text:
 |
 22010A0917(01)
 Ftehim bejn l-Unjoni Ewropea u l-Gvern tal-Faroes dwar il-Kooperazzjoni Xjentifika u Teknoloġika
 Official Journal L 245 , 17/09/2010 P. 2 - 13
 Ftehimbejn l-Unjoni Ewropea u l-Gvern tal-Faroes dwar il-Kooperazzjoni Xjentifika u TeknoloġikaL-UNJONI EWROPEA,minn hawn ‘il quddiem imsejħa "l-Unjoni",minn naħa waħda,uL-GVERN TAL-FAROES,minn hawn ‘il quddiem imsejħa "il-Gżejjer Faroe",min-naħa l-oħra,minn hawn ‘il quddiem imsejħa l-"Partijiet",FILWAQT LI JIKKUNSIDRAW l-importanza tal-kooperazzjoni xjentifika u teknoloġika attwali bejn il-Gżejjer Faroe u l-Unjoni u l-interess reċiproku tagħhom li jsaħħuha fil-kuntest tal-istabbiliment taż-Żona Ewropea ta’ Riċerka.BILLI, r-riċerkaturi mill-Gżejjer Faroe diġà kienu pparteċipaw b’suċċess fi proġetti ffinanzjati mill-Unjoni.FILWAQT LI JIKKUNSIDRAW l-interess taż-żewġ Partijiet li jinkoraġġixxu l-aċċess reċiproku tal-entitajiet ta’ riċerka tagħhom għall-attivitajiet ta’ riċerka u żvilupp fil-Gżejjer Faroe, minn naħa waħda, u għall-programmi kwadru tal-Unjoni għar-riċerka u l-żvilupp teknoloġiku, min-naħa l-oħra.BILLI, l-Gżejjer Faroe u l-Unjoni għandhom interess li jikkooperaw f’dawn il-programmi għall-benefiċċju reċiproku tagħhom.BILLI, permezz tad-Deċiżjoni Nru 1982/2006 KE [1] tat- 18 ta’ Diċembru 2006, il-Parlament Ewropew u l-Kunsill tal-Unjoni Ewropea adottaw is-Seba’ Programm Kwadru tal-Komunità Ewropea għar-riċerka, l-iżvilupp teknoloġiku u l-attivitajiet ta’ dimostrazzjoni (2007 sa 2013) (minn hawn ‘il quddiem imsejjaħ "il-Programm Kwadru").FILWAQT LI JIKKUNSIDRAW li l-Gvern tal-Gżejjer Faroe jikkonkludi dan il-Ftehim f’isem ir-Renju tad-Danimarka skont l-Att dwar il-Konklużjoni ta’ Ftehimiet skont il-Liġi Internazzjonali mill-Gvern tal-Gżejjer Faroe.BILLI, mingħajr preġudizzju għad-dispożizzjonijiet rilevanti tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (minn hawn ‘il quddiem imsejjaħ "TFUE"), dan il-Ftehim u kull attività konkluża taħtu ma jaffettwaw bl-ebda mod is-setgħat mogħtija lill-Istati Membri biex jidħlu għal attivitajiet bilaterali mal-Gżejjer Faroe fl-oqsma tax-xjenza, it-teknoloġija, ir-riċerka u l-iżvilupp, u jikkonkludu, fejn xieraq, ftehimiet għal dak il-għan,FTIEHMU KIF ĠEJ:Artikolu 1Kamp ta’ applikazzjoni1. Il-Gżejjer Faroe għandhom jiġu assoċjati, taħt it-termini u l-kondizzjonijiet stabbiliti bi, jew imsemmija fi, dan il-Ftehim u l-Annessi tiegħu, fil-Programm Kwadru, kif stabbilit bid-Deċiżjoni Nru 1982/2006/KE, ir-Regolament (KE) Nru 1906/2006 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat- 18 ta’ Diċembru 2006 li jistabbilixxi r-regoli għall-parteċipazzjoni ta’ impriżi, ċentri tar-riċerka u universitajiet f’azzjonijiet taħt is-Seba’ Programm Kwadru u għad-disseminazzjoni tar-riżultati tar-riċerka (2007-2013) [2], u bid-Deċiżjoniet tal-Kunsill