeloven. se mere på linket om kammeradvokaten og fiktive skatter og fup restancer
 I nyere tid dvs. de seneste 20 år er antallet af sager, hvori borgeren får medhold, igen faldet.
 Tidligere kunne vi se tal på 30-40 % medhold ved byret og næsten lige så meget ved næste instans.
 Eksperten på området skatteadvokat Lida Hulgård, som ud over Tommy V. Christiansen, må anses for at være en af de personer der har størst indsigt med skattesager, har offentliggjort resultatet af over 1.683 domme ført ved landsret og Højeste-uret.
 Medhold til borgeren er faldet til 12% mod tidlgere 22%.
 Det er særlig utroligt, når man betænker, at af de meget få sager der går til EF domstolen får borgeren ret oftere end Skat.
 Underbyggende for denne kritik har skatteadvokat Eduardo Vistisen og revisionshuset Deloitte gennemgået de seneste 18 års sager ved EU-Domstolen, der har Skatteministeriet som part. Det drejer sig om 33 sager, hvoraf Skatteministeriet har protesteret mod 18. Men mere opsigtsvækkende er det, at Skatteministeriet har tabt flere af sagerne, som de oprindeligt protesterede imod, end de har vundet. Eduardo Vistisen selv er langtfra imponeret over praksis fra Skatteministeriet.
 Der er noget galt i Danmark. Det er derfor Skatteborgerne til stadighed har fokus på Skat og uret.
 Baggrunden for udviklingen kan bl.a. finde shos advokat Jesper Bering citat:
 Dette sker på et tidspunkt, hvor skattemyndighedeme i hidtil uset omfang prøver grænser af måske som resultat af det for nogle år siden indførte belønningsprincip. Vi står altså i en situation, hvor skattemyndighedernes holdning bliver stadig mere aggressiv samtidig med, at Højesteret maner til besindighed og med stigende konsekvens håndhæver princippet i grundlovens § 43 om, at ingen skat kan pålægges uden ifølge lov. Muligvis er der en nøje sammenhæng imellem de to tendenser: Skatteministeriet er gået så vidt i sin jagt efter provenu uden smålige hensyn til retsgrundlaget, at det har medført en naturlig reaktion fra Højesterets side. Der er dog grænser for, hvad man lader sig byde.......
 Det startede vel egentlig med afgørelsen gengivet i UfR 1990.446, hvor de chokerede skattemyndigheder måtte konstatere, at en langvarig modregningspraksis blev tilsidesat. Afgørelsen blev fulgt op i UfR 1994.450. Siden har udviklingen været ganske entydig, og den årlige ligningsvejledning har i høj grad mistet sin værdi som retskilde. Til dato har der i dette årti været afsagt hele 23 højesteretsdomme, som har omstødt enstemmige landsretsdomme (19 fra Østre Landsret og seks fra Vestre Landsret).
 Lida Hulgård undersøger sagen vedrørende skattesager:
 Har Skat for let spil ved domstolene? Det spørgsmål rejser en af landets mest respekterede skatteadvokater og tidligere formand for Skatterådet Lida Hulgaard, efter at hun har undersøgt 1.683 domme i skattesager. Undersøgelsen offentliggøres i magasinet Danske Advokater i næste uge, og den viser bl.a., hvordan 170 dommere i landsretterne og i Højesteret har dømt i perioden 2002-2011. Undersøgelsen konkluderer dels, at borgernes medholdsprocent i Højesteret er faldet fra 18 pct. til 12 pct., dels at der er store forskelle på, hvor ofte de enkelte dommere giver skatteborgeren medhold. F.eks. har 30 dommere i Østre Landsret givet skatteborgeren medhold i gennemsnitligt 2,3 pct., mens det tilsvarende tal for de 30 dommere, der hyppigst dømmer til fordel for skatteyderen, hedder 22,7 pct. Der er jo ikke ret meget retssikkerhed for en borger i at få sin sag for en dommer, der aldrig giver medhold.
 Lida Hulgaard, skatteadvokat »Har vi ikke et demokratisk problem?
 Loven siger, at domstolene skal vurdere, om myndighedernes afgørelser er ok, men der er jo ikke ret meget retssikkerhed for en borger i at få sin sag for en dommer, der aldrig giver medhold,« siger Lida Hulgaard. Hun har brugt to år på at lave undersøgelsen, som hun gik i gang med, fordi hun havde en fornemmelse af, at skatteborgernes medholdsprocent ved domstolene er faldende. Vil ikke sætte navn på selv om hun har opgjort afgørelserne på dommerniveau, vil hun ikke ud med navnene på de dommere, som oftest dømmer til fordel for staten, fordi hun ifølge eget udsagn ikke vil tegne »fjendebilleder«. Men i undersøgelsen er der flere dommere, som aldrig har givet en skatteborger medhold, og hun fortæller, at den dommer, der i Østre Landsret har afgjort flest skattesager (43), har kun givet skatteborgeren medhold i to. »Jeg kan ikke svare på, hvorfor tallene ser ud, som de gør, men jeg er overrasket over dem, og jeg mener, de bør give anledning til en debat om domstolenes behandling af disse sager,« siger Lida Hulgaard.
 Det var ikke muligt at få en kommentar fra Østre Landsret, men retspræsident Børge Dahl fra Højesteret siger, at undersøgelsen ikke har dokumenteret noget problem. At dommerne har forskellige medholdsprocenter tilskriver han tilfældigheder, fordi sagerne er forskellige. F.eks. var hans egen medholdsprocent 0 i 2009, 29 i 2010 og 17 i 2011. »Det afhænger helt af, hvilke sager du som dommer deltager i, og det er tilfældigt. Derfor kan man ikke bruge tallene som belæg for, at nogle dommere møder ind med en større eller mindre tilbøjelighed til at give skatteborgeren medhold end andre,« siger han.
 Skatteprofessor Jan Pedersen fra Aarhus Universitet kalder det »forbavsende«, at kun 12 pct. får medhold i Højesteret, og at tallet er faldende: »Det er jo ikke kværulantsager. Det er sager, hvor der er reel fortolkningstvivl, og så er det da påfaldende, så mange gange den tvivl falder ud til Skats fordel,« siger han.
 se mere under Skattepligt til Danmark
 Ulovlig tvang - oplysninger
 Dommere holder med staten
 Justitia kommer til samme resultat.
 Spørgsmålet om danske domstoles tilbøjelighed til at forelægge præjudicielle søgsmål vedrørende skatter og afgifter for EU-Domstolen har været genstand for diskussion i årevis. Se mere på linket.
 Hvor medholdsprocenten ved Højesteret er 15 % for skatteyder, er den 50 % ved EU-Domstolen. Det kunne tale for, at det generelt set er en fordel for skatteyderne at få forelagt skatte- og afgiftssager for EU-Domstolen.
 Grundloven hævder at domstolene er uafhængige af den lovgivende og udøvende magt.
 Men hvor rekrutteres dommerne fra?
 fra Jens Peter Bonde
 -- Hvorfor får færre medhold i Landsskatteretten?
 Skat opfinder selv nye tolkninger uden om Folketinget. Folketinget er ikke sin opgave voksen. Cepos.
 Dommerne rammer også vilkårligt (af dr. jur Jesper Berning 2002)
 "Jeg erindrer fra mine unge dage frustrationen over, at Højesteret i en dom udtalte, hvad appellanten havde gjort gældende - og tilsidesatte det - uden at oplyse, at det var dokumenteret via en artikel i Næstved Tidende. Forholdet var nærmere det, at appellanten hævdede at have fundet på et produktnavn, hvorom sagen drejede sig, hvilket modparten bestred.
 Artiklen i Næstved Tidende dokumenterede klart, at modparten løj, men det passede åbenbart ikke Højesteret, som derfor i sin dom valgte at udelade dette bevis?
 Inhabil Højesteret annullerer egen dom
 Landsskatteretten går samme vej - det bliver stadig ringere se linket
 2018 Højeste(u)ret uklare love:
 De skærpede omstændigheder kommer i spil, når overtrædelsen er systematisk, når det sker for at stjæle erhvervsoplysninger eller når brøden sker »under andre særligt skærpende omstændigheder«.
 Læs også: Tyvstjal 200 vigtige filer: Ingeniør hacker tidligere arbejdsgiver fra hjemme-IP
 Både forsvar og anklager påpeger i dommen, at det er uklart defineret i loven, hvad der kan tælle som »særligt skærpende omstændigheder«.
 Det medgiver Højesteret:
 »Udtrykket »andre særligt skærpende omstændigheder« angiver, at strafskærpelse også kan indtræde i andre tilfælde, der vanskeligt kan angives mere præcist,« bemærker domstolen.
 En af mulighederne for at hive et hackerangreb op i den højeste strafferamme kan dog være, hvis angrebet har 'betydelige skadesvirkninger'.


