text:
Titkos adat- és infor- mációszerzás a büntető eljárásban. IX. Fejezet V. cím /A. - PDF
 Titkos adat- és infor- mációszerzás a büntető eljárásban. IX. Fejezet V. cím /A.
 Download "Titkos adat- és infor- mációszerzás a büntető eljárásban. IX. Fejezet V. cím 200. - 206/A."
 1 Titkos adat- és infor- mációszerzás a büntető eljárásban IX. Fejezet V. cím /A.2 Titkosszolgálati eszközök története Heltai Gáspár (1570) az inkvizíció vizsgálati módszereiről: annakutána egynéhány nap múlva áruló szolgákat bocsátanak alattomban utána, kik mindenképpen megkémlik szegényt, mit csinál, hol jár, kikkel nyájaskodik és beszél. A rendszerváltozás előtt titkos belügyi utasítások alapján folyt. Magyarországon január 25.-én született csak törvény a különleges titkosszolgálati eszközök és módszerek engedélyezésének átmeneti szabályozásáról.3 Adatszerzés és információgyűjtés Adatszerzés: : a nyomozás elrendelése után az elkövető tudta nélkül a bizonyítás érdekében végzett titkos tevékenység Információgyűjtés: : büntető eljáráson kívül bűnüldözési vagy nem bűnüldözési (nemzetbiztonsági) célból végzett titkos informálódás4 A titkos adat és információszerzés rendszere engedélyhez nem kötött engedélyhez kötött pl. megfigyelés,, bírói ügyészi informátor, lakás (iroda) egészségügyi, fedővállalkozás, levelezés üzleti titok csapda telefon próbavásárlás5 Jogi háttér (felhatalmazások) Rendőrségi törvény (1994. évi XXXIV.tv ) Ügyészségi törvény (1972. évi V. tv. 9/A. ) Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló törvény CXXII. Tv Nemzetbiztonsági törvény (1995.évi CXXV.tv ) Büntetőeljárási törvény (1998.évi XIX., tv. IX. Fejezet V. Cím)6 1. Adatszerzés7 Emberi Jogok Európai Egyezménye, 8. cikk Magán- és családi élet tiszteletben tartásához való jog 1. Mindenkinek joga van arra, hogy magán- és családi életét, lakását és levelezését tiszteletben tartsák. 2. E jog gyakorlásába hatóság csak a törvényben meghatározott, olyan esetekben avatkozhat be, amikor az egy demokratikus társadalomban a nemzetbiztonság, a közbiztonság vagy az ország gazdasági jóléte érdekében, zavargás vagy bűncselekmény megelőzése, a közegészség vagy az erkölcsök védelme, avagy mások jogainak és szabadságainak védelme érdekében szükséges8 A cikk értelmezése: - Mersch v. Luxemburg (1985) - Malone v. The United Kingdom, 2 August, 1984, ; - Klass v. Germany, 6. September 1978, ; - Huvig v France, 24 April ; - Kruslin v. France, 24 April 1990.9 AZ EJEB gyakorlatának főbb elvei: a a telefonlegallgatások demokratikus társadalomban is szükséges intézkedések lehetnek nemzetbiztonsági, vagy bűnüldözési célból Lényegesek azonban a megfelelő ellensúlyok: - világos törvényi felhatalmnazás, - a bírói ellenőrzés A megfigyelt utólagos tájékoztatásának elmaradsáa nem egyezménysértő10 Bizonyos limitált körre ügyészi engedély (Be. 178/A. ) 178/A. (1) A nyomozás elrendelését követően az ügyész, illetőleg az ügyész jóváhagyásával a nyomozó hatóság a megkeresésre vonatkozó szabályok szerint - ha ez az ügy jellege miatt szükséges - a gyanúsítottról (feljelentettről, illetőleg az elkövetéssel gyanúsítható személyről) a tényállás felderítése érdekében adatok szolgáltatását igényelheti az egészségügyi és a hozzá kapcsolódó adatot kezelő szervtől és egyéb üzleti titoknak minősülő adatot kezelő szervtől. A nyomozó hatóság az adóhatóságtól, a hírközlési szolgáltatást nyújtó szervezettől, a banktitoknak, értékpapírtitoknak, pénztártitoknak minősülő adatot kezelő szervtől, a közúti közlekedési nyilvántartásból, valamint az ingatlan-nyilvántartásból az ügyész jóváhagyása nélkül is igényelheti adatok szolgáltatását. Az adatszolgáltatás nem tagadható meg.11 Az Alkotmánybíróság a titkos adatszerzés törvényi feltételeiről (2/2007. (I.24. AB határozat) Alkotmányellenes bizonytalan tartalmú fogalmak használata pl. - országhatáron átnyúló bűnözés, - kiskorú ellen irányuló bűncselekmény, - kábítószerrel kapcsolatos bűncselekmény12 A bírói engedély formális feltételei: öt évig terjedő vagy ennél súlyosabb szabadságvesztéssel büntetendő bűncselekmény, üzletszerűen vagy bűnszövetségben elkövetett, három évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő bűncselekmény, a lelkiismereti és vallásszabadság megsértése, a kitartottság, a hivatali visszaélés bűncselekménye, az emberkereskedelem, tiltott pornográf felvétellel visszaélés, a kerítés, az embercsempészés, a bűnpártolás, a vesztegetés, a vesztegetés nemzetközi kapcsolatokban, a környezetkárosítás, a természetkárosítás, a hulladékgazdálkodás rendjének megsértése három évig terjedő szabadságvesztéssel fenyegetett alakzata, a visszaélés minősített adattal cím alá tartozó bűncselekmények, az a)-e) pontban meghatározott bűncselekmény kísérlete, valamint ha az előkészületet a törvény büntetni rendeli előkészülete esetében van helye.13 Személyi kör: a gyanúsított aki a bűncselekmény elkövetésével gyanúsítható, bárkivel, ha az előző személyekkel való bűnös kapcsolattartásra merül fel konkrét adat, vagy ilyen kapcsolat megalapozottan feltehető, a titkos adatszerzés akkor is végezhető, ha az kívülálló személyt elkerülhetetlenül érint, védőként eljáró ügyvéd esetében, továbbá lelkésszel, egyházi személlyel,, illetve azzal szemben, aki a tanúvallomást megtagadhatja akkor végezhető titkos adatszerzés, ha velük szemben a terhelt ellen folyamatban lévő üggyel összefüggő bűncselekmény megalapozott gyanúja merült fel, Rendőrségi fogdában, büntetés-végrehajtási intézetben, javító-nevelő intézetben lévő ügyvédi beszélőben akkor végezhető titkos adatszerzés, ha az ügyvéddel szemben a terhelt ellen folyamatban levő üggyel összefüggő megalapozott gyanú merült fel (202. ).14 Tárgyi kör Magánlakásban történtek technikai eszközzel történő megfigyelése és rögzítése, Postai küldemény,, elektronikus úton továbbított kommunikáció tartalmának megismerése és rögzítése, Számítástechnikai rendszerben tárolt, továbbított anygaok megismerése, rögzítése15 2. Információgyűjtés A büntetőeljárásban bizonyítékként akkor használható fel, ha a) a titkos adatszerzés engedélyezésének e törvényben meghatározott feltételei a bizonyítani kívánt bűncselekmény tekintetében fennállnak, b) a titkos információgyűjtés engedélyezését kérő szerv a büntetőeljárásban felhasználni kívánt információ megszerzését követően a nyomozást haladéktalanul elrendelte vagy a feljelentési kötelezettségének haladéktalanul eleget tett.16 A célhoz kötöttség (nem megjelölt személy ill. bűncselekmény felmerülésének) szabályai Adatszerzés - engedélyezett személy további bűncselekményére is (ha arra is adottak a feltételek) - engedélyezett bűncselekmény nem engedélyezett (további) - elkövetőjére is Információgyűjtés - nem megjelölt személy vagy nem megjelölt bűncselekmény esetén *első lépcsőként indítványozni kell az alkalmasság bírói megállapítását, *alkalmasság esetén az információ felhasználható Hasonló dokumentumok
 megkeresésre 3 vonatkozó szabályok szerint bárkitől okiratok és adatok rendelkezésre bocsátását, valamint felvilágosítás adását, a feljelentő vagy a sértett állami, helyi önkormányzati szerv, köztestület, Részletesebben 45/2010. (OT 25.) ORFK utasítás
 45/2010. (OT 25.) ORFK utasítás a bűncselekményekből származó jövedelmek és a bűncselekményekhez kapcsolódó egyéb javak felkutatása, azonosítása és a kármegtérülés érdekében teendő rendőri feladatokról Részletesebben 25/2013. (VI. 24.) BM rendelet. a Rendőrség nyomozó hatóságainak hatásköréről és illetékességéről. 1. A Rendőrség nyomozó hatóságai. 2.
 25/2013. (VI. 24.) BM rendelet a Rendőrség nyomozó hatóságainak hatásköréről és illetékességéről A büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény 604. (8) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, az Részletesebben Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény és más büntetőjogi tárgyú törvények módosításáról
 B/1. BÜNTETŐJOG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG A Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény (Btk.), valamint a Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény hatálybalépéséről és végrehajtásáról Részletesebben A szellemi tulajdonjogok vámhatósági érvényesítéséről szóló új szabályok tapasztalatai a Budapest Liszt Ferenc Nemzetközi Repülőtéren
 A szellemi tulajdonjogok vámhatósági érvényesítéséről szóló új szabályok tapasztalatai a Budapest Liszt Ferenc Nemzetközi Repülőtéren Teleki József pénzügyőr ezredes főigazgató NAV Repülőtéri Főigazgatóság Részletesebben TÖRVÉNYESSÉGE ÉS A BIZONYÍTÉKOK ÉRTÉKELÉSE. A bizonyítás tárgya
 végrehajtás szervezete továbbítja, a 20/2009. (VI. 19.) IRM rendeletben foglaltak szerint. Az első két nyilvántartás közvetlen felhasználói a büntetőeljárásban közreműködő szervek, a harmadik adatbázisnak Részletesebben B/2. BÜNTETŐ ELJÁRÁSJOG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG
 B/2. BÜNTETŐ ELJÁRÁSJOG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG A büntetőeljárásról szóló, többször módosított 1998. évi XIX. törvény (Be.) ismerete minden tétel esetében szükséges. Egyes tételeknél szükséges Részletesebben Szellemi tulajdonjog elleni bűncselekmények az új Btk-ban (tapasztalatok jogosulti és nyomozóhatósági oldalról) Tóth Péter pénzügyőr százados
 Szellemi tulajdonjog elleni bűncselekmények az új Btk-ban (tapasztalatok jogosulti és nyomozóhatósági oldalról) Tóth Péter pénzügyőr százados Nemzeti Adó- és Vámhivatal Dél-alföldi Regionális Bűnügyi Igazgatóság Részletesebben B/1. BÜNTETŐJOG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG
 B/1. BÜNTETŐJOG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG A Büntető Törvénykönyvről szóló 2013. évi C. törvény (Btk.) Egyes tételeknél ezen túl az ott feltüntetett jogszabályok megjelölt rendelkezéseinek ismerete Részletesebben 13.2. Dr. Erdõs István: A tikos információgyûjtés magyar szabályozása, és az általa nyert információ felhasználása a büntetõeljárás során (2000. 11.
 (2000. 11.) 13.2. Dr. Erdõs István: A tikos információgyûjtés magyar szabályozása, és az általa nyert információ felhasználása a büntetõeljárás során (2000. 11.) TARTALOMJEGYZÉK Bevezetés............................................. Részletesebben bekezdés] vagy a vádemelés elhalasztását [Be. 222. (2) bekezdés] megelőzően kezdte meg.
 2015. évi törvény egyes igazságszolgáltatást érintő törvények kommunista bűnök feltárása érdekében szükséges módosításáról 1. A Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény módosítása 1. A Büntető Részletesebben Az információs rendszerek elleni bűncselekmények uniós szintű szabályozása, különös tekintettel az Európai Unió 2013/40/EU sz.