Nru 2006/971/KE [3], 2006/972/KE [4], 2006/973/KE [5], 2006/974/KE [6] u 2006/975/KE [7] dwar programmi speċifiċi varji taħt il-Programm Kwadru.2. L-atti kollha li joħorġu mill-atti msemmija fil-paragrafu 1, fosthom l-atti li jistabbilixxu l-istrutturi meħtieġa għall-implimentazzjoni tal-Programm Kwadru permezz tal-attivitajiet ta’ riċerka skont l-Artikoli 185 u 187 tat-TFUE, għandhom japplikaw għall-Gżejjer Faroe.3. Barra mill-assoċjazzjoni msemmija fil-paragrafu 1, il-kooperazzjoni tista’ tinkludi:(a) diskussjonijiet regolari dwar l-orjentazzjonijiet u l-prijoritajiet għall-politika tar-riċerka u l-ippjanar fil-Gżejjer Faroe u fl-Unjoni,(b) diskussjonijiet dwar prospetti ta’ kooperazzjoni u żvilupp,(ċ) provvediment f’waqtu ta’ informazzjoni dwar l-implimentazzjoni ta’ programmi u proġetti ta’ riċerka tal-Gżejjer Faroe u tal-Unjoni, u dwar ir-riżultati ta’ xogħol magħmul fil-qafas ta’ dan il-Ftehim,(d) laqgħat konġunti,(e) żjarat u skambji ta’ riċerkaturi, inġiniera u tekniċi,(f) kuntatti regolari u sostnuti bejn maniġers ta’ programmi jew maniġers ta’ proġetti tal-Gżejjer Faroe u tal-Unjoni,(g) parteċipazzjoni ta’ esperti f’seminars, simpożji u sessjonijiet ta’ ħidma.Artikolu 2Termini u kondizzjonijiet marbuta mal-assoċjazzjoni tal-Gżejjer Faroe fil-Programm Kwadru1. Entitajiet legali mill-Gżejjer Faroe għandhom jipparteċipaw f’azzjonijiet indiretti u f’attivitajiet taċ-Ċentru Konġunt tar-Riċerka tal-Programm Kwadru tal-KE bl-istess kundizzjonijiet bħal dawk applikabbli għall-entitajiet legali tal-Istati Membri tal-Unjoni, soġġetti għat-termini u l-kondizzjonijiet stabbiliti, jew imsemmija, fl-Annessi I u II. Għall-entitajiet ta’ riċerka tal-Gżejjer Faroe, it-termini u l-kondizzjonijiet li japplikaw għas-sottomissjoni u l-evalwazzjoni tal-proposti u dawk għall-għotjiet u l-konklużjoni ta’ ftehimiet ta’ għotjiet u/jew kuntratti taħt programmi tal-Unjoni għandhom ikunu l-istess bħal dawk applikabbli għall-ftehimiet ta’ għotjiet u/jew kuntratti konklużi taħt l-istess programmi ma’ entitajiet ta’ riċerka fl-Unjoni, b’kunsiderazzjoni tal-interessi reċiproċi tal-Unjoni u tal-Gżejjer Faroe.Entitajiet legali tal-Unjoni għandhom jipparteċipaw fi programmi ta’ riċerka u proġetti tal-Gżejjer Faroe f’temi ekwivalenti għal dawk tal-Programm Kwadru taħt l-istess kondizzjonijiet bħal dawk applikabbli għal entitajiet legali mill-Faroes, soġġetti għat-termini u l-kondizzjonijiet stabbiliti bi, jew imsemmija fi, l-Annessi I u II. Entità legali stabbilita f’pajjiż ieħor assoċjat fil-Programm Kwadru għandu jgawdi l-istess drittijiet u obbligi taħt dan il-Ftehim bħall-entitajiet legali li huma stabbiliti fi Stat Membru, bil-kondizzjoni li dan il-pajjiż assoċjat li fih tkun stabbilita l-entità legali jkun qabel li jagħti l-istess drittijiet u obbligi lill-entitajiet