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 22000D0920(03)
 Besluit nr. 2/2000 van de Associatieraad EU-Letland van 27 juli 2000 tot vaststelling van de voorwaarden voor de deelname van de Republiek Letland aan de programma's van de Gemeenschap op het gebied van beroepsopleiding en onderwijs
 Publicatieblad Nr. L 236 van 20/09/2000 blz. 0022 - 0025
 Besluit nr. 2/2000 van de Associatieraad EU-Letlandvan 27 juli 2000tot vaststelling van de voorwaarden voor de deelname van de Republiek Letland aan de programma's van de Gemeenschap op het gebied van beroepsopleiding en onderwijs(2000/561/EG)DE ASSOCIATIERAAD,Gelet op de Europaovereenkomst tot oprichting van een associatie tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerzijds, en de Republiek Letland, anderzijds, inzonderheid op artikel 109(1),Overwegende hetgeen volgt:(1) Overeenkomstig artikel 109 en bijlage XVIII van de Europaovereenkomst mag Letland deelnemen aan communautaire kaderprogramma's, specifieke programma's, projecten en andere activiteiten, met name op het gebied van beroepsopleiding en onderwijs.(2) Overeenkomstig genoemd artikel worden de voorwaarden voor deelname van Letland aan deze activiteiten door de Associatieraad vastgesteld.(3) Ingevolge Besluit nr. 2/98 van de Associatieraad, tussen de Europese Gemeenschappen en hun lidstaten, enerzijds, en de Republiek Letland, anderzijds, van 27 oktober 1998 tot vaststelling van de voorwaarden voor de deelname van Letland aan de programma's van de Gemeenschap op het gebied van beroepsopleiding, jeugd en onderwijs(2) heeft Letland vanaf 1 november 1998 aan de eerste fase van de programma's Leonardo da Vinci(3) en Socrates(4) deelgenomen. Het land heeft verklaard ook aan de tweede fase van de programma's te willen deelnemen,BESLUIT:Artikel 1Letland neemt deel aan de tweede fase van de communautaire programma's Leonardo da Vinci en Socrates, als opgenomen in respectievelijk Besluit 1999/382/EG van de Raad van 26 april 1999 tot vaststelling van de tweede fase van het communautaire actieprogramma inzake beroepsopleiding "Leonardo da Vinci"(5) en Besluit nr. 253/2000/EG van het Europees Parlement en de Raad van 24 januari 2000 tot vaststelling van de tweede fase van het communautaire actieprogramma op onderwijsgebied "Socrates"(6) (hierna genoemd Leonardo da Vinci II en Socrates II), overeenkomstig de voorwaarden die zijn opgenomen in de bijlagen I en II, die een integrerend deel van dit besluit vormen.Artikel 2Dit besluit is van toepassing voor de duur van de programma's Leonardo da Vinci II en Socrates II, die op 1 januari 2000 van start gaan.Artikel 3Dit besluit treedt in werking op de datum van goedkeuring door de Associatieraad.Gedaan te Brussel, 27 juli 2000.Voor de AssociatieraadDe voorzitterH. Védrine(1) PB L 26 van 2.2.1998, blz. 3.(2) PB L 313 van 21.11.1998, blz. 17.(3) PB L 340 van 29.12.1994, blz. 8.(4) PB L 87 van 20.4.1995, blz. 10. Besluit gewijzigd bij Besluit nr. 576/98/EG (PB L 77 van 14.3.1998, blz. 1).(5) PB L 146 van 11.6.1999, blz. 33.(6) PB L 28 van 3.2.2000, blz. 1.BIJLAGE IVOORWAARDEN VOOR DE DEELNAME VAN DE REPUBLIEK LETLAND AAN DE PROGRAMMA'S LEONARDO DA VINCI II EN SOCRATES II1. Letland neemt deel aan de activiteiten in het kader van Leonardo da Vinci II en Socrates II (hierna genoemd "de programma's"), overeenkomstig, tenzij in dit besluit anders wordt bepaald, de doelstellingen, criteria, procedures en termijnen die zijn vastgelegd in Besluit 1999/382/EG en Besluit nr. 253/2000/EG tot vaststelling van deze communautaire actieprogramma's.2. Overeenkomstig de bepalingen in artikel 5 van het besluit Leonardo da Vinci II respectievelijk Socrates II, alsmede de door de Commissie vastgestelde bepalingen inzake de verantwoordelijkheden van de lidstaten en de Commissie ten aanzien van de nationale agentschappen Leonardo da Vinci en Socrates dient Letland een passende structuur op te zetten voor een gecoördineerd beheer van de uitvoering op niveau van de lidstaten van de onder de programma's vallende acties alsmede de nodige maatregelen te treffen met het oog op de toereikende financiering van deze agentschappen, die voor hun activiteiten subsidies uit de programma's zullen ontvangen. Letland dient alle andere maatregelen te nemen die voor een efficiënt verloop van de programma's op nationaal niveau vereist zijn.3. Met het oog op deelname aan de programma's zal Letland jaarlijks een bijdrage betalen aan de algemene begroting van de Europese Unie, overeenkomstig de in bijlage II opgenomen voorwaarden.Teneinde rekening te houden met ontwikkelingen in de programma's en wijzigingen in het absorptievermogen van Letland, kan het Associatiecomité, indien het dit wenselijk acht, deze bijdrage aanpassen om een verstoring van het begrotingsevenwicht bij de uitvoering van de programma's te vermijden.4. Voor instellingen, organisaties en personen uit Letland gelden met betrekking tot de indiening, evaluatie en selectie van aanvragen dezelfde voorwaarden als voor de instellingen, organisaties en personen uit de Gemeenschap.Bij de benoeming van onafhankelijke deskundigen overeenkomstig de desbetreffende bepalingen in de besluiten tot vaststelling van de programma's kan de Commissie ook deskundigen uit Letland aanwijzen om haar bij de evaluatie van projecten te helpen.5. Teneinde de communautaire dimensie van de programma's te waarborgen, komen de projecten en activiteiten alleen voor financiële steun van de Gemeenschap in aanmerking als er ten minste één partner uit een EU-lidstaat bij betrokken is.6. Voor de in bijlage I, deel III.1 van het besluit inzake Leonardo da Vinci II vermelde mobiliteitsmaatregelen, voor de gedecentraliseerde acties in het kader van Socrates en voor de financiële steun aan de activiteiten van de overeenkomstig punt 2 opgerichte nationale agentschappen zal Letland financiële steun ontvangen in verhouding tot de door de Gemeenschap vastgestelde jaarlijkse verdeling van de programmamiddelen alsmede de Letlandse bijdrage aan het programma. De steun aan de activiteiten van de nationale agentschappen mag niet meer bedragen dan 50 % van het voor de werkprogramma's van de nationale agentschappen vastgestelde budget.7. De lidstaten van de Gemeenschap en Letland stellen, binnen het kader van de huidige bepalingen, alles in het werk om het vrije verkeer tussen en het verblijf in Letland en de lidstaten van de Gemeenschap te vergemakkelijken voor alle studenten, docenten, stagiairs, universiteitsbestuurders, jongeren en andere personen die deelnemen aan onder dit besluit vallende activiteiten.8. De onder dit besluit vallende activiteiten zijn, wat betreft de goederen en diensten die bestemd zijn om in dat verband te worden gebruikt, vrijgesteld van Letlandse indirecte belastingen en douanerechten, alsook van in- en uitvoerverboden en -beperkingen.9. Onverminderd de bevoegdheden van de Commissie en de Rekenkamer van de Europese Gemeenschappen in verband met het toezicht op en de evaluatie van de programma's, overeenkomstig artikel 13 van het besluit inzake Leonardo da Vinci II en artikel 14 van het besluit inzake Socrates II, wordt de deelname van Letland continu geëvalueerd, op basis van partnerschap tussen de Commissie van de Europese Gemeenschappen en Letland. Letland legt de nodige verslagen voor aan de Commissie en neemt deel aan andere door de Gemeenschap in dit verband ondernomen specifieke activiteiten.10. Conform de financiële reglementen van de Gemeenschap dienen de contractuele regelingen die met of door Letlandse partijen worden getroffen, te voorzien in controles en audits welke door of op gezag van de Commissie en de Rekenkamer worden uitgevoerd. Financiële audits kunnen worden uitgevoerd teneinde de inkomsten en uitgaven van de betrokken partijen te controleren in het licht van hun contractuele verplichtingen ten aanzien van de Gemeenschap. Met het oog op de samenwerking en de wederzijdse belangen verlenen de bevoegde Letlandse autoriteiten alle redelijkerwijs mogelijke assistentie die in de gegeven omstandigheden voor het uitvoeren van bedoelde controles en audits nodig of nuttig is.De door de Commissie vastgestelde bepalingen inzake de verantwoordelijkheden van de lidstaten en de Commissie ten aanzien van de nationale agentschappen Leonardo da Vinci en Socrates zijn van toepassing op de relaties tussen Letland, de Commissie en de Letlandse nationale agentschappen. In geval van onregelmatigheden, onachtzaamheid of fraude bij de Letlandse nationale agentschappen zullen de Letlandse autoriteiten aansprakelijk zijn voor de niet-gerecupereerde middelen.11. Onverminderd de procedures bedoeld in artikel 7 van het besluit inzake Leonardo da Vinci II en artikel 8 van het besluit inzake Socrates II worden vertegenwoordigers van Letland uitgenodigd als waarnemers bij de vergaderingen van de programmacomités voor de punten die hen betreffen. De Letlandse vertegenwoordigers zijn niet aanwezig wanneer in deze comités over de andere punten wordt beraadslaagd en wanneer er wordt gestemd.12. In alle contacten met de Commissie, bij het indienen van aanvragen, het opstellen van overeenkomsten en verslagen en andere administratieve aangelegenheden in verband met het programma, dient gebruik te worden gemaakt van een van de officiële talen van de Gemeenschap.13. De Gemeenschap en Letland kunnen de