 Az információs rendszerek elleni bűncselekmények uniós szintű szabályozása, különös tekintettel az Európai Unió 2013/40/EU sz. Irányelvére Szerző: dr. Mezei Kitti 2015. június 14. Az információs rendszerek Részletesebben MAGYAR KÖZLÖNY. 66. szám. A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA 2011. június 17., péntek. Tartalomjegyzék
 MAGYAR KÖZLÖNY A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG HIVATALOS LAPJA 2011. június 17., péntek 66. szám Tartalomjegyzék 2011. évi LXIII. törvény A Büntetõ Törvénykönyvrõl szóló 1978. évi IV. törvény és egyes törvények pénzügyi Részletesebben G y e r m e k e i n k
 G y e r m e k e i n k védelmében delmében A jegyzői i gyámhat mhatóság g feladat és hatásk sköre Jogszabályi háttér 1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról, 149/1997.(IX.10.) Részletesebben Szólásszabadság, média, internet
 VI. NYÁRI EGYETEM A KÖZÖSSÉGI RÉSZVÉTEL FEJLESZTÉSÉÉRT Szólásszabadság, média, internet Dr. Székely Iván OSA Archivum, BME szekelyi@ceu.hu 2009. július 25. [Tartalomjegyzék helyett] Szólásszabadság Rokonai Részletesebben MAGYAR KÖZLÖNY. 181. szám. MAGYARORSZÁG HIVATALOS LAPJA 2012. december 28., péntek. Tartalomjegyzék
 MAGYAR KÖZLÖNY 181. szám MAGYARORSZÁG HIVATALOS LAPJA 2012. december 28., péntek Tartalomjegyzék 2012. évi CCXXIII. törvény A Büntetõ Törvénykönyvrõl szóló 2012. évi C. törvény hatálybalépéséhez kapcsolódó Részletesebben AZ ŐRMESTER VAGYONVÉDELMI NYRT KÖZLEMÉNYE
 AZ ŐRMESTER VAGYONVÉDELMI NYRT KÖZLEMÉNYE A közgyűlési határozatokról Az Őrmester Vagyonvédelmi Nyrt. (1142 Budapest, Ógyalla tér 8-9.) 2011. október 10-én 10.00 órakor éves rendkívüli közgyűlést tartott. Részletesebben (1) A tanú, aki bíróság vagy más hatóság előtt az ügy lényeges
 (1) A tanú, aki bíróság vagy más hatóság előtt az ügy lényeges körülményére valótlan vallomást tesz, vagy a valót elhallgatja, hamis tanúzást követ el. (2) A hamis tanúzásra vonatkozó rendelkezéseket kell Részletesebben Vaskuti András. Összehasonlítása a Be. korábbi és a 2010. évi CLXXXIII. törvény által módosított rendelkezéseinek
 Vaskuti András Összehasonlítása a Be. korábbi és a 2010. évi CLXXXIII. törvény által módosított rendelkezéseinek Forrás: Magyar Közlöny 2010. évi 201. szám Kihirdetve: 2010. december 30. Hatályba lépés: Részletesebben Adatkezelési Tájékoztató AZ ELŐFIZETŐK ÉS FELHASZNÁLÓK SZEMÉLYES ADATAINAK KEZELÉSE
 Adatkezelési Tájékoztató AZ ELŐFIZETŐK ÉS FELHASZNÁLÓK SZEMÉLYES ADATAINAK KEZELÉSE Érvényes 2015. 09. 1- től visszavonásig ÁSZF 3. sz. melléklet 1 Bevezető rendelkezések, jogszabályi háttér A Szolgáltató Részletesebben PÉNZHAMISÍTÁS ELŐSEGÍTÉSE MIATT INDÍTOTT BÜNTETŐÜGY SZABÓ ISTVÁN ELLEN
 PÉNZHAMISÍTÁS ELŐSEGÍTÉSE MIATT INDÍTOTT BÜNTETŐÜGY SZABÓ ISTVÁN ELLEN Btk. 305. (NIRIIVIANK) Védelem MÓDOSÍTOTT BEADVÁNY 2009.12.13 Készítette : Sebestyén Adalbert - THL5CK... BMF-NIK Mérnök Informatikus Részletesebben Droghelyzet és jogi szabályozás. Molnár András r. őrnagy Tapolcai Rendőrkapitányság
 Droghelyzet és jogi szabályozás Molnár András r. őrnagy Tapolcai Rendőrkapitányság Kábító hatású anyagok kábítószerek ( marihuána, extasy, speed, kokain, heroin ) új pszichoaktív anyagok ( C listás anyagok Részletesebben MÓDSZERTANI AJÁNLÁS 1 I. A POLGÁRŐR TÖRVÉNY ELŐÍRÁSAI
 MÓDSZERTANI AJÁNLÁS 1 AZ ÖNKORMÁNYZAT TERÜLETÉN A TÉRFIGYELŐ-RENDSZER MŰKÖDTETÉSÉBEN VALÓ POLGÁRŐRI KÖZREMŰKÖDÉSHEZ I. A POLGÁRŐR TÖRVÉNY ELŐÍRÁSAI A POLGÁRŐRSÉGRŐL ÉS A POLGÁRŐRI TEVÉKENYSÉG SZABÁLYAIRÓL Részletesebben A 2013. szeptember 2-án hatályos irányító intézkedések jegyzéke 1. Legfőbb ügyészi utasítások
 A 2013. szeptember 2-án hatályos irányító intézkedések jegyzéke 1 Legfőbb ügyészi utasítások 3/1992. Legf. Ü. utasítás az ügyészi szervezetben adományozható elismerésekről Mód.: 4/1993. Legf. Ü. ut. 3/1994. Részletesebben BÜNTETİJOGI ZÁRÓVIZSGA TÉTELEK a 2015. évi záróvizsgákra
 BÜNTETİJOGI ZÁRÓVIZSGA TÉTELEK a 2015. évi záróvizsgákra Valamennyi tételnél elvárt a Kúria (korábban Legfelsõbb Bíróság), valamint az Alkotmánybíróság vonatkozó jogértelmezésének (irányelv, AB határozat, Részletesebben Deres Petronella Domokos Andrea. Büntetőjogi Záróvizsga-felkészítő a 2012. évi C. törvény (új Btk.) alapján
 Deres Petronella Domokos Andrea Büntetőjogi Záróvizsga-felkészítő a 2012. évi C. törvény (új Btk.) alapján P a t r o c i n i u m - k i a d v á n y W e r b ő c z y s o r o z a t Károli Gáspár Református Részletesebben Tisztelt Ajánlattevők!
 A Budapest Főváros XV. kerületi Önkormányzat Polgármesteri Hivatala Bocskai u. 1-3. és Bácska u. 14. szám alatti irodaépületeinek napi 24 órás portaszolgálati, járőrözési, vagyonvédelmi, őrzési és recepciós Részletesebben T Á J É K O Z T A T Ó. 2012. évi bűnözésről
 T Á J É K O Z T A T Ó a 2012. évi bűnözésről Kiadja: Belügyminisztérium Koordinációs és Statisztikai Osztály, valamint a Legfőbb Ügyészség Informatikai Főosztály ISSN 1217-0046 - 3 - I. A BŰNÖZÉS TERJEDELME Részletesebben TARTALOMJEGYZÉK. 53/2007. BK vélemény... 53 56/2007. BK vélemény - A büntetéskiszabás során értékelhet tényez kr l... 54
 TARTALOMJEGYZÉK TARTALOMJEGYZÉK... 5 AJÁNLÓ... 11 EL SZÓ... 13 A BTK. ÁLTALÁNOS RÉSZÉHEZ... 15 1.) A BÜNTET TÖRVÉNY HATÁLYA, A KÉS BBI BÜNTET TÖRVÉNY VISSZAMEN LEGES HATÁLYÁNAK SZABÁLYAI. 16 1/1999. Büntet Részletesebben Rendészeti igazgatás. Rendészet. Jogi szabályozás
 Gazdasági élet Igazgatása Környezet Védelme Közrend, Közbiztonság védelme, rendészet Humán igazgatás Rendészeti igazgatás Jogi szabályozás Alaptörvény (46. cikk) Rtv 1994:XXXIV. tv. Hszt 1996: XLIII. tv. Részletesebben Büntető elvi határozatok
 Szerkesztők: Dr. Berkes György Dr. Szabó Győző SUB Qöttlngen 208 396 551 Szerzők: Dr. Berkes György Dr. Katona Sándor Dr. Kiss Zsigmond Dr. Kónya István 7 Dr. Rabóczki Ede 98 A 2072 Büntető elvi határozatok Részletesebben KÖZLEMÉNYHelyi Szakértői Csoport (Magyarország) találkozójáról
 KÖZLEMÉNYHelyi Szakértői Csoport (Magyarország) találkozójáról 2013. február 21. Nyílt Társadalom Intézet, Budapest: ELŐZETES LETARTÓZTATÁS MAGYARORSZÁGON Jelen kiadvány az Európai Bizottság Büntető Igazságszolgáltatás Részletesebben Természetes személy(ek) minősített befolyás szerzésének engedélyezésére irányuló kérelem esetén
 Kérdőív befektetési vállalkozásban minősített befolyásszerzés engedélyezéséhez a Kérelmezőnek a befektetési vállalkozásokról és az árutőzsdei szolgáltatókról, valamint az általuk végezhető tevékenységek Részletesebben A legfőbb ügyész tudományos pályázati felhívása
 A legfőbb ügyész tudományos pályázati felhívása Magyarország legfőbb ügyésze Kozma Sándor emlékére tudományos pályázatot hirdet tanulmány készítésére. A pályázaton részt vehet az ügyészi szervezet minden, Részletesebben Térfigyelő rendszerek A rögzítés, tárolás jogi kérdései
 Térfigyelő rendszerek A rögzítés, tárolás jogi kérdései Dr. Kovács A. Tamás Ormós Ügyvédi Iroda www.ormosnet.hu Az előadás vázlata 1. Kamerás megfigyeléssel, felvételek rögzítésével kapcsolatos általános Részletesebben Újdonságok az adóellenőrzésben
 Újdonságok az adóellenőrzésben Előadó: Dr. Fülöp Péter ügyvéd, adótanácsadó Budapest, 2012. szeptember 27. Újdonságok az adóellenőrzésben KOCKERD kérdőív Adóregisztrációs eljárás Revizor + NAV nyomozók Részletesebben Az elkövető kiskorú védelembe van-e véve?