legali mill-Gżejjer Faroe.2. Mid-data tal-applikazzjoni ta’ dan il-Ftehim, il-Gżejjer Faroe għandhom iħallsu, għal kull sena ta’ kemm ser idum il-Programm Kwadru, kontribuzzjoni finanzjarja għall-baġit annwali tal-Unjoni. Il-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Gżejjer Faroe għandha tiżdied mal-ammont assenjat kull sena fil-baġit annwali tal-Unjoni għal approprjazzjonijiet ta’ impenn biex jintlaħqu l-obbligi finanzjarji li jinħolqu mill-għamliet differenti ta’ miżuri meħtieġa għall-eżekuzzjoni, il-ġestjoni u l-operat tal-Programm Kwadru. Ir-regoli għall-kalkolu u l-pagament tal-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Gżejjer Faroe huma stipulati fl-Anness III.3. Rappreżentanti tal-Gżejjer Faroe għandhom jipparteċipaw bħala osservaturi fil-kumitati tal-Programm Kwadru stabbilit bid-Deċiżjoni tal-Kunsill 1999/468/KE tat- 28 ta’ Ġunju 1999 li tipprovdi l-proċeduri għall-eżerċizzju tas-setgħat tal-implimentazzjoni konferiti fuq il-Kummissjoni [8]. Waqt il-votazzjoni, dawn il-kumitati għandhom jiltaqgħu mingħajr il-preżenza tar-rappreżentanti tal-Gżejjer Faroe. Il-Gżejjer Faroe għandhom jiġu informati bir-riżultat. Il-parteċipazzjoni kif imsemmija f’dan il-paragrafu għandha tieħu l-istess għamla, inkluż il-proċeduri għar-riċeviment tal-informazzjoni u d-dokumentazzjoni, bħal dik applikabbli għar-rappreżentanti mill-Istati Membri.4. Ir-rappreżentanti tal-Gżejjer Faroe għandhom jipparteċipaw bħala osservaturi fil-Bord tal-Gvernaturi taċ-Ċentru Konġunt ta’ Riċerka. Il-parteċipazzjoni kif imsemmija f’dan il-paragrafu għandha tieħu l-istess għamla, inklużi l-proċeduri għar-riċeviment tal-informazzjoni u d-dokumentazzjoni, bħal dik applikabbli għar-rappreżentanti mill-Istati Membri.5. L-ispejjeż tal-ivvjaġġar u l-spejjeż ta’ sussistenza mġarrba mir-rappreżentanti tal-Gżejjer Faroe li jipparteċipaw f’laqgħat tal-kumitati u tal-entitajiet imsemmija f’dan l-Artikolu, jew f’laqgħat marbuta mal-implimentazzjoni tal-Programm Kwadru organizzati mill-Unjoni, għandhom ikunu rimborżati mill-Unjoni fuq l-istess bażi u skont il-proċeduri attwalment fis-seħħ għal rappreżentanti mill-Istati Membri.Artikolu 3Titjib fil-kooperazzjoni1. Il-Partijiet ser jagħmlu kull sforz, fil-limiti tal-qafas tal-leġislazzjoni applikabbli tagħhom, biex jiffaċilitaw il-moviment liberu u r-residenza tar-riċerkaturi li jipparteċipaw fl-attivitajiet koperti b’dan il-Ftehim u biex jiffaċilitaw il-moviment transkonfinali tal-merkanzija maħsuba għall-użu f’dawn l-attivitajiet.2. Il-Partijiet ser jiżguraw li l-ebda ħlas fiskali jew taxxa ma tkun imposta fuq it-trasferiment ta’ fondi bejn l-Unjoni u l-Gżejjer Faroe, meta dawn il-fondi jkunu meħtieġa għall-operat tal-attivitajiet koperti b’dan il-Ftehim.Artikolu 4Kumitat tar-Riċerka UE-Gżejjer Faroe1. Għandu jiġi stabbilit