onder dit besluit vallende activiteiten te allen tijde door middel van een schriftelijke kennisgeving en met inachtneming van een opzegtermijn van twaalf maanden beëindigen. Bij beëindiging van de overeenkomst worden de lopende projecten en activiteiten voltooid onder de in dit besluit vastgelegde voorwaarden.BIJLAGE IIFINANCIËLE BIJDRAGE VAN DE REPUBLIEK LETLAND AAN LEONARDO DA VINCI II EN SOCRATES II1. Leonardo da VinciDe financiële bijdrage van Letland aan de begroting van de Europese Unie voor deelname aan het programma Leonardo da Vinci II bedraagt (in euro):>RUIMTE VOOR DE TABEL>2. SocratesDe financiële bijdrage van Letland aan de begroting van de Europese Unie voor deelname aan het programma Socrates II in het jaar 2000 bedraagt 894000 EUR.De door Letland te betalen bijdrage voor deelname aan het programma in de daaropvolgende jaren wordt in de loop van het jaar 2000 door de Associatieraad vastgesteld.3. Letland betaalt de bovengenoemde bijdrage deels uit zijn nationale begroting en deels uit zijn nationale Phare-programma. De vereiste Phare-middelen, waarvoor een aparte Phare-programmeringsprocedure geldt, worden Letland ter beschikking gesteld door middel van een apart financieringsmemorandum. Samen met de middelen uit de Letlandse nationale begroting, vormen zij de eigen bijdrage van Letland, waaruit het land zal putten om te voldoen aan het jaarlijkse verzoek tot storting van de Commissie.4. Onderstaand schema geeft de benodigde Phare-middelen weer:- voor de bijdrage aan het programma Socrates II voor 2000: 357600 EUR;- voor de bijdrage aan het programma Leonardo da Vinci II: jaarlijks de volgende bedragen (in euro):>RUIMTE VOOR DE TABEL>Het resterende gedeelte van Letlands bijdrage wordt met middelen uit de Letlandse nationale begroting gedekt.5. Het Financieel Reglement van 21 december 1977 van toepassing op de algemene begroting der Europese Gemeenschappen(1) geldt ook voor het beheer van de bijdrage van Letland.Reis- en verblijfkosten van Letlandse vertegenwoordigers en deskundigen in verband met hun deelname, als waarnemers, aan de werkzaamheden van de in bijlage I, punt 11, genoemde comités en aan andere vergaderingen bij de uitvoering van de programma's worden door de Commissie vergoed op dezelfde grondslag en volgens de procedures die gelden voor niet-gouvernementele deskundigen van de lidstaten van de Europese Unie.6. Bij de inwerkingtreding van dit besluit en het begin van ieder nieuw jaar doet de Commissie Letland een verzoek tot storting toekomen ter hoogte van de bijdrage van dat land aan elk van de onder dit besluit vallende programma's.Deze bijdrage wordt uitgedrukt in euro en dient te worden overgemaakt op een in euro gestelde bankrekening van de Commissie.De bijdrage van Letland stemt overeen met het verzoek tot storting en dient te worden voldaan:- uiterlijk per 1 mei voor het gedeelte gefinancierd uit Letlands nationale begroting, op voorwaarde dat het verzoek tot storting van de Commissie vóór 1 april is verzonden, of, indien dit na deze datum is gebeurd, uiterlijk één maand na de verzending van het verzoek tot storting;- uiterlijk per 1 mei voor het gedeelte gefinancierd uit Phare-middelen, op voorwaarde dat de desbetreffende bedragen vóór die datum aan Letland zijn overgemaakt, of uiterlijk binnen 30 dagen nadat deze middelen aan Letland zijn overgemaakt.Bij vertraging in de betaling van de bijdrage betaalt Letland rente over het op de vervaldag nog openstaande bedrag. De rentevoet is die welke door de Europese Centrale Bank op de datum waarop de betalingstermijn verstrijkt, voor haar transacties in euro wordt toegepast, vermeerderd met anderhalf procentpunt.(1) PB L 356 van 31.12.1977, blz. 1. Financieel Reglement laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EG, EGKS, Euratom) nr. 2673/1999 (PB L 326 van 18.12.1999, blz. 1).


text:
 Avis juridique important
 |
 21999D0162
 Decision of the EEA Joint Committee No 162/1999 of 26 November 1999 amending Annex II (Technical regulations, standards, testing and certification) to the EEA Agreement
 Official Journal L 061 , 01/03/2001 P. 0013 - 0013
 Decision of the EEA Joint CommitteeNo 162/1999of 26 November 1999amending Annex II (Technical regulations, standards, testing and certification) to the EEA AgreementTHE EEA JOINT COMMITTEE,Having regard to the Agreement on the European Economic Area, as adjusted by the Protocol adjusting the Agreement on the European Economic Area, hereinafter referred to as "the Agreement", and in particular Article 98 thereof,Whereas:(1) Annex II to the Agreement was amended by Decision No 63/1999 of the EEA Joint Committee of 28 May 1999(1).(2) Commission Directive 98/101/EC of 22 December 1998 adapting to technical progress Council Directive 91/157/EEC on batteries and accumulators containing certain dangerous substances(2), is to be incorporated into the Agreement,HAS DECIDED AS FOLLOWS:Article 1The following indent shall be added in point 11 (Council Directive 91/157/EEC) in Chapter XV of Annex II to the Agreement:"- 398 L 0101: Commission Directive 98/101/EC of 22 December 1998 (OJ L 1, 5.1.1999, p. 1)."Article 2The texts of Directive 98/101/EC in the Icelandic and Norwegian languages which are annexed to the respective language versions of this Decision, are authentic.Article 3This Decision shall enter into force on 27 November 1999, provided that all the notifications under Article 103(1) of the Agreement have been made to the EEA Joint Committee.Article 4This Decision shall be published in the EEA section of, and in the EEA Supplement to, the Official Journal of the European Communities.Done at Brussels, 26 November 1999.For the EEA Joint CommitteeThe PresidentN. v. Liechtenstein(1) OJ L 284, 9.11.2000, p. 45.(2) OJ L 1, 5.1.1999, p. 1.


text:
 13.9.2012
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 L 248/4
 EMP ÜHISKOMITEE OTSUS
 nr 75/2012,
 30. aprill 2012,
 millega muudetakse EMP lepingu I lisa („Veterinaar- ja fütosanitaarküsimused”)
 EMP ÜHISKOMITEE,
 võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi „leping”, eriti selle artiklit 98,
 ning arvestades järgmist:
 (1)
 Lepingu I lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 30. märtsi 2012. aasta otsusega nr 34/2012 (1).
 (2)
 Lepingusse tuleb inkorporeerida nõukogu 24. septembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1099/2009 loomade kaitse kohta surmamisel (2).
 (3)
 Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 18. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 150/2011, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 853/2004 III lisa tehistingimustes peetavate ja looduslike ulukite ning nende liha osas (3).
 (4)
 Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 18. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 151/2011, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 854/2004 I lisa tehistingimustes peetavate ulukite osas (4).
 (5)
 Määrusega (EÜ) nr 1099/2009 tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/119/EÜ (5), mis on lepingusse inkorporeeritud ja mis tuleb sellest tulenevalt lepingust alates 8. detsembrist 2019 välja jätta.
 (6)
 Käesolevas otsuses käsitletakse veterinaarküsimustega seotud õigusakte. Veterinaarküsimusi käsitlevaid õigusakte ei kohaldata Liechtensteini suhtes seni, kuni Liechtensteini suhtes kohaldatakse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist põllumajandustoodetega kauplemise kokkulepet, nagu see on sätestatud lepingu I lisa valdkondlikes kohandustes. Seetõttu ei kohaldata käesolevat otsust Liechtensteini suhtes,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Lepingu I lisa I peatükki muudetakse järgmiselt.
 1)
 Osa 9.1 punktis 2 (nõukogu direktiiv 93/119/EÜ) asendatakse sõnad „muudetud järgmise õigusaktiga” sõnadega „muudetud ja tunnistatud kehtetuks järgmise õigusaktiga”.
 2)
 Osa 9.1 punkti 2 (nõukogu direktiiv 93/119/EÜ) lisatakse järgmine taane:
 „—
 32009 R 1099: nõukogu määrus (EÜ) nr 1099/2009, 24. september 2009 (ELT L 303, 18.11.2009, lk 1).”
 3)
 Punkt 2 (nõukogu direktiiv 93/119/EÜ) jäetakse välja alates 8. detsembrist 2019.
 4)
 Osa 9.1 punkti 2 (nõukogu direktiiv 93/119/EÜ) järele lisatakse järgmine punkt:
 „2a.
 32009 R 1099: nõukogu määrus (EÜ) nr 1099/2009, 24. september 2009, loomade kaitse kohta surmamisel (ELT L 303, 18.11.2009, lk 1).”
 5)
 Osa 6.1 punkti 17 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 853/2004) lisatakse järgmine taane:
 „—
 32011 R 0150: komisjoni määrus (EL) nr 150/2011, 18. veebruar 2011 (ELT L 46, 19.2.2011, lk 14).”
 6)
 Osa 1.1 punkti 12 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 854/2004) lisatakse järgmine taane:
 „—
 32011 R 0151: komisjoni määrus (EL) nr 151/2011, 18. veebruar 2011 (ELT L 46, 19.2.2011, lk 17).”
 Artikkel 2
 Määruste (EÜ) nr 1099/2009, (EL) nr 150/2011 ja (EL) nr 151/2011 islandi- ja norrakeelsed tekstid, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.
 Artikkel 3
 Käesolev otsus jõustub 1. mail 2012. aastal, tingimusel et EMP Ühiskomiteele on esitatud kõik lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated (6).
 Artikkel 4
 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.
 Brüssel, 30. aprill 2012
 EMP Ühiskomitee nimel
 eesistuja kohusetäitja
 Gianluca GRIPPA
 (1) ELT L 207, 2.8.2012, lk 1.
 (2) ELT L 303, 18.11.2009, lk 1.