 1 Megelőző elrendelése vagy mellőzése Bűncselekmény elkövetésével megalapozottan gyanúsítható v. vádolt a gyermek Elzárással is sújtható szabálysértés miatt szabálysértési eljárás alá vonták a gyermeket Részletesebben Az APEH munkatársai elítélik a korrupció minden formáját! Dr. Szikora János elnök
 Az APEH munkatársai elítélik a korrupció minden formáját! Dr. Szikora János elnök Az APEH munkatársai elítélik a korrupció minden formáját! A mai tájékoztató célja: az APEH korrupcióellenes tevékenysége Részletesebben Gazdálkodási kötelességeket és a gazdálkodás rendjét sértő bűncselekmények 28 db
 1. BEVEZETÉS A gazdasági bűnözés fogalma Köznyelvi fogalom: a gazdasági élet szereplői valamilyen jogellenes vagy erkölcstelen magatartással anyagi előnyre tesznek szert Büntetőjogi fogalom: a BTK-ban Részletesebben MAGYAR KÖZLÖNY 190. szám
 MAGYAR KÖZLÖNY 190 szám MAGYARORSZÁG HIVATALOS LAPJA 2013 november 18, hétfő Tartalomjegyzék 2013 évi CLXXXVI törvény Egyes büntetőjogi tárgyú és ehhez kapcsolódó más törvények módosításáról 82285 432/2013 Részletesebben 1. A Büntetõ Törvénykönyvrõl szóló 2012. évi C. törvény hatálybalépéséhez kapcsolódó átmeneti rendelkezések
 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2012. évi 181. szám 37409 II. Törvények 2012. évi CCXXIII. törvény abüntetõtörvénykönyvrõlszóló2012.évic.törvény hatálybalépéséhez kapcsolódó átmeneti rendelkezésekrõl és egyes Részletesebben Az új Btk. - 2012. évi C. törvény - módosulásai
 Az új Btk. - 2012. évi C. törvény - módosulásai (hatályba lépésekor, és azt követően) a 2012. VII. 13. és 2014. január 1. között kihirdetett jogszabályok alapján összeállította: dr. Vaskuti András kúriai Részletesebben Jogalkalmazói együttműködés a szerzői jogsértésekhez kapcsolódó büntető eljárásokban. Előadó: Dr. Szilágyi Roland
 Jogalkalmazói együttműködés a szerzői jogsértésekhez kapcsolódó büntető eljárásokban. Előadó: Dr. Szilágyi Roland Országos Parancsnokság Jövedéki Igazgatóság Rendészeti Főosztály Felderítés-felügyeleti Részletesebben Tájékoztató. a gyermekkorúak és a fiatalkorúak bűnözésével összefüggő egyes kérdésekről. Kiadja: Legfőbb Ügyészség Informatikai Főosztály 2013.
 Tájékoztató a gyermekkorúak és a fiatalkorúak bűnözésével összefüggő egyes kérdésekről Kiadja: Legfőbb Ügyészség Informatikai Főosztály 2013. év ISSN 1418-7590 - 3 - ÖSSZEFOGLALÓ A bűnözés általános visszaszorítására Részletesebben A Bírósági Határozatok című folyóiratban 2005. évben megjelent határozatok
 A Bírósági Határozatok című folyóiratban 2005. évben megjelent határozatok 1. BH 2005/1/7. I. A vádhoz kötöttség elvéből fakad a tett-azonosság szükségessége, vagyis az ítéletnek a vádirat által leírt Részletesebben ÓBUDAI EGYETEM. Rektor. OE-RH-375/2014 Budapest, 2014.április 1.
 OE-RH-375/2014 Budapest, 2014.április 1. 2/2014. i Utasítás A vagyon elleni bűncselekmények/szabálysértések megelőzésével, valamint az ezen cselekmények elleni fellépéssel kapcsolatos eljárások rendjéről Részletesebben A KÜLFÖLDI ÁLLAMPOLGÁROK ÉS A BŰNÖZÉS KAPCSOLATA MAGYARORSZÁGON
 A KÜLFÖLDI ÁLLAMPOLGÁROK ÉS A BŰNÖZÉS KAPCSOLATA MAGYARORSZÁGON 2009. év Kiadja: Legfőbb Ügyészség Számítástechnika-alkalmazási és Információs Főosztály ISSN 1418-7493 - 3 - I. ÖSSZEFOGLALÓ ADATOK 2007-ben Részletesebben A Társaság a Szabadságjogokért jogvédő szervezet. véleménye
 A Társaság a Szabadságjogokért jogvédő szervezet véleménye a Büntető Törvénykönyvről szóló 2012. évi C. törvény hatálybalépéséhez kapcsolódó átmeneti rendelkezésekről és egyes törvények módosításáról szóló Részletesebben Bírónők Egyesületének 2012. november 27. napján a családon belüli erőszak tárgyában tartott konferencián elhangzott előadás
 Bírónők Egyesületének 2012. november 27. napján a családon belüli erőszak tárgyában tartott konferencián elhangzott előadás A családon belüli, vagy úgynevezett otthoni erőszak (violence in the family, Részletesebben J E G Y Z Ő K Ö N Y V
 J E G Y Z Ő K Ö N Y V Készült: Tiszacsege Város Önkormányzat Képviselő-testületének 2011. december 19-én de. 11 00 órai kezdettel a Polgármesteri Hivatal tanácskozótermében megtartott rendkívüli üléséről. Részletesebben T/4177. számú. törvényjavaslat. a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény módosításáról
 MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA T/4177. számú törvényjavaslat a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény módosításáról Előadó: Dr. Takács Albert igazságügyi és rendészeti miniszter Budapest, 2007. október Részletesebben Büntető tárgyalás mellőzéses eljárás az új Btk. tükrében
 Büntető tárgyalás mellőzéses eljárás az új Btk. tükrében Szerző: dr. Maletics Balázs 2014. január 20. A 2012. évi C. törvény a Büntető Törvénykönyvről 2013. július 1. napjával lépett hatályba és ekként Részletesebben Büntető jog pillérei BÜNTETŐJOG MINT JOG 2013.VII.1-TŐL BÜNTETŐJOG 2015.03.03.
 BÜNTETŐJOG MINT JOG ÁG BÜNTETŐJOG Büntető jog pillérei 2013. évi CCXL. törvény a büntetések, az intézkedések, egyes kényszerintézkedések és a szabálysértési elzárás végrehajtásáról Hatályos 2015.I.1-től Részletesebben ELŐSZÓ A MÁSODIK KIADÁSHOZ ÁLTALÁNOS RÉSZ I.
 TARTALOMJEGYZÉK ELŐSZÓ A MÁSODIK KIADÁSHOZ...3 ÁLTALÁNOS RÉSZ...5 I. fejezet A büntető törvény hatálya...5 Időbeli hatály... 5 Területi és személyi hatály... 7 Diplomáciai és nemzetközi jogon alapuló egyéb Részletesebben Tisztelt Elnök Úr! 1. A törvényjavaslat 51-55..-a elmarad, és a törvényjavaslat további szakaszaina k számozása értelemszerűen módosul :
 , :1é;1 Ii vatala ORSZÁGGYŰLÉSI KÉPVISEL Ő ra;ialim. id3g~i 1.Érkezett: 2010 0:J 2 6. Módosító iavasla t Dr. Kövér Lászl ó az Országgyűlés elnökéne k Helyben Tisztelt Elnök Úr! A Magyar Köztársaság Országgy Részletesebben 1994. évi XXXIV. törvény a Rendőrségről1
 1994. évi XXXIV. törvény a Rendőrségről1 z Országgyűlés a Magyar Köztársaság lkotmányának és nemzetközi jogi kötelezettségeinek, valamint a jogállamiság követelményeinek megfelelően működő Rendőrség kialakítása Részletesebben A közjegyzői nemperes eljárások
 A közjegyzői nemperes eljárások A nemperes eljárás olyan eljárás amely nem a peres eljárás szabályai szerint zajlik (Kengyel Miklós) Célja eltérő: -perelterelő, permegelőző, perelőkészítő -Jogok, tények Részletesebben T Á J É K O Z T A T Ó. bűnözésről
 T Á J É K O Z T A T Ó a bűnözésről 2010. év Kiadja: Belügyminisztérium Koordinációs és Statisztikai Osztály, valamint Legfőbb Ügyészség Számítástechnika-alkalmazási és Információs Főosztály ISSN 1217-0046 Részletesebben Tárcrv : Tájékoztatás nyomozás megszüntetéséről
 Budapest Főváros X. kerület Kőbányai Önkormányzat Képviselő-testület ülése Z/JZ/M/2J009. Budapest, MMAz BUDAPEST FŐVÁROS X. kerület KŐBÁNYAI ÖNKORMÁNYZAT POLGÁRMESTERE ^ ^ ^ ^ ^ j / Tárcrv : Tájékoztatás Részletesebben Az ART-CASH Kft. Általános Üzletszabályzata
 Az ART-CASH Kft. Általános Üzletszabályzata Hatályba lépés dátuma: 2013.01.01. Kibocsátó: ART-CASH Kft. 7100 Szekszárd Széchenyi u. 23. TARTALOMJEGYZÉK A. Alkalmazási kör A. I. A Társaság engedélye A. Részletesebben - ARECHIVIC PROJEKT WORKSTREAM-1 ORSZÁGJELENTÉS
 EURÓPAI IGAZSÁGÜGYI BIZOTTSÁG Alapvető Jogok és Állampolgárság Program - ARECHIVIC PROJEKT Az emberkereskedelem gyermekáldozatainak megsegítése és reintegrációja: a forrás és célországok leginkább bevált Részletesebben Szám: 105/275- /2009. P. Tárgy: alapvető jogot sértő H A T Á R O Z A T
 ORSZÁGOS RENDŐRFŐKAPITÁNY 1139 Budapest, Teve u. 4-6. 1903 Budapest, Pf.: 314/15. Tel: (06-1) 443-5573 Fax: (06-1) 443-5733 BM: 33-104, 33-140 BM Fax: 33-133 E-mail: orfkvezeto@orfk.police.hu Szám: 105/275- Részletesebben A szárított, valamint fermentált dohányt érintő jövedéki aktualitások
 A szárított, valamint fermentált dohányt érintő jövedéki aktualitások Ágoston Krisztián pénzügyőr őrnagy Szabó József pénzügyőr százados osztályvezető NAV KH Jövedéki Főosztály I. A termékkört érintő jövedéki Részletesebben PhD ÉRTEKEZÉS. dr. Kis László
 PhD ÉRTEKEZÉS dr. Kis László MISKOLC 2009 MISKOLCI EGYETEM ÁLLAM- ÉS JOGTUDOMÁNYI KAR DEÁK FERENC ÁLLAM- ÉS JOGTUDOMÁNYI DOKTORI ISKOLA dr. Kis László A TITKOS ADATGYŰJTÉS SZEREPE A BÜNTETŐELJÁRÁSBAN, Részletesebben Készítette: Ellenőrizte: Jóváhagyta:
 Rendkívüli és egyéb események jelentésének szabályai 2015. Rendészeti Szabályzat 3. sz. melléklete Hatályba lépett: 2015. A szabályzat hatálya Kiterjed a Javítóintézet minden dolgozójára, és növendékére. Részletesebben Az új pszichoaktív anyagokhoz kapcsolódó jogszabályi változások
 Az új pszichoaktív anyagokhoz kapcsolódó jogszabályi változások Tűcsere szolgáltatók éves szakmai találkozója Nemzeti Drog Fókuszpont 2013. március 18. Miért volt szükség a jogi szabályozás módosítására? Részletesebben ÜGYFÉLTÁJÉKOZTATÓ AZ MKB ÁLTALÁNOS BIZTOSÍTÓ ZRT. VAGYON- ÉS FELELÔSSÉGBIZTOSÍTÁSI TERMÉKEIHEZ
 MKB Általános Biztosító Zrt. Capital Square 1133 Budapest, Váci út 76. Telefon: (1) 886 6900 Fax: (1) 886 6909 www.mkbb.hu BIZTOSÍTÓ ÜGYFÉLTÁJÉKOZTATÓ AZ MKB ÁLTALÁNOS BIZTOSÍTÓ ZRT. VAGYON- ÉS FELELÔSSÉGBIZTOSÍTÁSI Részletesebben A személyes adatok kezelésére a Szolgáltató akkor jogosult, ha
 TÁJÉKOZTATÓ az előfizetők és a felhasználók személyes adatainak kezeléséről A PTTSystems Kft. (Szolgáltató) az elektronikus hírközlési szolgáltató adatkezelésének különös feltételeiről, az elektronikus Részletesebben Dr. Pá lv ö l g y i Ák o s * A megelőző pártfogás, mint a bűnmegelőzés egyik lehetséges eszköze. Büntetőjogi Szemle 2012/2. szám. Bevezető gondolatok
 Dr. Pá lv ö l g y i Ák o s * A megelőző pártfogás, mint a bűnmegelőzés egyik lehetséges eszköze Bevezető gondolatok Ki kell dolgozni a megelőző pártfogás rendszerét, és be kell illeszteni a fiatalkorúak Részletesebben ÜGYÉSZSÉGI KÖZLÖNY. Jogszabályok
 LIX. ÉVFOLYAM ÁRA: 1365 Ft 11. SZÁM ÜGYÉSZSÉGI KÖZLÖNY A LEGFÕBB ÜGYÉSZSÉG HIVATALOS LAPJA BUDAPEST, 2011. november 30. Tartalom Oldal Jogszabályok 2011. évi CL. törvény az egyes büntetõ vonatkozású törvények Részletesebben 1. dia A tanulók fegyelemsértésének polgári jogi és büntetőjogi vonatkozásai. 2. dia. 3. dia. Kiegészítő cím: és szabálysértési. Jogszabályi háttér
 1. dia A tanulók fegyelemsértésének polgári jogi és büntetőjogi vonatkozásai. dr. Jásper András előadása 2008. november 28. 1 2. dia Kiegészítő cím: és szabálysértési dr. Jásper András előadása 2008. november Részletesebben Dél-dunántúli Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség 7623 Pécs, Papnövelde u. 13.