kumitat konġunt imsejjaħ il-"Kumitat tar-Riċerka UE-Gżejjer Faroe", li l-funzjonijiet tiegħu għandhom jinkludu:(a) li jiżgura, jevalwa u jivverifika l-implimentazzjoni ta’ dan il-Ftehim,(b) li jeżamina kwalunkwe miżura mmirata li ttejjeb u tiżviluppa l-kooperazzjoni,(ċ) diskussjoni regolari tal-orjentazzjonijiet futuri u prijoritajiet tal-politika tar-riċerka u l-ippjanar tar-riċerka fil-Gżejjer Faroe u fl-Unjoni u l-prospetti ta’ kooperazzjoni futura,(d) li jagħmel, soġġett għall-proċessi domestiċi ta’ approvazzjoni ta’ kull Parti, emendi tekniċi għal dan il-Ftehim kif jista’ ikun meħtieġ.2. Fuq talba tal-Gżejjer Faroe, il-Kumitat tar-Riċerka UE-Ġżejjer Faroe jista’ jidentifika reġjuni tal-Gżejjer Faroe li jissodisfaw il-kriterji stipulati fl-Artikolu 5(1) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1083/2006 tal- 11 ta’ Lulju 2006 li jistabbilixxi d-dispożizzjonijiet ġenerali dwar il-Fond Ewropew għall-Iżvilupp Reġjonali, il-Fond Soċjali Ewropew u l-Fond ta’ Koeżjoni [9] u li għalhekk jistgħu jkunu reġjuni eliġibbli biex jibbenefikaw minn azzjonijiet ta’ riċerka skont il-Programm ta’ Ħidma "Potenzjal fir-Riċerka" taħt il-programm speċifiku "Kapaċitajiet".3. Il-Kumitat tar-Riċerka UE-Gżejjer Faroe, li għandu jkun magħmul minn rappreżentanti tal-Kummissjoni u tal-Gżejjer Faroe, għandu jadotta r-Regoli ta’ Proċedura tiegħu.4. Il-Kumitat tar-Riċerka UE-Gżejjer Faroe għandu jiltaqa’ mill-inqas darba kull sentejn. Laqgħat straordinarji għandhom isiru wara t-talba ta’ waħda jew oħra mill-Partijiet.Artikolu 5Dispożizzjonijiet finali1. L-Annessi I, II, III u IV għandhom jagħmlu parti integrali minn dan il-Ftehim.2. Dan il-Ftehim huwa b’dan konkluż għat-tul ta’ żmien li baqa’ tal-Programm Kwadru. Għandu jidħol fis-seħħ fid-data li fiha ż-żewġ Partijiet ikunu nnotifikaw lil xulxin li lestew il-proċeduri tagħhom għal dak il-għan. Għandu jkun applikat proviżorjament mill- 1 ta’ Jannar 2010.Dan il-Ftehim jista’ jiġi emendat biss bil-miktub u bil-kunsens komuni tal-Partijiet. Id-dħul fis-seħħ tal-emendi ser isegwi l-istess proċedura bħal dik applikabbli għall-Ftehim innifsu permezz ta’ mezzi diplomatiċi. Kull waħda mill-Partijiet tista’ ttemm dan il-Ftehim fi kwalunkwe ħin wara avviż bil-miktub ta’ sitt xhur permezz ta’ mezzi diplomatiċi. Il-proġetti u l-attivitajiet li jkunu għaddejjin fil-waqt tat-terminazzjoni u/jew l-iskadenza ta’ dan il-Ftehim għandhom jibqgħu għaddejjin sakemm ikunu ntemmu taħt il-kondizzjonijiet stabbiliti f’dan il-Ftehim. Il-Partijiet għandhom isolvu b’kunsens komuni xi kwistjonijiet oħrajn dwar it-terminazzjoni.3. Jekk Parti tinnotifika lill-oħra li mhix ser tikkonkludi dan il-Ftehim, b’dan qiegħed jiġi maqbul b’mod reċiproku li:- l-Unjoni għandha tirrimborża lill-Gżejjer Faroe l-kontribuzzjoni tagħhom għall-baġit annwali tal-Unjoni