 (3) ELT L 46, 19.2.2011, lk 14.
 (4) ELT L 46, 19.2.2011, lk 17.
 (5) EÜT L 340, 31.12.1993, lk 21.
 (6) Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.


type: legislation

text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 52006PC0273
 Ettepanek nõukogu otsus millega muudetakse otsust 90/424/EMÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas /* KOM/2006/0273 lõplik - CNS 2006/0098 */
 ETBrüssel 6.6.2006KOM(2006) 273 lõplik2006/0098 (CNS)EttepanekNÕUKOGU OTSUSmillega muudetakse otsust 90/424/EMÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas(komisjoni esitatud)SELETUSKIRI1. Ettepaneku põhjused ja eesmärgidKäesoleva ettepanekuga ei muudeta loomahaiguste ja zoonooside likvideerimise, tõrje ja seire poliitikat. Komisjon näeb käesoleva ettepanekuga ette loomade tervishoidu käsitlevate teatavate ühenduse instrumentide ajakohastamise järgmiste meetmete kaudu:– muuta praegu kehtivat loomahaiguste likvideerimise, seire ja tõrje riiklikele programmidele ühenduse eelarvest toetuse andmise korda, mis on ette nähtud nõukogu 26. juuni 1990. aasta otsuse 90/424/EMÜ [1] (kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas) artikliga 24,– näha ette loomahaiguste ja zoonooside mitmeaastaste likvideerimis-, tõrje- ja seireprogrammide heakskiitmise ja rahastamise võimaldamine ühenduses,– ajakohastada loomade tervishoiu ja loomse päritoluga toodete toiduohutuse ning ühtse veterinaariaalase elektroonilise süsteemi (TRACES) kasutamise teabepoliitika parandamiseks ettenähtud olemasolevate finantsmeetmete rakendusala.Seetõttu piirdutakse käesolevas otsuse 90/424/EMÜ muutmise ettepanekus kolme konkreetse teemaga, mida tuleb viivitamata ajakohastada, et võimaldada komisjonil ja liikmesriikidel tõhusalt täita oma järgmisi ülesandeid:– otsuse artikli 24 muutmine loomahaiguste ja zoonooside mitmeaastaste likvideerimis-, tõrje- ja seireprogrammide rahastamise võimaldamiseks ning rahastamise korra ja programmide heakskiitmise korra lihtsustamine,– otsuse artikli 37a ajakohastamine, et võtta arvesse asjaolu, et ANIMO süsteemi on tehniliselt kohandatud ja integreeritud uue veterinaariaalase elektroonilise süsteemiga TRACES (elusloomade liikumise ja ELi importimise seire süsteem),– otsuse artikli 16 muutmine, et võimaldada loomade kaitse teabepoliitika rakendusala laiendamist loomade tervishoiu ja loomse päritoluga toodete toiduohutuse kõikide aspektide hõlmamiseks.1.1. Loomahaiguste ja zoonooside mitmeaastaseid likvideerimis-, tõrje- ja seireprogramme käsitleva ettepaneku üldine kontekstNõukogu otsuse 90/424/EMÜ artiklis 24 on kehtestatud, et liikmesriigid võivad saada ühenduse toetust loomahaiguste likvideerimis-, tõrje- ja seireprogrammide jaoks. Artikliga 29 on ette nähtud, et zoonooside seire- ja tõrjeprogramme rahastatakse artiklis 24 sätestatud korras. Kuigi liikmesriigid võivad esitada pikemaid kui aasta kestvaid programme, ei saa komisjon kummalgi juhul kinnitada nende programmide rahastamist pikemaks ajaks kui üheks aastaks.Liikmesriikide poolt iga aasta 31. maiks esitatud eespool nimetatud programmid kiidetakse heaks ning neile antakse rahalist toetust praegu kord aastas komiteemenetluse kohaselt.Loetelu 23 endeemilise loomahaiguse ja 8 zoonoosi või episootia kohta, mille puhul võib anda ühenduse rahalist toetust, on sätestatud nõukogu otsuse 90/424/EMÜ lisas.1.2. Ühtset veterinaariaalast elektroonilist süsteemi (TRACES) käsitleva ettepaneku üldine taustPraegu on nõukogu otsuse 90/424/EMÜ artikliga 37a ette nähtud, et ühenduse rahalist abi võib anda veterinaariaalaste impordimenetluste arvutistamiseks. TRACES, mis hõlmab nii elusloomade ja loomse päritoluga toodetega kauplemist kui ka importi, käivitati 1. aprillil 2004 ja on komisjoni otsuse 2004/292/EÜ kohaselt kõigile liikmesriikidele alates 1. jaanuarist 2005 kohustuslik.1.3. Loomade tervist käsitleva teabepoliitika ettepaneku üldine taustToidu ohutust käsitlevas valges raamatus [2] kavandatud tervikliku ja ühtse lähenemisviisi eesmärk on tagada toidu ohutuse poliitikale suuremat läbipaistvust võimaldav sidusam ja tulemuslikum raamistik.Teabe kogumine ja levitamine on vajalik parema õigusloome ja õigusaktide rakendamise võimaldamiseks. Kogu ühenduses on tungiv vajadus tuvastada asjakohaseid õigusakte loomade tervishoiu ja toidu ohutuse laias valdkonnas ning hõlbustada nende kasutamist. See toetaks ka komisjoni ja liikmesriikide rahvusvahelist tegevust, võimaldades meie kaubanduspartneritel ja eelkõige kandidaatriikidel mõista meie õigusakte ja muuta need läbipaistvamaks.Praegu on artikliga 16 ette nähtud rahaline toetus teabepoliitika elluviimiseks loomakaitse valdkonnas. Loomade tervishoidu käsitlevate nõuete ühtlustamine ja teabepoliitika tõhustamine loomade tervishoiu ja loomse päritoluga toodete toiduohutuse valdkonnas oleks paremini saavutatavad, kui loodaks teabevahendid, sealhulgas andmebaasid kogu vajaliku teabe kogumiseks, säilitamiseks ja levitamiseks.2. Kooskõla muude poliitikavaldkondadegaKomisjon on algatanud kogu ühenduse loomatervishoiupoliitika ülevaatamise, mis hõlmab küsimusi loomahaiguste järelevalve, tõrje ja likvideerimisega toimetulemise osas kehtivate finantsinstrumentide kulutasuvuse kohta ning viiside kohta, kuidas veenda tootjaid võtma kõiki asjakohaseid meetmeid. Kõnealuse hindamise tulemuste alusel võib teha alternatiivseid ettepanekuid ühenduse rahalise toetuse jagamiseks liikmesriikidele.Muret, mis sundis komisjoni ühenduse loomatervishoiupoliitikat hindama, on täielikult arvesse võetud ettepanekutes mitmeaastaste programmide, TRACES süsteemi ja tervise ja toiduohutuse teabepoliitika kohta.3. Põhjendus ja loodetavad tulemused3.1. Mitmeaastaste programmide ettepaneku loodetavad tulemusedKäesoleva ettepaneku eesmärk on võimaldada komisjonil heaks kiita ja rahastada mitmeaastaseid programme.Heakskiitmise ja rahastamise korda lihtsustatakse eelkõige sellega, et üks kahest kehtiva korra kohaselt nõutavast otsusest muudetakse kehtetuks.Mitmeaastane lähenemisviis tagab parema juhtimise. Kuni kuueks aastaks heakskiidetavate mitmeaastaste programmide lõplik eesmärk on muuta likvideerimisprogrammide eesmärk selgemaks ja paremini kontrollitavaks, tagada ühenduse vahendite tõhus kasutamine ning suurendada läbipaistvust.Lühem haiguste loetelu aitab paremini prioriteete seada. Et läbipaistvalt, tõhusalt ja tulemuslikult saavutada ühenduse likvideerimis-, tõrje- ja seirepoliitikas paremaid tulemusi, tuleb prioriteedid paremini määratleda. Ühenduse uue prioriteetidest lähtuva loetelu koostamisel lähtuti haiguste mõjust rahvatervisele ning rahvusvahelisele ja ühendusesisesele kaubandusele.Järjepidevuse ja tõhususe tagamiseks peetakse vajalikuks haiguste ja zoonooside loetelude ühendamist ning ühesuguse korra kehtestamist ühenduse finantstoetuste andmisel.Lühema haiguste loetelu koostamine tähendab ühenduse rahalist toetust saavate tegevuste puhul prioriteetide seadmist, et tagada ühenduse vahendite tõhusam ja tulemuslikum kasutamine. Võimalik on ka kaasrahastamine ühenduse eelarve raames, kui liikmesriigi prioriteedid kattuvad ühenduse prioriteetidega ja kui liikmesriigi programm on vajaduse korral kooskõlas teistes liikmesriikides rahastatavate programmidega (juhul, kui neid on).3.2. Ühtse veterinaariaalase elektroonilise süsteemi (TRACES) käsitleva ettepanekuga saavutada loodetavad tulemusedNõukogu otsuse 90/424/EMÜ artikliga 37a on ette nähtud ühenduse rahaline toetus veterinaariaalastele impordimenetluste arvutistamiseks vastavalt otsusele 92/438/EMÜ (Shift projekt). Shift ja komisjoni otsusega 91/398/EMÜ kättesaadavaks tehtud vastav veterinaarameteid ühendav elektrooniline süsteem (Animo) on asendatud ühtse süsteemiga Traces.Ettepanek eesmärk on ajakohastada artikli 37a sõnastust, et võtta arvesse eespool nimetatud arenguid, ning näha selgesõnaliselt ette ühtse süsteemi veebimajutus- ja hoolduskulude rahastamine.3.3. Loomade tervishoidu ja loomse päritoluga toodete toiduohutust käsitleva teabepoliitika