 Dél-dunántúli Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség 7623 Pécs, Papnövelde u. 13. Tomity Zoltán Ellenőrzési és Felügyeleti Osztály osztályvezető Web: http://www.ddktvf.hu e-mail: deldunantuli@zoldhatosag.hu Részletesebben T/9553. számú. törvényjavaslat. a büntetőeljárások időszerűségének javítása céljából a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény módosításáról
 A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG KORMÁNYA T/9553. számú törvényjavaslat a büntetőeljárások időszerűségének javítása céljából a büntetőeljárásról szóló 1998. évi XIX. törvény módosításáról Előadó: dr. Draskovics Tibor Részletesebben ADATVÉDELMI TÁJÉKOZTATÓ. Adatkezelési tájékoztató. a névre szóló belépőjegy kiállításához, valamint a beléptetéshez kapcsolódó adatkezelésről
 ADATVÉDELMI TÁJÉKOZTATÓ Adatkezelési tájékoztató a névre szóló belépőjegy kiállításához, valamint a beléptetéshez kapcsolódó adatkezelésről 1. Adatkezelő neve, elérhetőségei Az adatkezelő megnevezése: Részletesebben EU levélsablon büntetőeljárás alá vont személyek (gyanúsítottak és vádlottak) jogairól való tájékoztatáshoz
 Hungarian EU levélsablon büntetőeljárás alá vont személyek (gyanúsítottak és vádlottak) jogairól való tájékoztatáshoz Önnek joga van ezt a jogairól tájékoztató levelet fogva tartása alatt magánál tartani. Részletesebben UFS Broker Biztosításközvetítő Kft.
 UFS Broker Biztosításközvetítő Kft. Adatvédelmi, adatkezelési és titokvédelmi szabályzata Elfogadva: 03/2013. taggyűlési határozattal Hatályba lépés napja: 2013. május 01. TARTALOM 1. PREAMBULUM.2. oldal Részletesebben Nemzetbiztonsági Szemle
 Nemzetbiztonsági Szemle MMXIII/I 0 NEMZETBIZTONSÁGI SZEMLE A Nemzeti Közszolgálati Egyetem Nemzetbiztonsági Intézetének elektronikus (online) megjelenésű tudományos folyóirata HU ISSN ( ) I. évfolyam, Részletesebben Í ÍÍÍ Í Í Í Ö Ö Ö Ö Ö Ö Ö Ö Ú É Í Ö Á Á É Ö É Ö É É Á Á Ö Ú Ö Ö Í Á É É Í Á É Í Ö Ö Á Á É Í Ö Ö Ö Ö Ö Ö Á É Ö É É Ö É Ö Í Á É É Ö Ö É Ö Í Í Í Í Ö Ö Ö Í Ö É Ö É É Ö Ö Í É Ö Í É É Ö Í É Á É É Ű Ö Í É É Ö Részletesebben TÁJÉKOZTATÓ SZEMÉLYES ADATOK KEZELÉSÉRŐL ÉS BIZTOSÍTÁSI TITOKRÓL
 TÁJÉKOZTATÓ SZEMÉLYES ADATOK KEZELÉSÉRŐL ÉS BIZTOSÍTÁSI TITOKRÓL 1. Fogalmak: a) személyes adat: az érintettel kapcsolatba hozható adat - különösen az érintett neve, azonosító jele, valamint egy vagy több Részletesebben Érintett: bármely meghatározott, személyes adat alapján azonosított vagy közvetlenül vagy közvetve azonosítható természetes személy.
 Dunakanyar Takarékszövetkezet 2023. Dunabogdány, Hajó u. 3. web: www.dunakanyar-tksz.hu e-mail: dkanyar@hu.inter.net Adatkezelési tájékoztató Dunakanyar Takarékszövetkezet kiemelten fontosnak tartja a Részletesebben Az új pszichoaktív anyagokhoz kapcsolódó jogszabályi változások
 Az új pszichoaktív anyagokhoz kapcsolódó jogszabályi változások Az új pszichoaktív szerek kihívásai igazságügyi szakértői szemmel Nemzeti Drog Fókuszpont Műhelykonferencia Budapest, 2012. december 6. Miért Részletesebben Közlemények. A legfőbb ügyész tudományos pályázati felhívása
 Közlemények A legfőbb ügyész tudományos pályázati felhívása Magyarország legfőbb ügyésze Kozma Sándor emlékére tudományos pályázatot hirdet tanulmány készítésére. A pályázaton részt vehet az ügyészi szervezet Részletesebben Büntetőjogi Döntvénytár 1979-2007
 Dr. Belegi József, Dr. Berkes György, r Dr. Czine Ágnes, Dr. Kónya István, Dr. Márki Zoltán Büntetőjogi Döntvénytár 1979-2007 I. kötet Lap- és Könyvkiadó Kft. Dr. Belegi József, Dr. Berkes György, Dr. Részletesebben rk z dc: Tisztelt Elnök Úr!
 rk z dc: lj rj Az Országgyűlés Törvényalkotási bizottsága Egységes javaslat Kövér László úr, az Országgyűlés elnöke részére Tisztelt Elnök Úr! Az egyes házszabályi rendelkezésekről szóló 10/2014. (II. Részletesebben 1998. évi XIX. törvény. a büntetőeljárásról ELSŐ RÉSZ. I. Fejezet ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK. Az eljárási feladatok megoszlása
 1998. évi XIX. törvény a büntetőeljárásról ELSŐ RÉSZ I. Fejezet ALAPVETŐ RENDELKEZÉSEK Az eljárási feladatok megoszlása 1. A büntetőeljárásban a vád, a védelem és az ítélkezés egymástól elkülönül. A bíróság Részletesebben ORSZÁGOS BÍRÓSÁGI HIVATAL ELNÖKE. 1055 Budapest, Szalay utca 16. t. 06 1 354 4108 f. 06 1 332 6312 e. obh@obh.birosag.hu www.birosag.
 ORSZÁGOS BÍRÓSÁGI HIVATAL ELNÖKE 1055 Budapest, Szalay utca 16. t. 06 1 354 4108 f. 06 1 332 6312 e. obh@obh.birosag.hu www.birosag.hu Az Országos Bírósági Hivatal elnökének 12/2014. (VII. 11.) OBH utasítása Részletesebben ÜGYFÉLTÁJÉKOZTATÓ AZ MKB ÁLTALÁNOS BIZTOSÍTÓ ZRT. VAGYON- ÉS FELELÔSSÉGBIZTOSÍTÁSI TERMÉKEIHEZ
 MKB Általános Biztosító Zrt. Capital Square 1133 Budapest, Váci út 76. Telefon: (1) 886 6900 Fax: (1) 886 6909 www.mkbb.hu BIZTOSÍTÓ ÜGYFÉLTÁJÉKOZTATÓ AZ MKB ÁLTALÁNOS BIZTOSÍTÓ ZRT. VAGYON- ÉS FELELÔSSÉGBIZTOSÍTÁSI Részletesebben EGYÉNI VÁLLALKOZÓI TEVÉKENYSÉG MEGKEZDÉSÉNEK BEJELENTÉSE TÖRZSLAP 1. A vállalkozó személyes adatai
 Közigazgatási és Elektronikus Közszolgáltatások Központi Hivatala EGYÉNI VÁLLALKOZÓI TEVÉKENYSÉG MEGKEZDÉSÉNEK BEJELENTÉSE TÖRZSLAP 1. Az űrlap alkalmazásának kezdete: 2012. december 1. Jogszabályi hivatkozás: Részletesebben Magyarország által benyújtott. Első Jelentés. Budapest, 2012. május
 A gyermekek eladásáról, a gyermekprostitúcióról és a gyermekpornográfiáról szóló, a gyermek jogairól szóló Egyezményhez fűzött Fakultatív Jegyzőkönyv 12. cikkének 1. bekezdése alapján Magyarország által Részletesebben A SZEMÉLYES ADATOK KEZELÉSÉRE VONATKOZÓ ADATVÉDELMI NYILATKOZAT ÉS SZABÁLYZAT
 A SZEMÉLYES ADATOK KEZELÉSÉRE VONATKOZÓ ADATVÉDELMI NYILATKOZAT ÉS SZABÁLYZAT Preambulum Jelen szabályzat célja, hogy rögzítse a Számalk Oktatási és Informatikai Zrt. (székhely:1119 Budapest, Mérnök u. Részletesebben 2012. évi.. törvény. a társadalmi szervezetek támogatása átláthatóságának megteremtése érdekébe n szükséges egyes törvények módosításáról
 Érk zo: 2012. V:2:.Ea. 2012. évi.. törvény a társadalmi szervezetek támogatása átláthatóságának megteremtése érdekébe n szükséges egyes törvények módosításáról 1. A pártok m űködéséről és gazdálkodásáról Részletesebben TÁJÉKOZTATÓ. a szolgálati nyugdíj megszűnéséről és a szolgálati járandóságról
 TÁJÉKOZTATÓ a szolgálati nyugdíj megszűnéséről és a szolgálati járandóságról A 2011. évi CLXVII. törvény értelmében korhatár előtti öregségi nyugdíj 2011. december 31-ét követő kezdő naptól nem állapítható Részletesebben B e s z á m o ló Alsózsolca Város 2013. évi bűnügyi, közbiztonsági helyzetéről
 1 RENDŐRKAPITÁNYSÁG MISKOLC Cím: 3525 Miskolc, Fábián kapu 4. Pf.: 185 Telefon: (46) 514-511, BM: (31) 26-15; Fax: (46) 514-511/21-45 e-mail: miskolcrk@borsod.police.hu Szám: 05010/.././2014.Ált. Jóváhagyom: Részletesebben ORSZÁGOS RENDŐR-FŐKAPITÁNYSÁG
 ORSZÁGOS RENDŐR-FŐKAPITÁNYSÁG :1139 Budapest Teve u. 4-6. 1903 Bp. Pf.: 314/15 : 33-104 fax: 33-303 /fax: 443-5733 : orfkvezeto@orfk.police.hu Szám: 29000/105/547- /2012.P. Tárgy: alapvető jogot sértő Részletesebben 74. A FELLEBBEZÉS ELINTÉZÉSÉNEK ALAKI SZABÁLYAI
 szernek az alkalmazására került sor; úgy az eljárási szabályok közül a súlyosítási tilalomra vonatkozóan is a Be. 354. (4) bekezdésének a 2010. május 1. napját megelőző korábbi rendelkezései érvényesülnek. Részletesebben Villányi József. A számítástechnikai bűnözés elleni fellépés büntetőjogi eszközei avagy hogyan irtsunk férget a Büntető Törvénykönyvvel?