Ewropea msemmija fl-Artikolu 2(2),- madankollu, fondi impenjati mill-Unjoni b’rabta mal-parteċipazzjoni ta’ entitajiet legali tal-Gżejjer Faroe f’azzjonijiet indiretti, inklużi r-rimborżi msemmija fl-Artikolu 2(5), għandhom jitnaqqsu mill-Unjoni minn dak ir-rimborż,- proġetti u attivitajiet imnedija taħt din l-applikazzjoni proviżorja u li jkunu għadhom għaddejjin fiż-żmien tan-notifika msemmija fil-paragrafu 2 għandhom jissoktaw sat-tmiem tagħhom taħt il-kondizzjonijiet stipulati f’dan il-Ftehim.4. Jekk l-Unjoni tiddeċiedi li tirrevedi l-Programm Kwadru, għandha tinnotifika lill-Gżejjer Faroe bil-kontenut preċiż ta’ dawn ir-reviżjonijiet fi żmien ġimgħa mill-adozzjoni tagħhom mill-Unjoni. Fil-każ ta’ tali reviżjoni jew estensjoni tal-programmi ta’ riċerka, il-Gżejjer Faroe jistgħu jtemmu dan il-Ftehim billi jagħtu avviż ta’ sitt xhur. Il-Partijiet għandhom jagħtu avviż ta’ kwalunkwe intenzjoni li jtemmu jew li jestendu dan il-Ftehim fi żmien tliet xhur mill-adozzjoni tad-deċiżjoni tal-Unjoni.5. Meta l-Unjoni tadotta programm kwadru multiannwali ġdid għall-attivitajiet ta’ riċerka, żvilupp teknoloġiku u dimostrazzjoni, ftehim ġdid jista’ jiġi nnegozjat mill-ġdid jew jiġġedded skont kondizzjonijiet maqbula b’mod reċiproku, fuq it-talba ta’ kwalunkwe waħda mill-Partijiet.6. Dan il-Ftehim għandu japplika, minn naħa waħda, għat-territorji li fihom japplika t-TFUE u skont il-kondizzjonijiet stabbiliti f’dak it-Trattat u, min-naħa l-oħra, fit-territorju tal-Gżejjer Faroe.7. Dan il-Ftehim għandu jitfassal f’żewġ kopji bil-Bulgaru, biċ-Ċek, bid-Daniż, bl-Estonjan, bil-Finlandiż, bil-Franċiż, bil-Ġermaniż, bil-Grieg, bl-Ingliż, bl-Ispanjol, bl-Isvediż, bil-Latvjan, bil-Litwan, bil-Malti, bl-Olandiż, bil-Pollakk, bil-Portugiż, bir-Rumen, bis-Slovakk, bis-Sloven, bit-Taljan, bl-Ungeriż, u bil-lingwa tal-Gżejjer Faroe, b’kull test ikun ugwalment awtentiku.Съставено в Брюксел на трети юни две хиляди и десета година.Hecho en Bruselas, el tres de junio de dos mil diez.V Bruselu dne třetího června dva tisíce deset.Udfærdiget i Bruxelles den tredje juni to tusind og ti.Geschehen zu Brüssel am dritten Juni zweitausendzehn.Kahe tuhande kümnenda aasta juunikuu kolmandal päeval Brüsselis.'Εγινε στις Βρυξέλλες, στις τρεις Ιουνίου δύο χιλιάδες δέκα.Done at Brussels on the third day of June in the year two thousand and ten.Fait à Bruxelles, le trois juin deux mille dix.Fatto a Bruxelles, addì tre giugno duemiladieci.Briselē, divi tūkstoši desmitā gada trešajā jūnijāPriimta du tūkstančiai dešimtų metų birželio trečią dieną Briuselyje.Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizedik év június harmadik napján.Magħmul fi Brussell, it- tielet jum ta' Ġunju tas-sena elfejn u għaxra.Gedaan te Brussel, de derde juni tweeduizend tien.Sporządzono w Brukseli dnia trzeciego czerwca dwa tysiące dziesiątego roku.Feito em Bruxelas, em três de Junho de dois mil e dez.