ettepaneku loodetavad tulemusedToiduohutust käsitlevas valges raamatus [3] esitatud tervikliku ja ühtse lähenemise eesmärk on ette näha sidusam ja tulemuslikum toiduohutuse poliitika raamistik, mis tagaks suurema läbipaistvuse.Loomade tervishoiu ja toiduohutuse laias valdkonnas on teabe kogumine vajalik õigusaktide paremaks koostamiseks ja rakendamiseks. Teabe parem kogumine ja levik aitaks kaasa ka komisjoni ja liikmesriikide tegevusele rahvusvahelises kontekstis, võimaldades meie kaubanduspartneritel ja eelkõige kandidaatriikidel mõista meie õigusakte ja muuta need läbipaistvamaks.Praegu on artikliga 16 ette nähtud rahaline toetus teabepoliitika elluviimiseks loomakaitse valdkonnas.Ettepaneku eelnõu eesmärk on kõnealuste sätete rakendusala laiendamine kõigile loomade tervishoiu ja loomse päritoluga toodete toiduohutuse aspektidele.4. Konsulteerimine huvitatud isikutega ja mõju hindamine4.1. Konsulteerimine huvitatud isikutegaMitmeaastaseid programme arutati liikmesriikidega mitmes töörühmas, põhjalikult aga 22. septembril 2004 toimunud juhtivate veterinaarametnike kohtumisel. Jõuti otsusele, et loomahaiguste ja zoonooside likvideerimis-, tõrje- ja seireprogrammide mitmeaastane tsükkel tagaks eesmärkide tõhusama ja tulemuslikuma saavutamise. Loomahaiguste ja zoonooside likvideerimis-, tõrje- ja seireprogrammide mitmeaastane tsükkel võimaldaks ka paremat juhtimist.Euroopa Parlamendi resolutsioonis A5-0396/2000 TRACES süsteemi kohta, mis võeti vastu vastusena kontrollikoja eriaruandele nr 1/2000 [4] sigade katku puhkemise kohta aastatel 1997/98, paluti, et Animo süsteemi (veterinaarasutusi ühendav elektrooniline süsteem) haldamine ja arendamine toimuks komisjoni täieliku kontrolli all ning et viidaks sisse kohtu märkustes nõutud muudatused. Lisaks sätestatakse Euroopa Parlamendi aruande A5-0405/2002 punktis 123 suu- ja sõrataudi tõrjemeetmete kohta Euroopa Liidus 2001. aastal ja loomahaiguste tulevaste vältimis- ja tõrjemeetmete kohta Euroopa Liidus, et komisjon peaks viivitamata võtma meetmeid olemasoleva elusloomade liikumise seiresüsteemi parandamiseks ELis (Animo süsteem). Samuti tuleks kiiresti käivitada ELi impordi seiresüsteem (Shift süsteem).4.2. Ekspertarvamuste kogumine ja kasutamineViimastel aastatel on kaalutud võimalusi mitmeaastaste likvideerimis-, tõrje- ja seireprogrammide juhtimise parandamiseks ilma, et see piiraks eespool nimetatud ühenduse loomatervishoiupoliitika hindamist. Selles töös on arvestatud ka toidu ohutust käsitleva valge raamatu 29. meetme kohaselt liikmesriikides haiguste likvideerimise jälgimiseks töökonna moodustamise käigus saadud kogemust.4.3. Mõju hindamineEttepanekuga ei kaasne olulisi majanduslikke, keskkonnaalaseid ja/või sotsiaalseid mõjusid ühele või mitmele sektorile ning sellel ei ole olulist mõju peamistele huvitatud isikutele. Ettepanek ei kujuta endast poliitika reformi, vaid olemasolevate sätete ajakohastamist olemasolevate vahendite paremaks kasutamiseks.Väiksemad tehnilised muudatused ettepanekus mõjutavad ainult pädevaid asutusi ja valitsusi, kelle jaoks on olemasoleva korra üldine lihtsustamine kasulik.5. Ettepaneku õiguslik külg5.1. Õiguslik alusEuroopa Ühenduse asutamisleping, eriti selle artikkel 37.5.2. Subsidiaarsus ja proportsionaalsusKäesolevas ettepanekus kehtestatud loomade tervishoiu meetmed kuuluvad ühenduse pädevusse. Rahvatervise ja loomade tervise kaitse põhinõuete harmoniseerimine on kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega.Kavandatakse ainult selliseid muudatusi, mis on hädavajalikud olemasolevate sätete ajakohastamiseks. Artikli 24 uue sõnastusega liikmesriikidele kehtestatud aruandluskohustus ei too liikmesriikidele kaasa täiendavat töökoormust. Selline aruandluskohustus on igal juhul vajalik, et komisjon saaks jälgida ühenduse rahastatud programmide nõuetekohast rakendamist ja kontrollida, kas liikmesriikides kõnealuste meetmete rakendamiseks vastuvõetud sätted aitavad kaasa kõnealuste programmide eesmärkide saavutamisele.5.3. Õigusakti valikKavandatav õigusakt on otsus. Käesolevas ettepanekus käsitletakse muudatusi nõukogu otsusega kehtestatud kehtivates sätetes kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas. Seepärast on kõnealuste sätete muutmiseks valitud õiguslik vahend samuti nõukogu otsus.6. Mõju eelarvele6.1. Loomahaiguste ja zoonooside mitmeaastaseid likvideerimis-, tõrje- ja seireprogramme käsitleva ettepaneku mõju eelarveleKavandatud muudatused ei too liikmesriikidele ega ühenduse eelarvele kaasa täiendavaid kulutusi.6.2. TRACES süsteemi ettepaneku mõju eelarveleKomisjoni otsusega 2004/675/EMÜ [5] on esialgu 15 kuuks esitatud ühenduse finantsmeede suurusega 300 000 eurot TRACES süsteemi kasutajate logistiliseks toetuseks.Ligikaudne aastane lisakulu ühenduse eelarvele alates 2006. aastast on järgmine:– veebimajutus: 500 000 eurot– arendustegevus: 100 000 eurot6.3. Loomade tervishoidu ja loomse päritoluga toodete toiduohutust käsitleva teabepoliitika ettepaneku mõju eelarveleÜhenduse eelarves peaksid kulud kajastuma eelarvereal „Muud veterinaariaalased meetmed” ning need peaksid ühenduse eelarvele aastas kaasa tooma 200 000 euro ulatuses lisakulusid.7. Täiendav teave7.1. Kehtivate õigusaktide kehtetuks tunnistamineEttepaneku vastuvõtmisega tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 90/638/EMÜ, millega sätestatakse ühenduse kriteeriumid teatavate loomahaiguste likvideerimiseks ja kontrolliks. [6] Käesoleva otsuse tehniliste lisadega on ette nähtud kriteeriumid, millele peavad vastama liikmesriikide poolt komisjonile esitatud programmid, et neid saaks otsuse 90/424/EMÜ artikliga 24 ettenähtud meetmete alusel heaks kiita.Need kriteeriumid on üksnes tehnilised nõuded programmide meetmete tõhususe tagamiseks. Seepärast on asjakohane samas komisjoni otsuses komiteemenetluse teel kehtestada tehnilised kriteeriumid ning üksikasjalikud rakenduseeskirjad programmide formaadi ja aruannete kohta.Komisjon kavatseb komiteemenetluse teel võtta käesolevas ettepanekus sisalduva nõukogu otsuse jõustumise kuupäevaks vastu komisjoni otsuse, millega kehtestataks kriteeriumid ja ühtsed nõuded programmide sisule ning ühtsed aruandlusnõuded.See lihtsustaks kehtivaid õigusakte ja vähendaks seadusandlikku koormat nii liikmesriikide kui ka komisjoni jaoks.7.2. Euroopa MajanduspiirkondKavandatud õigusaktis ei käsitleta EMPga seotud küsimust, kuna otsusega 90/424/EMÜ ettenähtud rahastamisvahendid ei ole EMPga hõlmatud.2006/0098 (CNS)EttepanekNÕUKOGU OTSUSmillega muudetakse otsust 90/424/EMÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnasEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [7]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [8]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [9]ning arvestades järgmist:(1) Ühendus kaasfinantseerib liikmesriikide loomahaiguste ja zoonooside likvideerimise, tõrje ja seire alaseid tegevusi üheaastaste programmide alusel, mis on heaks kiidetud vastavalt nõukogu 26. juuni 1990. aasta otsuse 90/424/EMÜ (kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas) [10] artiklis 24 ette nähtud nõuetele ja korrale.(2) Võttes eelkõige arvesse toidu ohutust käsitleva valge raamatu [11] 29. meetmega liikmesriikides haiguste likvideerimise jälgimise töökonna moodustamisel saadud kogemust, näitas loomahaiguste ja zoonooside likvideerimis-, tõrje- ja seireprogrammide ühenduse kaasfinantseerimise korra läbivaatamine, et mitmeaastased programmid ning haiguste ja zoonooside uus loetelu aitaksid tagada paremaid tulemusi. Loomahaiguste ja zoonooside likvideerimise, tõrje ja seire mitmeaastased programmid tagaksid eesmärkide tõhusama ja tulemuslikuma saavutamise ning tagaksid parema ja läbipaistvama juhtimise ning suurendaksid kontrolli võimalust, muutes seega ühenduse vahendite kasutamise tõhusamaks. Seepärast on asjakohane muuta neid programme reguleerivaid sätteid, et lisada mitmeaastaste programmide rahastamise võimalus.