 Villányi József A számítástechnikai bűnözés elleni fellépés büntetőjogi eszközei avagy hogyan irtsunk férget a Büntető Törvénykönyvvel? Bevezető A számítástechnika felhasználási lehetőségeinek széles körű, Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés


type: wikipedia

text:
Marcus Tullius Cicero (født 3. januar 106 f.Kr. i Arpino, død 7. december 43 f.Kr. i Formia) var en romersk politiker, retoriker, jurist, skribent og filosof.
 Cicero tilhørte den romerske ridderstand og begyndte sin karriere som advokat (i romerret), hvor han opnåede ry for modigt at forsvare romerske borgere, som var blevet uretfærdigt dømt under Sullas udrensninger.
 Han var en erklæret forsvarer af den romerske republik i en tid, hvor den ofte blev udfordret af personer med ambitioner om eneherredømme. Han gjorde karriere i magistraten, først som kvæstor på Sicilien i 76 f.Kr., derefter som praetor i Rom i 66 f.Kr. og consul i 63 f.Kr.. Som consul afværgede han den catilinariske sammensværgelse. Under det første triumvirat måtte han for en tid gå i eksil. Efter benådning optrådte han atter som politiker, men hans indflydelse var svækket.
 Efter mordet på Julius Cæsar tog han parti mod Marcus Antonius. Det kostede ham livet, men medvirkede måske til Antonius' fald. Cicero blev myrdet under proskriptionerne år 43 f.Kr. 63 år gammel.
 Ciceros retorik kan opleves i 58 bevarede politiske/juridiske taler og skrifter samt mere end 800 breve. Cicero, der var eklektiker, anses som fader til den klassiske latinske prosa.
 Biografi
 Opdragelse og uddannelse
 Cicero blev født i municipiet Arpinum ca. 110 km syd for Rom. Hans familie var af ridderstanden (lat: ordo equester). Ridderstanden havde efter Gracchernes reformer opnået status som skatteopkrævere. De var ikke en del af den nye overklasse, nobiliteten, der omfattede de tidligere magthavere, patricierne, og plebejerne. Ciceros familie var fremsynet og gav ham en opdragelse, der både var typisk romersk, dvs. indrettet på deltagelse i retsvæsen og administration, og filosofisk, baseret på studier af de græske filosoffers værker.
 Cicero blev sendt til Rom for at studere jura, og han var en dygtig studerende. Han studerede hos en af tidens største advokater Quintus Mucius Scaevola. Han supplerede juraen med studier i filosofi hos Philon fra Larissa og hos stoikeren Diodotos. Som alle romerske borgere aftjente Cicero sin værnepligt. Han tjente allerede som 17-årig i hæren under Gnaeus Pompeius Strabo, far til Gnaeus Pompeius Magnus, og var under forbundsfællekrigen på Sullas parti. Det var sandsynligvis her, han lærte Pompejus Magnus at kende. Da han blev hjemsendt ved slutningen af konflikten i 88 f.Kr., genoptog han sine jurastudier. Krigen satte sit præg på hans tænkning. I indledningen til De legibus refererer han en samtale med vennen Atticus, hvor han argumenterer for et fuldt statsborgerskab for alle romere, ikke blot dem, der er bosat i Rom. Cicero har i flere af sine taler omtalt sin hjemstavn som et fredfyldt sted, hvor han fandt en ro, som ikke kunne genfindes i det pulserende liv i Rom.
 Cicero forberedte sig på sin karriere ved at lære en teknik, som gjorde ham i stand til at holde lange taler uden manuskript. Han improviserede ikke, men gik en tur i sin have, mens han forberedte talen. Ved hver søjle, plante eller anden genstand lærte han en sætning udenad. Når tiden kom for at fremføre talen, gik han i tankerne den samme tur gennem haven. De juridiske taler blev nedskrevet efter sagernes afslutning, normalt efter afskrifter, foretaget af vennen Atticus' slaver.
 Ciceros første store sag
 Cicero førte sin første store sag i 80 f.Kr., hvor han forsvarede Sextus Roscius, der var anklaget for fadermord. Cicero fik ham frikendt, bl.a. ved at fremhæve, at Sullas tilhænger Chrysogenus havde fabrikeret anklagen. Forsvarstalen, der er bevaret, er et godt eksempel på, at Cicero allerede som ung var en overlegen retoriker. På grund af en slem halsbetændelse, der skyldtes hans måde at tale på, men sikkert også med tanken på risikoen for Sullas vrede over frikendelsen, tog Cicero til Grækenland efter sagens afslutning. På Rhodos mødte han den kendte filosof Posidonius og retorikeren Apollonius, søn af Molon fra Rhodos. Apollonius lærte ham at tale på en mindre belastende måde.
 Cicero som lovende jurist og embedsmand
 Baggrund
 Cicero voksede op i den romerske republik med dens gentagne uroligheder og borgerkrige. Sullas sejr i den første af de mange borgerkrige underminerede den fundamentale frihed i den romerske republik, Libertas. Det blev Ciceros held, at Sullas reformer styrkede ridderstanden og gav dem, der ikke var af senatorslægt, mulighed for at få del i magten. Cicero var helt afklaret med, at han tilhørte ridderstanden og var homo novus, men han støttede ikke altid – som de fleste af sine standsfæller – popularerne.
 Senatets ledere, optimaterne, udgjorde en mulighed for at sikre politiske alliancer, men de virkede ofte som en lille lukket klike med interne magtkampe. I et forsøg på at forene de to stridende parter formulerede Cicero sin politiske strategi, der havde til formål at skabe concordia ordinum – enighed mellem samfundsklasserne.
 Mos maiorum var et andet tema, han gentog i sit forsvar for republikken, dens institutioner og praksis. Baggrunden var, at Rom ikke havde nogen nedskrevet forfatning, men baserede lovene på præcedens, de gamle skikke. Det betød, at Cicero med sit indgående kendskab til de gamle tekster kunne anvende argumenter herfra mod sine modstandere. Hans henvisninger til mos maiorum er et gennemgående tema i talerne, men især i anklageskrifterne, når han fremfører, at anklagede ved sin adfærd har overtrådt de nedarvede skikke.
 Denne type borgere betegner Cicero som "onde" eller "tarvelige" borgere, der nedbryder moralen.
 Karrieren begynder
 Frikendelsen af Roscius var en imponerende bedrift for enhver advokat og ganske enestående for en uerfaren. Cicero lagde her grunden til sit ry som taler og fik mulighed for 79-77 f.Kr. at studere hos de berømteste filosoffer i Athen og på Rhodos.
 Cicero begyndte sin løbebane som embedsmand i magistraten, hvor han fik embedet som kvæstor på det vestlige Sicilien i 75 f.Kr.
 Samtidigt opbyggede han en meget stor advokatvirksomhed, og i 69 f.Kr. benyttede han sit lokalkendskab til Sicilien til en heldig retsforfølgelse og domfældelse af Gaius Verres, der var statholder på Sicilien. Det skete på trods af, at Verres' forsvarer var tidens bedste advokat, den tidligere consul Quintus Hortensius.
 Karrierens højdepunkt
 Embederne var i Rom reelt den eneste adgang til politisk indflydelse. Magistraten var centrum for gennemførelsen af et politisk program. De stridende grupper i senatet og Folkeforsamlingen var ikke politiske partier, men fraktioner, der kæmpede om magten. Det lykkedes Cicero at blive valgt suo anno. Det var en enestående bedrift af en homo novus. Ifølge broderen, Quintus Tullius Ciceros Commentariolum Petitionis ("Kortfattet vejledning i valgkamp"), der findes i flere versioner i uddrag på dansk, var det aldrig sket før i den romerske republik. Cicero var i 66 f.Kr. praetor og i 63 f.Kr. consul – de to højeste embeder i den romerske republik. Valg til disse embeder foregik på Folkeforsamlingen for ét år ad gangen efter komplicerede afstemningsregler.
 Cicero som praetor
 Den største udfordring var en militærsag, som kunne sætte romernes sikkerhed i Lilleasien over styr. Trods fredsslutningen efter nederlaget til Sulla var Mithridat stadig en trussel i provinsen Asien, som var en af Romerrigets vigtigste indtægtskilder. Et lovforslag om, at Pompejus skulle overdrages særlige beføjelser som hærfører i bekæmpelsen af truslen i Asien, skabte modstand blandt senatorerne, som benyttede Hortensius som talerør. Cicero fik til opgave at forsvare Pompejus' sag, og forslaget blev vedtaget.
 Hermed havde den kompromissøgende Cicero taget parti for en af folkepartiets ledere, og Pompejus' sejr og erobringer i felttoget skabte en popularitet, som ansporede Cicero til at søge konsulatet.
 Ciceros konsulat
 I 63 f.Kr. stillede Cicero op til valget som konsul. Brevet fra broderen Quintus er en enestående kilde til de forhold, der afgjorde et valg i den romerske republik. Om det primært skyldtes broderens råd vides ikke, men Cicero blev valgt til consul, mens Lucius Sergius Catilina ikke opnåede valg.
 Den catilinariske sammensværgelse
 Ciceros største bedrift i sin konsulatstid blev afsløringen af den catilinariske sammensværgelse. Den vragede Catilina ønskede at omstyrte den romerske republik. Den 22. oktober opnåede Cicero et senatus consultum de re publica defendenda, hvilket var en form for undtagelsestilstand, eller senatus consultum ultimum, som delvis satte Folkeforsamlingens lovgivende magt ud af kraft., og han drev Catilina ud af byen med fire taler, i hvilke han beskrev Catilina og hans kumpaners gerninger. Han beskrev dem som en bande udsvævende senatorer, støttet af forgældede kriminelle, som klyngede sig til Catilina som deres sidste håb om at undgå den retfærdige straf. Ved slutningen af den første tale, hvor hovedtemaet var "forlad Rom, og tag din bande med dig!", flygtede Catilina fra Jupiter Stator-templet, hvor senatsmødet fandt sted og tog til Etrurien. De tre andre taler blev derfor ikke adresseret direkte til ham, men til folket og senatet med det formål at udpensle de værst tænkelige konsekvenser for Rom.
 Efter Catilinas flugt forsøgte hans tilhængere at begynde en revolution indefra, mens Catilina skulle angribe udefra med en hær, samlet blandt Sullas veteraner i Etrurien. Planen blev afsløret, da en ambassadør, der var på vej til en gallisk stamme, faldt i baghold. Han var i besiddelse af nogle breve, der afslørede sammensværgelsen, og da en kreds af senatorer havde overbragt disse breve til Cicero, satte han sig i spidsen for bekæmpelsen af sammensværgelsen.
 Det lykkedes Cicero at få de sammensvornes tilståelse ved en høring i senatet. Derefter drøftede senatorerne, hvilken straf konspiratorerne skulle have. Normalt var senatet primært en rådgivende forsamling for de lovgivende organer, mens Folkeforsamlingen var den formelt dømmende instans. Imidlertid betød indførelsen af undtagelsestilstand, at senatet skulle behandle sagen, og de fleste medlemmer talte for dødsstraf. Mange vaklede dog, da Cæsar hævdede, at dommen ville skabe præcedens og derfor talte for en mildere dom: eksil og konfiskering af de sammensvornes ejendomme. Så rejste Cato sig til forsvar for dødsstraffen, og til sidst konfirmerede senatet den. Ciceros biografer er enige om, at der var tale om højt spil, idet han dels kunne risikere en dom for landsforræderi, dels at få en fjende i Cæsar.
 Cicero fik konspiratorerne ført til fængslet, Tullianum, hvor de blev henrettet. Cicero ledsagede selv den tidligere konsul Publius Cornelius Lentulus Sura, der var en af konspiratorerne. Efter henrettelserne bekendtgjorde Cicero deres død ved at sige det formelle fuerunt. Han blev ført til sit hjem i triumf og modtog senere hædersbevisningen Pater Patriae, fædrelandets fader, for sine handlinger i forbindelse med afsløringen af sammensværgelsen. Han måtte dog leve i frygt for retsforfølgelse, da han havde taget initiativ til at henrette romerske borgere uden rettergang efter forskrifterne.