Întocmit la Bruxelles, la trei iunie două mii zece.V Bruseli tretieho júna dvetisícdesať.V Bruslju, dne tretjega junija leta dva tisoč deset.Tehty Brysselissä kolmantena päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattakymmenen.Som skedde i Bryssel den tredje juni tjugohundratio.Gjørdur í Brússel triðja juni tvey túsund og tíggju.За Европейския съюзPor la Unión EuropeaZa Evropskou uniiFor Den Europæiske UnionFür die Europäische UnionEuroopa Ühenduse nimelΓια την Ευρωπαϊκή ΚοινότηταFor the European UnionPour l'Union européennePer l'Unione europeaEiropas Savieníbas vārdāEuropos Sajungos varduAz Európai Unió részérőlGhall-Unjoni EwropeaVoor de Europese UnieW imieniu Unii EuropejskiejPela União EuropeiaPentru Uniunea EuropeanăZa Európsku úniuZa Evropsko unijoEuroopan unionin puolestaFör Europeiska unionenFyri Evropeiska Somveldið+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++За правителството на Фарьорските островиPor el Gobierno de las Islas FeroeZa vládu Faerských ostrovůFor Færøernes landsstyreFür die Regierung der FäröerFääri saarte valitsuse nimelΓια την Κυβέρνηση των Νήσων ΦερόεςFor the Government of the FaroesPour le gouvernement des îles FéroéPer il governo delle isole FærøerFēru salu valdības vārdāFarerų Vyriausybės varduA Feröer szigetek kormánya részérőlGħall-Gvern tal-Gżejjer Faeroe.Voor de regering van de FaeröerW imieniu rządu Wysp OwczychPelo Governo das IIhas FaroéPentru Guvernul Insulelor FeroeZa vládu Faerských ostrovovZa Vlado Ferskih otokovFärsaarten hallituksen puolestaFör Färöarnas landsstyreFyri Føroya landsslýri+++++ TIFF +++++[1] ĠU L 412, 30.12.2006, p. 1.[2] ĠU L 391, 30.12.2006, p. 1.[3] ĠU L 400, 30.12.2006, p. 86.[4] ĠU L 400, 30.12.2006, p. 243.[5] ĠU L 400, 30.12.2006, p. 272.[6] ĠU L 400, 30.12.2006, p. 299.[7] ĠU L 400, 30.12.2006, p. 368.[8] ĠU L 184, 17.7.1999, p. 23.[9] ĠU L 210, 31.7.2006, p. 25.--------------------------------------------------ANNESS ITERMINI U KONDIZZJONIJIET GĦALL-PARTEĊIPAZZJONI TA’ ENTITAJIET LEGALI TAL-ISTATI MEMBRI TAL-UNJONI U TAL-GŻEJJER FAROEGħall-għan ta’ dan il-Ftehim, "entità legali" tfisser kwalunkwe persuna fiżika, jew kwalunkwe persuna ġuridika maħluqa taħt il-liġi nazzjonali tal-post tal-istabbiliment tagħha jew taħt il-liġi tal-Unjoni, li għandha personalità ġuridika u li hija intitolata għal drittijiet u obbligi ta’ kwalunkwe tip f’isimha.I. Termini u kondizzjonijiet għall-parteċipazzjoni ta’ entitajiet legali mill-Gżejjer Faroe f’azzjonijiet indiretti tal-Programm Kwadru1. Il-parteċipazzjoni u l-finanzjament ta’ entitajiet legali stabbiliti fil-Gżejjer Faroe f’azzjonijiet indiretti tal-Programm Kwadru għandhom ikunu skont il-kondizzjonijiet stabbiliti għall-pajjiżi assoċjati