(3) Läbivaatamine näitas ka, et lühem kaasfinantseerimise tingimustele vastavate loomahaiguste ja zoonooside loetelu suurendaks likvideerimis-, tõrje- ja seireprogrammide tõhusust ja tulemuslikkust. Ühenduse prioriteete kajastav loetelu haiguste ja zoonooside kohta, mille likvideerimist ühenduse rahalistest vahendistest toetatakse, tuleb kehtestada vastavalt nende haiguste ja zoonooside võimalikule mõjule rahvatervisele ning loomade või loomse päritoluga toodete rahvusvahelisele ja ühendusesisesele kaubandusele. Üksnes zoonooside tõrjet käsitlevad sätted tuleks seetõttu välja jätta.(4) Liikmesriikide poolt komisjonile esitatud likvideerimis-, tõrje- ja seireprogrammide heakskiitmise korra lihtsustamiseks tuleks sätestada, et ühenduselt rahalise toetuse saamiseks sobivate programmide heakskiitmiseks piisab ühest otsusest praegu nõutava kahe otsuse asemel, millest ühes loetletakse rahalist toetust saavad programmid ja teisega kiidetakse programmid heaks.(5) Et komisjon saaks programmide rakendamist jälgida, peaksid liikmesriigid andma korrapäraselt komisjonile aru teostatud tegevuste, saavutatud tulemuste ja kantud kulutuste kohta.(6) Nõukogu 27. novembri 1990. aasta otsuses 90/638/EMÜ, millega sätestatakse ühenduse kriteeriumid teatavate loomahaiguste likvideerimiseks ja kontrolliks, [12] on kehtestatud ühenduse rahastamist taotlevate likvideerimis-, tõrje- ja seireprogrammide tehnilised ja sisulised nõuded. Neid tehnilisi ja sisulisi nõudeid tuleb korrapäraselt ja õigeaegselt ajakohastada ja kohandada, et käia kaasas tehnika ja teaduse arenguga ning arvestada programmide rakendamise kogemusest saadud tagasisidet. Seepärast on asjakohane võimaldada komisjonil kõnealuseid tehnilisi kriteeriumeid vastu võtta ja vajadusel ajakohastada. Nõukogu otsus 90/638/EMÜ tuleks seega kehtetuks tunnistada.(7) Komisjoni 30. märtsi 2004. aasta otsuses 2004/292/EÜ TRACES süsteemi kasutuselevõtmise kohta ja otsuse 92/486/EMÜ muutmise kohta [13] on kehtestatud olemasolevate arvutisüsteemide (Animo ja Shift) funktsioone ühendava uue süsteemi väljatöötamine. Seepärast on asjakohane võtta arvesse veterinaariaalaste protseduuride arvutistamisel saavutatud arenguid ja näha ette vahendid, mis on vajalikud ühtsete veterinaariaalaste elektrooniliste süsteemide veebimajutuseks, haldamiseks ja hoolduseks.(8) Teabe kogumise alased tegevused on vajalikud loomade tervishoidu ja toiduohutust käsitlevate õigusaktide paremaks koostamiseks ja rakendamiseks. On tungiv vajadus levitada kogu ühenduses võimalikult laialdaselt teavet loomade tervishoidu ja toidu ohutust käsitlevate õigusaktide kohta. Seepärast on soovitav laiendada otsuse 90/424/EMÜ reguleerimisala nii, et see hõlmaks ka loomade kaitse ja loomade tervishoiu ning loomse päritoluga toodete toiduohutusega seotud teabepoliitika rahastamist.(9) Seepärast tuleks otsust 90/424/EMÜ vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Otsust 90/424/EMÜ muudetakse järgmiselt.1) Artikli 1 kolmas taane asendatakse järgmisega:„− loomahaiguste ja zoonooside likvideerimis-, tõrje- ja seireprogrammid”2) Artikkel 16 asendatakse järgmisega.„Artikkel 16Ühendus annab rahalist toetust teabepoliitika kujundamiseks loomade tervishoiu, loomade heaolu ja loomse päritoluga toodete toiduohutuse valdkonnas, mis hõlmab:a) teabevahendite installeerimist ja arendamist, sealhulgas sobivat andmebaasi:i) loomade tervishoidu, loomade heaolu ja loomse päritoluga toodete toiduohutust käsitlevate õigusaktidega seotud kogu teabe kogumiseks ja säilitamaks;ii) alapunktis i osutatud teabe levitamiseks pädevatele asutustele, tootjatele ja tarbijatele;b) loomade heaolu käsitlevate õigusaktide ettevalmistamiseks ja väljatöötamiseks vajalike uuringute teostamist.”3) II jaotise pealkiri asendatakse järgmisega:„Loomahaiguste ja zoonooside likvideerimis-, tõrje- ja seireprogrammid”.4) Artikkel 24 asendatakse järgmisega.„Artikkel 241. Lisas loetletud loomahaiguste ja zoonooside riiklike likvideerimis-, tõrje- ja seireprogrammide („programmid”) rahastamisel liikmesriikides kantud kulude hüvitamiseks kehtestatakse ühenduse finantsmeede.Lisas esitatud loetelu võib muuta artiklis 41 osutatud korras, eriti uute loomahaiguste osas, mis kujutavad riski loomade tervisele ja kaudselt rahvatervisele.2. Hiljemalt iga aasta 31. märtsil esitavad liikmesriigid komisjonile ühe- või mitmeaastased programmid alates aastast, millele järgneval aastal nad soovivad saada ühenduse rahalist toetust.Pärast 31. märtsi esitatud programmidele järgmisel aastal toetust ei anta.Liikmesriikide esitatud programmid peavad vastama artiklis 41 sätestatud korras vastu võetud kriteeriumidele. Mitmeaastaste programmide puhul esitatakse käesolevas lõigus osutatud kriteeriumidele vastav teave programmi iga aasta kohta eraldi.3. Komisjon võib liikmesriiki kutsuda üles kas esitama mitmeaastast programmi või pikendama esitatud üheaastase programmi kestust, et tagada konkreetse haiguse tõhusam ja tulemuslikum likvideerimine, tõrje ja seire, eelkõige sellise haiguse puhul, mis kujutab riski loomade tervisele ja kaudselt rahvatervisele.4. Komisjon kaalub liikmesriikide esitatud programme nii veterinaarsest kui ka rahalisest küljest.Oma programmi hindamiseks edastavad liikmesriigid komisjonile mis tahes täiendavat teavet, mida viimane nõuab.Programmide kohta kogu teabe kogumise periood lõpeb iga aasta 15. septembril.5. Hiljemalt iga aasta 30. oktoobriks kinnitatakse artiklis 42 osutatud korras:a) programmid, mida on vajadusel muudetud, et võtta arvesse lõikega 4 ettenähtud hinnangut;b) ühenduse rahalise toetuse määr;c) ühenduse rahalise toetuse ülemmäär;d) kõik tingimused, millest ühenduse rahaline toetus võib sõltuda.Programmid kiidetakse heaks kuni kuueks aastaks.6. Muudatused programmides tuleb heaks kiita artiklis 42 osutatud korras.7. Iga heakskiidetud programmi kohta esitab liikmesriik komisjonile järgmised aruanded:a) tehnilised vahearuanded ja finantsvahearuanded;b) hiljemalt iga aasta 31. märtsiks iga-aastane tehniline aruanne, mis sisaldab hinnangut saavutatud tulemuste kohta ning eelneva aasta kulude üksikasjalikku arvestust.8. Liikmesriikide poolt vastava programmi puhul kantud kulutuste maksmise taotlused esitatakse komisjonile enne programmi lõppemise aastale järgneva aasta 31. märtsi.Maksetaotluste esitamise hilinemise korral, vähendatakse selle aasta ühenduse rahalist toetust 25% võrra 1. mail, 50% võrra 1. juunil, 75% võrra 1. juulil ja 100% võrra 1. septembril.Hiljemalt igal aasta 30. oktoobriks otsustab komisjon ühenduse makse suuruse, arvestades lõike 7 kohaselt liikmesriigi esitatud tehnilisi ja finantsaruandeid.9. Komisjoni eksperdid võivad koostöös pädeva asutusega teostada kohapealset kontrolli, kui see on vajalik käesoleva otsuse ühetaolise kohaldamise tagamiseks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 882/2004 [14] artikliga 45.Kontrolli teostamisel võib komisjoni eksperte abistada ekspertide grupp, kes on moodustatud artiklis 41 osutatud korras.10. Käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu artiklis 41 sätestatud korras.”5) Artikkel 26 asendatakse järgmisega.