 Frygten blev til virkelighed fem år senere , men umiddelbart fremstod han som republikkens redningsmand. Han blev som den første romerske consul tildelt en offentlig helligdag for en civil bedrift. Hidtil havde det udelukkende været en militær æresbevisning. Ciceros fire catilinariske taler fremstår stadig som fremragende eksempler på retorisk stil.
 Udmanøvrering, eksil og tilbagekomst
 Pompejus havde vundet store sejre i krigene, men var blevet udmanøvreret af Cæsar i Rom. Nu fremsatte Cæsar et tilbud om et firemands styre, der skulle genrejse republikken. I 60 f.Kr. blev Cicero opfordret til at deltage i dette samarbejde. De andre var Pompejus og Marcus Licinius Crassus. Cicero afviste invitationen, som han frygtede ville sætte republikkens love ud af kraft. De tre andre indgik partnerskabet, kendt som det første triumvirat, mens Ciceros moralske skrupler satte ham uden for indflydelse. Efter ti år med succes havde Ciceros principper nu sendt ham ud på et sidespor.
 Situationen blev tilspidset, da populisten Publius Clodius Pulcher i 58 f.Kr. fik vedtaget en lov, der tvang enhver i eksil, der havde henrettet en romersk borger uden rettergang. Skønt Cicero fastholdt, at det senatus consultum ultimum, der var blevet ham tilkendt, fritog ham for ethvert strafansvar, måtte han forlade Italien for et år. Han brugte sit eksil til at nedskrive en række af sine taler. I et brev til vennen Titus Pomponius Atticus fastholdt han, at senatet og Pompejus i ren misundelse over hans bedrifter havde forholdt sig passive overfor anklagerne. Inden afrejsen gav han en statue til Minerva på Forum,
 Cicero blev ved tilbagekomsten i efteråret 57 f.Kr. hyldet af en stor mængde, men magtkampene var intensiverede og Cicero manglede støtter i senatet. Clodius skabte utryghed ved at terrorisere Roms gader, men blev dræbt året efter af Milos gladiatorer på Via Appia. Cicero forsvarede Milo i en mordsag anlagt af Clodius' slægtninge, men tabte den. Skønt sagen blev tabt, er talen Pro Milone af flere anset som hans mesterværk. Milo måtte gå i eksil i Massilia, indtil han vendte tilbage for at skabe yderligere problemer under borgerkrigen.
 Cicero levede nu delvis tilbagetrukket fra det politiske liv, men fungerede som en slags rådgiver for Cæsar, mens denne førte krig i Gallien. Nogle filologer konkluderer deraf, at Cicero var opportunist og gik mod sine egne principper om at forsvare republikken. I sine breve begrunder Cicero sine handlinger med, at han nu – efter i mange år at have forsvaret republikken – måtte tænke på sin egen sikkerhed.
 I 51 f. kr. måtte han modvilligt overtage embedet som statholder i provinsen Kilikien i Lilleasien. I brevene til venner og familie beskriver han opholdet som et eksil, der gør ham ulykkelig. Da han vendte tilbage i 50 f.Kr. var magtkampen mellem Pompejus og Cæsar tilspidset, og Cicero måtte nødtvunget støtte Pompejus, men forsøgte samtidig at undgå at få Cæsar som permanent fjende. Da Cæsar invaderede Italien i 49 f.Kr., flygtede Cicero fra Rom. Cæsar forsøgte forgæves at overtale ham til at vende tilbage, men Cicero afslog og flygtede i juni samme år til Dyrrachium. I 48 f.Kr. befandt Cicero sig sammen med ordinaterne i Pompejus' lejr, men da Cæsar gav ham fuld amnesti, vendte han tilbage til Rom nogle måneder efter Cæsars sejr ved Farsalos og affandt sig her tilsyneladende med Cæsars diktatur. Han formulerede selv hovedtrækkene af sin strategi under Cæsars diktatur:
 Jeg råder dig til at gøre, hvad jeg råder mig selv til – undgå at blive set selv, hvis vi ikke kan undgå at blive talt om [...] Hvis vores stemmer ikke længere høres i senatet og på Forum, så lad os følge ældgamle vismænds eksempel og tjene vores land gennem vores skriverier ved at koncentrere os om spørgsmål om etik og forfatningen.
 Efter mordet på Cæsar gik han igen aktivt ind i de politiske liv, hvor han blev den væsentligste fortaler for genindførelsen af republikken.
 Modstanden mod Marcus Antonius
 Cicero blev yderst overrasket, da de sammensvorne dræbte Cæsar 15. marts 44 f.Kr. I magtkampen mellem Marcus Antonius, der ønskede at overtage Cæsars plads, og republikanerne, der ønskede at forsvare republikken, tog Cicero republikanernes parti. Det gjorde han gennem sine taler mod Antonius, der vidste ham som en af fortalerne for republikkens sag. Cicero var nu reelt leder af senatet, mens Antonius var konsul og eksekutor for Cæsars bo. Men de to havde aldrig været på venskabelig fod, og deres forhold blev yderligere forværret, da Cicero gjorde det klart, at han følte, at Antonius tog sig urimelige friheder i sin fortolkning af Cæsars ønsker og intentioner.
 Da Octavian, Cæsars arving og adoptivsøn, ankom til Italien i april, lagde Cicero en plan om at spille ham ud mod Antonius. I september begyndte han i de philippiske taler at angribe Antonius, inspireret af Demosthenes.
 I alt holdt Cicero 15 philippiske taler fra september 44 til april 43 f. Kr. I disse taler, der anses for at være retoriske mesterværker, gjorde han sit sidste forgæves forsøg på at redde den statsform, der med sine rødder i det klassiske Grækenland altid havde været hans egentlige politiske anliggende. Talerne er de vigtigste skriftlige kilder til den romerske republiks krise og fald.
 Tilsyneladende var Cicero urørlig som republikkens talsmand, og han udnyttede situationen til at udskrive store bøder til Antonius' støtter for ubetydelige forseelser, ligesom han fik frivillige til at smede våben til republikanerne. Ifølge historikeren Appian anså Antonius' støtter denne politik som en fornærmelse, og de forberedte sig på at tage til Rom for at arrestere Cicero. Cicero flygtede ud af byen, og planen blev ikke gennemført.
 Cicero støttede Decimus Junius Brutus Albinus som guvernør over det cisalpinske Gallien (Gallia Cisalpina) og opfordrede senatet til at erklære Antonius for fjende af staten. Tribunen Salvius forsinkede disse aktiviteter og blev hånet af Cicero og hans parti. Lucius Piso blev senere erklæret for fjende af staten, da han nægtede at ophæve belejringen af Mutina. Cicero skrev i et brev samme september til Cassius, en af Cæsars attentatmænd, at han mente Antonius var en korrupt galning, der var endnu værre end Cæsar, og at Antonius ønskede at starte et blodbad.
 Tilbagegang og død
 Ciceros plan blev forpurret. Octavian, Cæsars 20–årige arving, hvis interesser Cicero prøvede at varetage, allierede sig efter kampene ved Mutina med Antonius og Lepidus. De to dannede med Octavian i november 43 f.Kr. det andet triumvirat med konsulært imperium for fem år og begyndte straks at proskribere deres fjender og mulige rivaler. Cicero og hans yngre bror, Quintus Tullius Cicero, og alle deres kontakter og støtter stod øverst på listerne.
 Cicero var en af de mest eftersøgte sammen med Salvius, der efter at have været på Antonius' side var skiftet til Cicero og støttede ham fuldt ud. Cicero havde stadig en stor skare tilhængere, og mange nægtede at røbe, at de havde set ham. Han blev til sidst fanget på en af sine ejendomme, da han skulle skaffe penge. Da hans bødler ankom, ville hans slaver forsvare ham mod fjenderne, men Cicero forbød dem at gøre modstand og satte sig roligt på jorden og ventede på dødsstødet.
 Ciceros sidste ord skulle være: der er intet ordentligt ved det, du er i færd med at gøre, soldat, men forsøg at dræbe mig ordentligt. Han blev halshugget den 7. december 43 f.Kr. Hans hoved og hænder blev vist på Rostra på Forum Romanum. Han var det eneste offer for triumviratet, der blev offentligt fremstillet. Ifølge Cassius Dio tog Fulvia, Antonius' kone, Ciceros hoved, trak tungen ud, gennemborede den gentagne gange med en hårnål, og hånede derved Ciceros talegaver.
 Ciceros søn, som senere blev politiker, fik revanche, da han i senatet meddelte, at Marcus Antonius var besejret af Octavian ved slaget ved Actium , og da Octavian som kejser Augustus fandt ud af, at et af hans børnebørn læste en bog af Cicero og så, at drengen forsøgte at skjule den, da han frygtede bedstefaderens reaktion, tog han bogen fra ham, læste et stort stykke af den op for ham og rakte ham den med ordene: Han var en lærd mand, kære barn, en lærd mand der elskede sit land.
 Filosof og taler
 Cicero var romer og var som alle romere opvokset med gudernes vilje som en grundlæggende livsbetingelse. Han fik tidligt en brændende interesse for græsk kultur og filosofi, og i forbindelse med sine studier i 79 f.Kr. besøgte han oraklet i Delfi, som overbeviste ham om, at han i sin videre karriere måtte stole på sine egne fornemmelser og ikke kunne stole på venners råd.
 Han gjorde et så stort indtryk under sit ophold på Rhodos, at retorikeren Apollonius tog afsked med bemærkningen: ” Jeg giver dig min lovprisning og beundring med på vejen, Cicero, men samtidig min medynk og bedrøvelse over det Grækenland, som nu må opleve, at den eneste tilbageværende storhed her, kunsten og veltalenheden, nu af dig bliver bragt til Rom.”
 Cicero mestrede nu de klassiske retoriske genrer, som oprindelig er formuleret af Aristoteles og består af:
 Genus iudiciale: Det juridiske partsindlæg; Dommen. “Hvad der er sket.”
 Genus demonstrativum: Festtale; hyldesttale; smædetale “Hvad der er tilfældet.”
 Genus deliberativum: Den politiske tale; Debatindlæg. “Hvad der bør ske.”
 Cicero tilførte yderligere genrebestemmelser og nogle grundlæggende principper i retorikken. Han benyttede følgende principper for og elementer i sine taler:
 Et jeg, persona,
 der fremfører sin sag, causa,
 i en talestil, genus orationis,
 der retter sig ind efter situationen, tempus,
 og modtager(ne), auditor(es).
 Disponering:
 Exordium: Indledning. Påkaldelse af sympati
 Propositio: Fremsættelse af påstand
 Argumentatio: Argumentation
 Peroratio: Sammenfatning. Formulering af hvad der bør ske
 Disse principper er stadig væsentlige i retorikken.
 Filosof
 Allerede som helt ung stiftede Cicero bekendtskab med den græske filosofi. Faderen knyttede flere græske kulturpersonligheder, digtere, filosoffer og sprogkyndige til sin husstand. De underviste sønnerne, og Marcus fik sin grundlæggende dannelse fra disse. Langt senere betegnede Cicero i skriftet Brutus undervisningen som grundlaget for hans virke. Blandt andet af denne grund har kritikere hævdet, at
 det primære ved Ciceros bidrag til filosofien er hans klare strukturering og omdannelse af den græske tænkning til Romerriget. I De finibus bonorum et malorum (om grænserne mellem godt og ondt) fremfører Cicero de græske tænkeres definitioner af moral og deres bestemmelse af livets højeste mål. I værket De officiis (Om pligterne) skildrer han den stoiske etik og livsform. Det vigtigste for ham er en erkendelse af, hvilke områder i livet, mennesket kan beherske, og hvilke, der er overladt til gudernes vilje. Ciceros beherskelse af den juridiske tale skinner igennem i disse værker, hvor han i modsætning til de idealistiske filosoffer omhyggeligt vejer for og imod de fremførte standpunkter. Konklusionen var for Cicero snarere et valg mellem det moralsk rigtige og det moralsk forkerte end en abstrakt filosofisk diskussion af det gode og det onde.