„Artikkel 26Ühenduse eelarvelisi kulukohustusi programmide kaasrahastamiseks täidetakse kord aastas. Mitmeaastaste programmide kulukohustused võetakse vastu vastavalt nõukogu määruse 1605/2002 [15] artikli 76 lõikele 3. Mitmeaastaste programmide esimene kulukohustus täidetakse pärast programmi heakskiitmist. Kõik järgmised kohustused täidab komisjon artikli 24 lõikes 5 osutatud toetuse andmise otsuse alusel.”6) Artiklid 29, 29a, 32 ja 33 jäetakse välja.7) Artikli 37a lõige 1 asendatakse järgmisega:„Ühenduse rahalist toetust võib anda järgmiste veterinaarprotseduuride arvutistamiseks:a) elusloomade ja loomse päritoluga toodete ühendusesisene kaubandus ja import;b) ühtse veterinaariaalase elektroonilise süsteemi veebimajutus, haldamine ja hooldus.”8) Lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.Artikkel 2Nõukogu otsus 90/638/EMÜ tunnistatakse kehtetuks alates otsuse 90/424/EMÜ artikli 24 lõike 2 kolmandas punktis osutatud kriteeriumide kehtestamise otsuse ning selle otsuse artikli 24 lõikes 10 osutatud rakenduseeskirjade jõustumise kuupäevast.Artikkel 3Enne käesoleva otsuse jõustumist heakskiidetud programmide suhtes jätkatakse otsuse 90/424/EMÜ vastavate sätete kohaldamist.Artikkel 4Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISALoomahaigused ja zoonoosid– Veiste tuberkuloos– Veiste brutselloos– Lammaste ja kitsede brutselloos (B. melitensis)– Lammaste katarraalne palavik endeemilistel või kõrge riskiga aladel– Sigade Aafrika katk– Sigade vesikulaarhaigus– Sigade katk– Nakkuslik vereloomenekroos– Lõhede nakkuslik aneemia– Siberi katk– Veiste nakkav pleuropneumoonia– Klassikaline lindude katk– Marutaud– Ehhinokokoos– Transmissiivne spongioosne entsefalopaatia (TSE)– Kampülobakterioos– Listerioos– Salmonelloos (zoonootiline salmonelloos)– Trihhinelloos– Verotoksiline E. coli”FINANTSSELGITUS1. ETTEPANEKU NIMETUS:Ettepanek nõukogu otsuse kohta, millega muudetakse nõukogu otsust 90/424/EMÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas2. TEGEVUSPÕHISE JUHTIMISE JA EELARVESTAMISE RAAMISTIKPoliitikavaldkond: TERVISHOID JA TARBIJAKAITSEMeede: TOIDU OHUTUS, LOOMADE TERVISHOID, LOOMADE HEAOLU JA TAIMETERVIS3. EELARVEREAD3.1 Eelarveread17.0401: Loomahaiguste tõrje- ja seirekavad ning jälgimine, milline on loomade füüsiline seisund, mis võib välisteguri olemasolul olla ohtlik rahvatervisele17.0402: Muud meetmed veterinaar-, loomade heaolu ja rahvatervise valdkonnas3.2 Meetme kestus ja finantsmõju:MEEDE ON MÄÄRAMATA KESTUSEGA3.3 Eelarve tunnusjooned (lisage vajadusel ridu) :Eelarverida | Kulu liik | Uus | EFTA osamaks | Taotlejariikide osamaksed | Finantsperspektiivi rubriik |17.0401 | Kohustuslik | Liigendamata | JAH | EI | EI | Nr [1A] |17.0402 | Kohustuslik | Liigendamata | JAH | EI | EI | Nr [1A] |17.0403 | Kohustuslik | Liigendamata | EI | EI | EI | Nr [1A] |4. ÜLEVAADE VAHENDITEST4.1 Rahalised vahendid4.1.1 Ülevaade kulukohustuste assigneeringutest ja maksete assigneeringutestmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kulu liik | Jao nr | | 2006. aasta | n + 1 | n + 2 | n + 3 | N + 4 | n + 5 või hilisem | Kokku |Tegevuskulud | | | | | | | | |Kulukohustuste assigneeringud | 8.1 | a | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 4,8 |Maksete assigneeringud | | b | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 4,8 |Võrdlussummas sisalduvad halduskulud | | | | |Tehniline ja haldusabi (liigendamata assigneeringud) | 8.2.4 | c | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |VÕRDLUSSUMMA KOKKU | | | | | | | |Kulukohustuste assigneeringud | | a+c | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 4,8 |Maksete assigneeringud | | b+c | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 4,8 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud | | |Personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.5 | d | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,648 |Võrdlussummast välja jäävad halduskulud, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (liigendamata assigneeringud) | 8.2.6 | e | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |Meetme soovituslik finantskulu kokkuKulukohustuste assigneeringud (sh personalikulud) kokku | | a+c+d+e | 0,908 | 0,908 | 0,908 | 0,908 | 0,908 | 0,908 | 5,448 |Maksete assigneeringud (sh personalikulud) kokku | | b+c+d+e | 0,908 | 0,908 | 0,908 | 0,908 | 0,908 | 0,908 | 5,448 |Kaasfinantseerimise andmed – –Kui ettepanek hõlmab liikmesriikide või muude asutuste (palun täpsustada) poolset kaasfinantseerimist, peaks allpool esitatud tabelis näitama, milline on selle kaasfinantseerimise hinnanguline tase (kaasfinantseerimist on planeeritud saada erinevatest asutustest, võib lisada täiendavaid ridu):miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Kaasfinantseeriv asutus | | n aasta | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 või hilisem | Kokku |........................ | f | | | | | | | |Kulukohustuste assigneeringud (sh kaasfinantseerimine) KOKKU | a+c+d+e+f | | | | | | | |4.1.2 Kooskõla finantsplaneeringugaX Ettepanek vastab olemasolevale finantsplaneeringule.Ettepanekuga kaasneb finantsperspektiivi asjakohase rubriigi ümberplaneerimine.Ettepanekuga seoses võib olla vajalik institutsioonidevahelise kokkuleppe sätete (st paindlikkusinstrumendi või finantsperspektiivi läbivaatamise) kohaldamine.4.1.3. Finantsmõju tuludeleX Ettepanekul puudub finantsmõju tuludeleEttepanekul on finantsmõju; mõju tuludele on järgmine:NB! Kõik üksikasjad ja tähelepanekud, mis seonduvad tuludele avaldatava mõju arvutusmeetodiga, tuleb näidata eraldi lisas.miljonites eurodes (üks koht pärast koma)| | Enne meedet [n-1 aasta] | | Olukord pärast meetme rakendamist |Eelarverida | Tulud | | | [n aasta] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] || a) Tulud absoluutväärtuses | | | | | | | | || b) Tulude muutus | | | | | | | | |(Kui mõju on seotud rohkem kui ühe eelarvereaga, täpsustage palun kõik seonduvad tulude eelarveread, lisades tabelile vajalikul arvul ridu.)4.2 Täistööajale taandatud personal (sh ametnikud, ajutised töötajad ja koosseisuvälised töötajad), vt täpsemalt punktist 8.2.1.Aastane vajadus | n aasta | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 või hilisem |Personali arv kokku | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |5. TUNNUSJOONED JA EESMÄRGID5.1 Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetav vajadus erinevate kavandatud paranduste tegemiseks kehtivates õigusaktides5.1.1 Mitmeaastased haigustõrjeprogrammidÜleminek üheaastastelt programmidelt mitmeaastastele programmidele tagaks neis püstitatud eesmärkide tõhusama ja tulemuslikuma saavutamise.5.1.2 Nende haiguste ja zoonooside loetelu muutmine, mille tõrjeks on võimalik toetust saadaNende loomahaiguste ja zoonooside loetelu kärpimine, mille puhul on ette nähtud kaasfinantseerimisest tulev toetus, suurendaks likvideerimis-, tõrje- ja seireprogrammide tõhusust ja tulemuslikkust.5.1.3 Ühtne veterinaarialane elektrooniline süsteemRahaline toetus elusloomade ja loomsete saadustega kauplemiseks ja importimiseks loodud veterinaariaalase elektroonilise süsteemi kasutuselevõtmiseks, arendamiseks, haldamiseks, veebimajutuseks ja hoolduseks tagab selle korraliku haldamise.5.1.4 Teabe kogumine ja levitamineLoomade tervishoiu, loomade heaolu ja toidu ohutuse nõuete ühtlustamist on andmebaasi loomise kaudu lihtsam saavutada.5.2 Ühenduse meetme lisandväärtus, ettepaneku seotus ja kooskõla muude finantsmeetmetega ja võimalik koostoime5.2.1 Mitmeaastased haigustõrjeprogrammidÜleminek üheaastastelt programmidelt mitmeaastastele programmidele tagab parema juhtimise, et muuta haigustõrjeprogrammide eesmärgid selgemaks ja paremini auditeeritavamaks ning tagada krediidi tulemuslikum kasutamine.5.2.2 Selliste haiguste ja zoonooside loetelu muutmine, mille tõrjeks on võimalik toetust saadaHaiguste lühenenud loetelu hõlbustab prioriteetide püstitamist ja saadaolevate krediitide tulemuslikumat kasutamist.5.2.3 Ühtne veterinaarialane elektrooniline süsteemÜhtset veterinaarialast elektroonilist süsteemi tuleb korralikult hallata ja pidevalt toetada, kui soovitakse, et seda oleks võimalik kasutada mitmeid aastaid.5.2.4 Teabe kogumine ja levitamineTeabe kogumine ja levitamine loomade tervishoiu, loomade heaolu ja toidu ohutuse kohta aitab kaasa loomade tervishoiu alaste nõuete ühtlustamisele ja loomade tervishoidu käsitleva teabepoliitika tugevdamisele.5.3 Ettepaneku eesmärgid, oodatavad tulemused ja nendega seonduvad näitajad tegevuspõhise juhtimise raames1. eesmärk: programmide mitmeaastase finantseerimise võimalikuks tegemine2. eesmärk: selliste haiguste loetelu muutmine, mille tõrjeks või järelevalveks võib saada finantstoetust,3. eesmärk: kaubanduseks ettenähtud elektrooniliste veterinaarprotseduuride veebimajutus, hooldus ja tugi4. eesmärk: teabepoliitikat käsitlevate sätete laiendamine.ÜKSNES 3. JA 4. EESMÄRGI REALISEERIMINE TÄHENDAB OTSESEID LISAKULUSID EUROOPA LIIDU EELARVELE.5.4 Rakendusmeetod (soovituslik)Märkige meetme rakendamiseks valitud meetod(id).X Haldamine tsentraliseeritultx otse, haldajaks on komisjonٱ kaudselt, delegeerides haldamise:ٱ täitevasutusteleٱ ühenduste asutatud asutustele, millele on osutatud finantsmääruse artiklis 185ٱ riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid osutavatele asutusteleٱ Haldamine detsentraliseeritult või koostöösٱ liikmesriikidegaٱ kolmandate riikidegaٱ Haldamine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (palun täpsustage)Asjakohased märkused:6. JÄRELEVALVE JA HINDAMINE6.1 JärelevalvesüsteemJuba praeguses etapis on komisjonil olemas peamised vahendid järelevalve teostamiseks, näiteks toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee, juhtivad veterinaarametnikud ja ühenduse referentlaboratooriumide võrgustik.6.2 Hindamine6.2.1 Eelhindamine ning vahe- ja järelhindamise järel võetavad meetmed (varasematest sarnastest kogemustest saadud õppetunnid)Kavandatavat mitmeaastast lähenemisviisi loomahaiguste ja zoonooside tõrjeks arutati liikmesriikidega mitmes töörühmas ning eelkõige juhtivate veterinaarametnike nõupidamisel, mis toimus 22. septembril 2004.Elusloomade ELi piires liikumise ja ELi importimise järelevalvet soovitas Euroopa Parlament vastuseks Euroopa Kontrollikoja aruandele.6.2.2 Tulevase hindamise tingimused ja sagedusNagu eespool nimetatud, on komisjoni käsutuses sellised vahendid nagu toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee, juhtivad veterinaarametnikud ja ühenduse referentlaboratooriumide võrgustik, et hinnata mis tahes ajal nõukogu otsusega 90/424/EMÜ hõlmatud erinevaid meetmeid.7. PETTUSEVASTASED MEETMEDNõukogu määruse EC/1258/1999 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta) artikleid 7 ja 8 kohaldatakse kõikide nõukogu otsuses 90/424/EMÜ loetletud kulude suhtes. Seega võib esitada kõiki nimetatud otsuses käsitletud tehinguid järelauditi teostamiseks.8. TÄPSEMAD ANDMED VAHENDITE KOHTA8.1 Ettepaneku eesmärgid nende finantskulu järgiKulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)(Esitada eesmärkide, meetmete ja väljundite nimetused) | Väljun-di liik | Keskmi-ne kulu | 2006. aasta | n+1 aasta | n+2 aasta | n+3 aasta | n+4 aasta | n+5 või hilisem aasta | KOKKU || | | Väljun-dite arv | Ku-lud kok-ku | Väljun-dite arv | Ku-lud kok-ku | Väljun-dite arv | Ku-lud kok-ku | Väljun-dite arv | Ku-lud kok-ku | Väljun-dite arv | Ku-lud kok-ku | Väljun-dite arv | Ku-lud kok-ku | Väljun-dite arv | Ku-lud kok-ku |TEGEVUSEESMÄRK NR 1 | | | | - | | - | | - | | | - | | | - | | - |TEGEVUSEESMÄRK NR 2 | | | | - | | - | | - | | | - | | | - | | - |TEGEVUSEESMÄRK NR 3 | | 0,600 | 1 | 0,6 | 1 | 0,6 | 1 | 0,6 | 1 | 0,6 | 1 | 0,6 | 1 | 0,6 | 6 | 3,6 |TEGEVUSEESMÄRK NR 4 | | 0,200 | 1 | 0,2 | 1 | 0,2 | 1 | 0,2 | 1 | 0,2 | 1 | 0,2 | 1 | 0,2 | 6 | 1,2 |KULUD KOKKU | | 0,400 | 2 | 0,8 | 2 | 0,8 | 2 | 0,8 | 2 | 0,8 | 2 | 0,8 | 2 | 0,8 | 12 | 4,8 |8.2 Halduskulud8.2.1 Personali arv ja liikAmetikoha liigid | | Personal, kes tuleb määrata meetme haldamiseks olemasolevaid ja/või täiendavaid vahendeid kasutades (täistööajale taandatud ametikohtade arv) || | n aasta | n+1 aasta | n+2 aasta | n+3 aasta | n+4 aasta | n+5 aasta |Ametnikud või ajutised töötajad [16] (17 01 01) | A*/AD | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 || B*, C*/AST | | | | | | |Art.17 01 02 kohaselt rahastatud personal [17] | | | | | | |Art. 17 01 04/05 kohaselt rahastatud muu personal [18] | | | | | | |KOKKU | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 |8.2.2 Meetmest tulenevate ülesannete kirjeldusTehniliste ja finantsaruannete läbivaatamine, kulukohustuste ettevalmistamine ja maksmiseks edastamine8.2.3 Personali allikad (kohustuslik)(Rohkem kui ühe allika nimetamisel märkige palun ametikohtade arv iga allika puhu)x Ametikohad, mis on asendatava või pikendatava programmi haldamiseks praegu ette nähtudٱ Ametikohad, mis on poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames eelnevalt n aastaks ette nähtudٱ Ametikohad, mida tuleb taotleda järgneva poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti menetlemise käigusٱ Ametikohad, mis tuleb olemasolevaid vahendeid kasutades asjaomases talituses ümber paigutada (sisesed ümberpaigutused)ٱ Ametikohad, mis on n aastal nõutavad, kuid ei ole kõnealuse aasta poliitilise strateegia / esialgse eelarveprojekti rakendamise raames ette nähtud8.2.4 Võrdlussummas sisalduvad muud halduskulud (XX 01 04/05 – Halduskorralduskulud) – –miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Eelarverida (number ja nimetus) | n aasta | n+1 aasta | n+2 aasta | n+3 aasta | n+4 aasta | n+5 või hilisem aasta | KOKKU |1. Tehniline ja haldusabi (sh sellega seonduvad personalikulud) | | | | | | | |Täitevasutused [19] | | | | | | | |Muu tehniline ja haldusabi | | | | | | | |sisene | | | | | | | |väline | | | | | | | |Tehniline ja haldusabi kokku | | | | | | | |8.2.5 Võrdlussummast välja jäävad personalikulud ja nendega seonduvad kuludmiljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)Personali liik | n aasta | n+1 aasta | n+2 aasta | n+3 aasta | n+4 aasta | n+5 või hilisem aasta |Ametnikud ja ajutised töötajad (17 01 01) | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 |Art 17 01 02 kohaselt rahastatav personal (abiteenistujad, riikide lähetatud eksperdid, lepingulised töötajad jne)(täpsustada eelarverida)) | | | | | | |(Võrdlussummast VÄLJA jäävad) personalikulud ja nendega seonduvad kulud kokku | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 |Arvestus – Ametnikud ja ajutised töötajad – –Viidata tuleks punktile 8.2.1, kui see on kohaldatav. . – – |Arvestus Art. 17 01 02 kohaselt rahastatav personal – –Viidata tuleks punktile 8.2.1, kui see on kohaldatav. . – – |8.2.6 Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud – –miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma) – –| n aasta | n+1 aasta | n+2 aasta | n+3 aasta | n+4 aasta | n+5 või hili-sem aasta | KOKKU |17 01 02 11 01 – Lähetused | | | | | | | |17 01 02 11 02 – Koosolekud ja konverentsid | | | | | | | |17 01 02 11 03 – Komiteed [20] | | | | | | | |17 01 02 11 04 – Uuringud ja konsultatsioonid | | | | | | | |17 01 02 11 05 – Infosüsteemid | | | | | | | |2. Muud halduskulud kokku (17 01 02 11) | | | | | | | |3. Muud haldusliku iseloomuga kulud (täpsustage, lisades viide eelarvereale) | | | | | | | |Halduskulud kokku, v.a personalikulud ja nendega seonduvad kulud (jäävad võrdlussummast VÄLJA) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |Arvestus – Võrdlussummast välja jäävad muud halduskulud[1] EÜT L 224, 18.8.1990, lk 19; otsust on viimati muudetud otsusega 2006/53/EÜ (ELT L 29, 2.2.2006, lk 37).[2] KOM(1999) 719 lõplik.[3] KOM(1999) 719 lõplik.[4] EÜT C 85, 23.3.2000, lk 1.[5] ELT L 309, 6.10.2004, lk 26.[6] EÜT L 347, 12.12.1990, lk 27. Otsust on muudetud direktiiviga 92/65/EMÜ (EÜT L 268, 14.9.1992, lk 54).[7] ELT C [...], [...], lk [...].[8] ELT C [...], [...], lk [...].[9] ELT C [...], [...], lk [...].[10] EÜT L 224, 18.8.1990, lk 19. Otsust on viimati muudetud otsusega 2006/53/EÜ (ELT L 29, 2.2.2006, lk 37).[11] KOM(1999) 719 lõplik.[12] EÜT L 347, 12.12.1990, lk 27. Otsust on viimati muudetud direktiiviga 92/65/EMÜ (EÜT L 268, 14.9.1992, lk 54).[13] ELT L 94, 31.3.2004, lk 63. Otsust on viimati muudetud otsusega 2005/123/EÜ (ELT L 39, 11.2.2005, lk 53).[14] ELT L 165, 30.4.2004, lk 1. Parandatud versioon ELT L 191, 28.5.2004, lk 1.[15] EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.[16] Mille kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[17] Mille kulud EI OLE kaetud võrdlussummast.[18] Mille kulud sisalduvad võrdlussummas.[19] Viidata tuleb konkreetsele asjaomas(t)e täitevasutus(t)e finantsselgitusele.[20] Täpsustage komitee liik ja rühm, millesse see kuulub.--------------------------------------------------