 Især mens han var politisk tilbagetrukket, beskrev han nogle af tidens grundlæggende spørgsmål, blandt andre de statsretlige tekster: De re publica (Om staten) og De legibus (Om lovene), og de moralfilosofiske tekster : De finibus bonorum et malorum og De officiis (Om pligterne). Hermed kom han til at fremstå som en modsætning til den absolutte idealisme, som prægede de græske filosofiske skoler. Kritikere hævder, at Cicero ikke har tilføjet filosofien meget nyt, men blot pynter romersk tankegang med lånte græske fjer. Samme påstand ligger bag anklagerne om politisk opportunisme og dobbeltmoral. Ciceros fortalere fremhæver mod kritikken, at Cicero flere gange var udsat for undersøgelser og blev udvist, uden at hans modstandere kunne bevise korruption eller udskejelser.
 Taler
 De juridiske taler er overleveret i en redigeret form, især hvor modpartens procedure og vidneafhøringer har grebet ind i den forberedte tale. Indholdet i talerne formodes dog i hovedtrækkene at være gengivet korrekt.
 Allerede som helt ung viste Cicero med forsvaret af Roscius sit mod, da fader- og modermord var forfærdelige forbrydelser i Rom, og Chrysogenus, som Cicero anklagede, var blandt Sullas yndlinge og et modsætningsforhold til ham forekom at være den sikre vej til proskriptionslisterne.
 Cicero fremførte tre hovedargumenter:
 I det første forsvarede han Roscius og forsøgte at bevise at han ikke begik forbrydelsen
 I det andet gik han til angreb på dem, der sandsynligvis begik forbrydelsen (bl.a. en slægtning af Roscius) og forklarede, at forbrydelsen gavnede dem mere end den anklagede.
 Det sidste argument var et angreb på Chrysogenus med påstanden om, at Roscius' far blev dræbt for at hans ejendom kunne købes billigt.
 Mod Verres
 I 70 f.Kr. påtog Cicero sig opgaven som advokat for provinsen Sicilien i processen mod den tidligere statholder Verres. Sagen blev ført ved en særdomstol questio de repetundis. Modparten søgte først at få Cicero taget af sagen ved at stille med en anden kandidat, som var kendt som tilhænger af Verres, men det lykkedes Cicero at få hvervet. Ved selve retssagen blev kun en mindre del af anklageproceduren gennemført, men Cicero lod hele materialet offentliggøre i overensstemmelse med dispositionen for det planlagte forløb.
 Under selve retssagen anvendte Cicero en strategi med en kort indledende procedure og en langvarig afhøring af vidner. Verres opgav selv at føre sin sag til ende og gik i landflygtighed. I akterne fremlægger Cicero Verres' handlinger:
 Et skræmmebillede af en administration, der systematisk udplyndrer provinsen gennem korruption. Talen er politisk vendt mod nobilitetens griskhed. Stilistisk fremføres den af en mand, der er indbegrebet af hæderlighed. Sagen mod Verres fik politiske konsekvenser for sammensætningen af domstolene, ligesom senatorerne fik svækket deres indflydelse på administrationen af provinserne. Plutarch antyder, at Cicero ikke kun havde ædle motiver bag sit forsvar, men medgiver samtidig, at sicilianerne var ”umådeligt taknemmelige”.
 For Flacchus
 Ciceros tale Pro Flacco kan ses som modsætningen til sagen mod Verres, idet han her forsvarer en, der er anklaget ved questio de repetundis. Hans strategi for forsvaret er koncentreret om at stille vidnerne i et ugunstigt lys. Herefter procederer han ved at spille på antisemitismen i Rom og fremdrager flere stereotype temaer, som har genlydt i historien lige siden. Sagen involverede forsvaret af Lucius Valerius Flaccus, en romersk aristokrat, der blandt andet blev beskyldt for uretmæssigt at have konfiskeret jødiske midler, der var blevet indsamlet til vedligeholdelse af templet i Jerusalem. I forsvaret for Flaccus kom Cicero med argumenter, der handlede om det sted, der var blevet valgt til retshandlingen: Lad os nu tage et kig på jøderne og deres mani for guld. Du valgte dette sted, chefanklager Laelius, og mængden der holder til på det, med henblik på denne bestemte anklage, da du meget vel ved, at jøderne i deres store antal og med deres tendens til at optræde som en klike er værdifulde støtter at have ved enhver form for offentligt møde.
 For Milo
 Pro Milone er Ciceros forsvar for Milo, som stod anklaget for drabet på den Clodius, som havde drevet Cicero i eksil tre år tidligere. Her fulgte Cicero en anden strategi: det manglende motiv. Cicero argumenterede for at Milo ikke havde nogen grund til at dræbe Clodius, at han havde alt at vinde ved, at han levede, og at han ikke kunne vide, at han tilfældigt ville møde Clodius på Via Appia. Anklageren havde påpeget, at Milo havde frigivet nogle slaver, der var sammen med ham under angrebet på Clodius, for at undgå at de afgav vidnesbyrd om, at han havde beordret overfaldet. Cicero vendte sagen på hovedet og påstod, at Milos slaver havde forsvaret deres herre mod Clodius' drabsforsøg og derfor fortjente frigivelse. Skønt Milo blev dømt, anses forsvaret af nogle for at være Cicero, når han var bedst.
 Samlet viser retssagerne Cicero som en fremragende advokat. Det forekommer ikke rimeligt at vurdere hans personlige egenskaber på denne baggrund, idet han vel blot gør sit arbejde som henholdsvis anklager og forsvarer. Hans skrifter må bedømmes på deres argumentationsform.
 De Philippiske taler
 I lighed med anklageskriftet mod Catilina er de 15 philippiske taler et politisk forsvar for republikken. Talerne blev holdt dels for senatet dels for det romerske folk fra september 44 til april 43 f.Kr. og er de vigtigste kilder til den romerske republiks fald.
 Ægteskab og børn
 Cicero havde to børn fra sit første ægteskab med Terentia Varrones: En datter, Tullia Ciceronis, og en søn, Marcus Tullius Cicero Minor. Efter mere end tredive års ægteskab skilte han sig fra Terentia, og måtte ved den anledning betale hendes medgift tilbage, hvad der var en stor byrde for ham. Hun skal dog have giftet sig to gange til, og være død i år 4, i en alder af over 100 år. Omkring 46 f.Kr. giftede Cicero sig med den femtenårige Publilia, sandsynligvis for pengenes skyld. Efter datteren Tullias død i 45 f.Kr. skilte han sig fra Publilia, vistnok fordi hun var godt tilfreds med hans datters død. Tabet af Tullia var den største sorg i Ciceros liv: "Da hun var i live," skrev han til en ven, "havde jeg altid et sted at søge tilflugt, et hvilested. Jeg havde en, hvis søde samtale hjalp mig til at slippe byrden af mine sorger og ængstelser." (Ad Familiares IV)
 Betydning
 Cicero har baseret på Quintilian været anset for mesteren i latin, som hævdede, at Cicero "ikke var navnet på en person, men på selve sproget". Han er blevet krediteret for at udvikle latin fra at være et simpelt, brugsorienteret sprog til et poetisk og litterært medie, som er unikt som udtryk for abstrakte, komplicerede og logiske ræsonnementer. Julius Caesar roste Ciceros betydning med ordene "det er mere væsentligt med storhed at have udvidet grænserne for den romerske ånd (ingenium) end at have udvidet grænserne for det romerske imperium."
 Cicero er blevet meget forskelligt bedømt gennem tiderne. Fx havde de tyske nationalhistorikere med Theodor Mommsen i spidsen ikke meget til overs for Cicero, og de ser ham som Georg Brandes blot som en ubetydelig forhindring for deres idol Cæsars vej til magten. Hermed står de i modsætning til renæssancens generelle beundring af Cicero som forsvarer for republikanske interesser.
 Nogle biografer har konkluderet, at han politisk var en fiasko, fordi han tabte sin største politiske sag, forsvaret af republikken. Det må imidlertid ikke glemmes, at han før konsulatet i 63 f.Kr. var en af de mest indflydelsesrige politikere i Rom og formentlig er den homo novus, der nåede længst i hele republikkens historie.
 Som filosof og taler er han især omdiskuteret i moralske spørgsmål; men ingen betvivler hans talent.
 Som kilder er hans tekster uerstattelige. De mange breve giver ikke blot et indblik i det offentlige liv, i de forskellige rænkespil og tvivlsomme alliancer, men også i romersk tankegang og livsstil.
 Endelig har Cicero i en række lande som Danmark sat normen for ”god latin”. Den sproglige klarhed og logiske disposition står i modsætning til den sene kejsertids knudrede sprog, ligesom grammatikken fremhæves som klarere end hos de fleste samtidige skribenter.
 Store værker
 Taler
 Pro Quinctio
 Pro Roscio Amerino
 Pro Roscio Comodeo
 De lege agraria contra Rullum
 In Verrem
 De imperio Cn. Pompei
 Pro Cæcina
 Pro Cluentio
 Pro Rabirio perduellionis reo
 In Catilinam I-IV
 Pro Murena
 Pro Sulla
 Pro Flacco
 Pro Archia
 Post reditum in senatu
 Post reditum in Quirites
 De domo sua
 De haruspicum responsis
 Pro Cn. Plancio
 Pro Sestio
 In Vatinium
 Pro Caelio
 De provinciis consularibus
 Pro Balbo
 Pro Milone
 In Pisonem
 Pro Scauro
 Pro Fonteio
 Pro Rabirio Postumo
 Pro Marcello
 Pro Ligario
 Pro Deiotaro
 Philippicae I-XIV
 Filosofiske værker
 De fato
 Paradoxa Stoicorum
 Brutus
 De re publica
 De consulatu suo
 De legibus
 De finibus
 Tusculanæ disputationes
 De natura deorum
 Academica
 Cato Maior de senectute
 Laelius de amicitia
 De divinatione
 De officiis
 Commentariolum petitionis
 Retoriske værker
 De inventione
 De optimo genere oratorum
 Topica
 De oratore
 De partitione oratoria
 Orator
 Breve
 Epistulae ad Atticum
 Epistulae ad familiares
 Epistulae ad Quintum fratrem
 Epistulae ad Brutum
 Se også
 Lorem ipsum
 Cicero på latinsk Wikisource
 Noter og referencer
 Noter
 Referencer
 Litteratur
 Cicero, Marcus Tullius (2003): Retoriske taler. Syddansk Universitetsforlag. Udgivet af Mogens Leisner-Jensen,Thure Hastrup og Jacob Isager
 Damgaard, Jarl og Christian Juul (1981): Republikkens krise kilder til Roms historie fra 70 f.Kr. til 44 f.Kr., Gyldendal ([København])
 Frisch, Hartvig (1942): Ciceros kamp for Republiken. Den historiske Baggrund for Ciceros filippiske Taler. Kbh.
 Haskell, H.J. (1964): This was Cicero, London
 Krarup: Per (1971): Romersk politik i oldtiden – En orientering i den nyere forskning, Gyldendal
 Plutarch: (edited by A.H. Clough): "Parallel Lives", written in Greek ~100 A.D. se: http://www.gutenberg.org/dirs/etext96/plivs10.txt
 Ørsted, Peter (2006): Romerne – dagligliv i det romerske imperium, Forlaget Gyldendal,
 Tidsskrifter
 Thorsen, Leif: Cicero blandt bøger. i: Tidsskriftet Sfinx. Institut for Klassisk Arkæologi, Aarhus Universitet. 1983, nr. 4. side 152-157.
 Eksterne henvisninger
 Line Overmark Nielsen: "Filosoffen Cicero & hans værk: De natura deorum" (AIGIS 2,1; 2002)
 Cicero i dansk oversættelse
 Marcus Tullius Cicero: Filosofiske skrifter, 1-5. Ved Franz Blatt, Thure Hastrup og Per Krarup. Kbh. 1968-72.
 Marcus Tullius Cicero: Mod Catilina 1-2. Oversættelse. Kbh. 1971.
 Marcus Tullius Cicero: Ciceros taler i udvalg 1-2. Kbh. 1972.
 Marcus Tullius Cicero: Tale for Sextus Roscius fra Ameria. §§ 1-91 og 153-154. Århus, 1977.
 Marcus Tullius Cicero: Retorik til Herennius. Oversat af Søren Hindsholm. Kbh. 1998.
 Marcus Tullius Cicero: De Phillippipinske taler ved Sven Helles (1999) Hæftet – 1999, 1. udgave, Museum Tusculanum Selskabet til Historiske Kildeskrifters Oversættelse
 Marcus Tullius Cicero: De Verrinske Taler 1-2. Udg. og oversat af Svend Helles. Kbh..2003.
 Tekstkilder
 Digitale faksimiler af middelalderlige Cicerohåndskrifter på Det Kongelige Bibliotek
 Retorik
 Politikere fra Romerriget
 Latinske forfattere
 Personer henrettet ved halshugning
 Stoicisme
 Henrettede personer fra Romerriget
 Filosoffer fra Romerriget


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 24.3.2012
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 C 89/8
 Žádost o rozhodnutí o předběžné otázce podaná Conseil d'État (Francie) dne 29. prosince 2011 — Établissement national des produits de l'agriculture et de la mer (FranceAgriMer), právní nástupce Office national interprofessionnel des fruits, des légumes, des vins et de l'horticulture (VINIFLHOR) v. Organisation de producteurs Les Cimes
 (Věc C-673/11)
 2012/C 89/12
 Jednací jazyk: francouzština
 Předkládající soud
 Conseil d'État
 Účastníci původního řízení
 Navrhovatel: Établissement national des produits de l'agriculture et de la mer (FranceAgriMer), právní nástupce Office national interprofessionnel des fruits, des légumes, des vins et de l'horticulture (VINIFLHOR)
 Odpůrkyně: Organisation de producteurs Les Cimes
 Předběžné otázky
 1)
 Jakým způsobem může členský stát provést možnost danou článkem 2 odst. 4 nařízení Rady (EHS) č. 4045/89 ze dne 21. prosince 1989 o kontrole opatření tvořících součást systému financování záruční sekcí EZOZF, prováděné členskými státy (1), tedy možnost rozšíření kontrolovaného období „na období (...), která předcházejí nebo následují (...) dvanáctiměsíční období“, které je vymezeno tamtéž, zaprvé s ohledem na požadavky ochrany finančních zájmů Společenství a zadruhé s ohledem na zásadu právní jistoty a na nutnost, aby kontrolní orgány nebyly nadány neomezenou pravomocí?
 2)
 A konkrétně:
 —
 Musí kontrolované období vždy končit v průběhu dvanáctiměsíčního období předcházejícího tzv. „kontrolnímu“ období, během kterého se provádí kontrola, s tím, že v opačném případě by byla kontrola stižena nesrovnalostmi, na jejichž základě by kontrolovaný subjekt mohl rozhodnutí založené na výsledcích této kontroly napadnout?
 —
 Jak je třeba chápat, v případě kladné odpovědi na předchozí otázku, možnost rozšíření kontrolovaného období na období, „která následují dvanáctiměsíční období“, výslovně upravenou nařízením?
 —
 Musí v případě záporné odpovědi na první otázku kontrolované období přesto zahrnovat dvanáctiměsíční období, které končí v průběhu kontrolního období předcházejícího období, ve kterém byla kontrola provedena, s tím, že v opačném případě by byla kontrola stižena nesrovnalostmi, na jejichž základě by kontrolovaný subjekt mohl rozhodnutí založené na výsledcích této kontroly napadnout, anebo je možné, aby se kontrola týkala jen období končícího před začátkem předcházejícího kontrolního období?
 (1) Nařízení Rady (EHS) č. 4045/89 ze dne 21. prosince 1989 o kontrole opatření tvořících součást systému financování záruční sekcí Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF), prováděné členskými státy, a o zrušení směrnice 77/435/EHS (Úř. věst. L 388, s. 18; Zvl. vyd. 03/09, s. 208)


text:
 20.7.2013
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 207/63
 Prasība, kas celta 2013. gada 17. maijā — ZZ/Padome
 (Lieta F-47/13)
 2013/C 207/110
 Tiesvedības valoda — franču
 Lietas dalībnieki
 Prasītājs: ZZ (pārstāvis — M. Velardo, advokāts)
 Atbildētāja: Eiropas Savienības Padome
 Strīda priekšmets un apraksts
 Prasība atcelt lēmumu neiekļaut prasītāju to AD funkciju grupas ierēdņu sarakstā, kurus ieteikts paaugstināt amatā 2012. gadā
 Prasītāja prasījumi:
 —
 atcelt Padomes Ģenerālsekretariāta 2012. gada 20. jūlija Lēmumu Nr. 63/12 par ierēdņu, kurus ieteikts paaugstināt amatā 2012. gadā, sarakstu, kurā nav iekļauts prasītāja vārds, kā arī atcelt iecēlējinstitūcijas 2011. gada 11. februāra lēmumu;
 —
 piespriest atbildētājai atlīdzināt zaudējumus un nokavējuma un kompensācijas procentus ar likmi 6,75 % par nodarīto morālo kaitējumu un materiālajiem zaudējumiem;
 —
 piespriest Padomei atlīdzināt tiesāšanās izdevumus.


text:
 3.10.2016
 HR
 Službeni list Europske unije
 C 364/37
 Presuda Službeničkog suda (treće vijeće) od 20. srpnja 2016. – Barroso Truta i dr. protiv Suda
 (Predmet F-126/15) (1)
 ((Javna služba - Članovi ugovornog osoblja - Mirovine - Članak 11. stavak 2. Priloga VIII. Pravilniku o osoblju - Prijenos mirovinskih prava ranije stečenih u nacionalnim sustavima u mirovinski sustav Unije - Prijedlog tijela nadležnog za sklapanje ugovora o radu u vezi s priznavanjem godina mirovinskog staža - Poziv da se stupi u kontakt s upravom kako bi se dobila pojašnjenja i raspravilo o mogućnostima provedbe prijenosa - Odluka članova osoblja da prihvate prijenos svojih nacionalnih mirovinskih prava bez prethodnog savjetovanja s tijelom nadležnim za sklapanje ugovora o radu - Konačnost prijenosâ - Naknadno otkriće pravila o „zajamčenoj plaći” - Članak 77. stavak 4. Pravilnika o osoblju - Obveza dužne pažnje - Navodna nedostatnost informacija koje je dalo tijelo nadležno za sklapanje ugovora o radu prilikom dostave prijedloga za priznavanje godina mirovinskog staža - Tužba za naknadu štete - Nepoštovanje zahtjeva koji se odnose na predsudski postupak - Nedopuštenost))
 (2016/C 364/44)
 Jezik postupka: francuski
 Stranke
 Tužitelji: Barroso Truta (Bofferdange, Luksemburg) i dr. (zastupnici: S. Orlandi i T. Martin, odvjetnici)
 Tuženik: Sud Europske unije (zastupnik: J. Inghelram, agent)
 Predmet
 Zahtjev za naknadu imovinske štete koju su tužitelji pretrpjeli zbog gubitka svojih mirovinskih prava stečenih u nacionalnom sustavu nastavno na njihov prijenos u mirovinski sustav Europske unije.
 Izreka presude
 1.
 Tužba se odbija.
 2.
 Sud Europske unije snosi vlastite troškove, te mu se nalaže snošenje troškova Joséa Barrosa Trute, Marca Forlija, Calogera Galantea i Bernarda Gradela.
 (1) SL C 414, 14. 12. 2015., str. 42.


text:
Žmogaus teisės – universalios subjektinės teisės, priklausančios be išimties ir vienodai kiekvienam žmogui, nepriklausančios nuo teisinės sistemos ar kitų vietinių veiksnių. Formali žmogaus teisių koncepcija nėra visuotinai pripažįstama, todėl taikoma kiek skirtingai.
 Žmogaus teisės, kurios dabar suvokiamos kaip savaime suprantamas dalykas, buvo ilgo proceso, besitęsusio visą XX amžių, rezultatas.
 Žmogaus ir piliečio teisių deklaracija
 1789 m. rugpjūčio 26 d. Prancūzijoje priimta Žmogaus ir piliečio teisių deklaracija. Ji skelbė, kad „visi žmonės iš prigimties lygūs ir laisvi“.
 Visuotinė žmogaus teisių deklaracija
 Tarptautinės teisės dalimi tapo nuo 1948 metų, kai Jungtinių Tautų Generalinės asamblėjos balsų dauguma gruodžio 10 d. priimta Visuotinė žmogaus teisių deklaracija, kuri padalino žmogaus teises į šias kategorijas: pilietines, politines, ekonomines, socialines ir kultūrines teises.
 Europos žmogaus teisių konvencija
 Europoje nuo 1953 m. galioja Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencija (ginanti pilietines ir politines teises), kurios laikymasis privalomas ją pasirašiusioms valstybėms.
 Konvencijoje numatytas priežiūros mechanizmas – Europos žmogaus teisių teismas, nagrinėjantis valstybių ir piliečių skundus dėl žmogaus teisių pažeidimų.
 2007 m. sausio 1 d. Konvenciją buvo pasirašiusios ir ratifikavusios 46 Europos valstybės.
 Europos socialinė chartija
 Ekonomines ir socialines teises Europoje gina Europos Tarybos Europos socialinė chartija (Chartijoje numatytą priežiūros mechanizmą – papildomą protokolą Lietuva neratifikavo), kultūrines teises – kultūrinė konvencija.
 Žmogaus teisės Lietuvoje
 Lietuvoje žmogaus teisės saugomos remiantis pagrindiniais tarptautiniais, regioniniais ir nacionaliniais teisės aktais, t. y. Jungtinių Tautų Visuotine žmogaus teisių deklaracija, Jungtinių Tautų Vaiko teisių konvencija, Europos Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencija, Lietuvos Respublikos Konstitucija.
 Nuo Lietuvos Respublikos nepriklausomybės atgavimo valstybėje pradėjo veikti nemažai žmogaus teisių nevyriausybinių organizacijų, valstybinių institucijų. Nuo 1994 m. Lietuvoje veikia Lietuvos žmogaus teisių centras, nuo 2004 metų – Žmogaus teisių stebėjimo institutas. Situacija žmogaus teisų srityje ESBO dokumentų kontekste nuo 2009 metų stebi Tarptautinis politikos mokslų institutas.
 Žmogaus teisių gynėjų apdovanojimai
 Europos Parlamentas, besirūpinantis žmogaus teisių apsauga Europos Sąjungoje ir už jos ribų, kasmet skiria Sacharovo premiją už minties laisvę asmeniui ar organizacijai už nuopelnus ginant žmogaus teises.
 Nuorodos
 Visuotinė žmogaus teisių deklaracija
 Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencija
 Žmogaus teisės – Rusija
 Organizacijos
 Lietuvos žmogaus teisių asociacija
 Lietuvos žmogaus teisių centras , Mano teisės
 Žmogaus teisių stebėjimo institutas
 Lietuvos žmogaus teisių ir socialinių garantijų gynimo organizacija
 Lietuvos žmogaus teisių lyga
 Lietuvos žmogaus teisių stebėtojų sąjunga
 Lietuvos Respublikos žmogaus teisių gynimo ordinas
 Žmogaus teisių gynimo ir socialinės integracijos centras
 Nacionalinio žmogaus teisių gynimo centras
 Vartotojų ir žmogaus teisių gynimo organizacija