fir-Regolament (KE) Nru 1906/2006. Fil-każ li l-Unjoni tagħmel dispożizzjonijiet għall-implimentazzjoni tal-Artikoli 185 u 187 tat-TFUE, il-Gżejjer Faroe għandhom jitħallew jipparteċipaw fl-istrutturi legali maħluqa taħt dawn id-dispożizzjonijiet, soġġett għar-regoli tal-istabbiliment ta’ dawn l-istrutturi legali.L-entitajiet legali stabbiliti fil-Gżejjer Faroe għandhom ikunu eleġibbli għall-parteċipazzjoni f’azzjonijiet indiretti bbażati fuq l-Artikoli 185 u 187 tat-TFUE taħt l-istess kondizzjonijiet bħall-entitajiet legali stabbiliti fl-Istati Membri.L-entitajiet legali stabbiliti fil-Gżejjer Faroe għandhom ikunu eliġibbli, skont l-istess kondizzjonijiet bħall-entitajiet legali stabbiliti fl-Istati Membri, għal self li l-Bank Ewropew tal-Investiment jagħti b’għajnuna għall-għanijiet ta’ riċerka stipulati taħt il-Programm Kwadru (il-Faċilità Finanzjarja b’Kondiviżjoni tar-Riskju).2. L-entitajiet legali mill-Gżejjer Faroe għandhom jitqiesu, flimkien ma’ dawk tal-Unjoni, għall-għażla ta’ għadd xieraq ta’ esperti indipendenti għall-kompiti u skont il-kondizzjonijiet previsti fl-Artikoli 17 u 27 tar-Regolament (KE) Nru 1906/2006 u għall-parteċipazzjoni fi gruppi varji u Kumitati konsultattivi tal-Programm Kwadru b’kunsiderazzjoni għall-ħiliet u l-għarfien adegwat għall-kompiti li jingħatawlhom.3. B’konformità mar-Regolament (KE) Nru 1906/2006 u r-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 1605/2002 tal- 25 ta’ Ġunju 2002 rigward ir-Regolament Finanazjarju applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Komunitajiet Ewropej [1] (minn hawn ’il quddiem imsejjaħ "Regolament Finanzjarju"), ftehim ta’ għotja u/jew kuntratt konklużi mill-Unjoni ma’ kwalunkwe entità legali tal-Gżejjer Faroe sabiex twettaq azzjoni indiretta għandu jaħseb għall-kontrolli u l-verifiki li għandhom jsiru minn, jew taħt l-awtorità ta’, il-Kummissjoni jew tal-Qorti tal-Awdituri tal-Unjoni Ewropea. Fi spirtu ta’ kooperazzjoni u interess reċiproku, l-awtoritajiet rilevanti tal-Gżejjer Faroe għandhom jipprovdu kull assistenza raġonevoli u possibbli kif jista’ jkun meħtieġ jew siewi skont iċ-ċirkostanzi biex jitwettqu dawn il-kontrolli u l-verifiki.II. Termini u kondizzjonijiet għall-partċipazzjoni ta’ entitajiet legali tal-Istati Membri fi programmi u proġetti ta’ riċerka tal-Gżejjer Faroe1. Il-parteċipazzjoni ta’ entitajiet legali stabbiliti fl-Unjoni, maħluqa taħt il-liġi nazzjonali ta’ wieħed mill-Istati Membri tal-Unjoni jew taħt il-liġi tal-Unjoni, fi proġetti ta’ programmi ta’ riċerka u żvilupp tal-Gżejjer Faroe tista’ tirrikjedi l-parteċipazzjoni konġunta ta’ mill-inqas entità legali waħda tal-Gżejjer Faroe. Proposti għal din il-parteċipazzjoni għandhom jiġu sottomessi b’mod konġunt, fejn meħtieġa, mal-entità/ajiet legali tal-Gżejjer Faroe.2. Soġġett għall-paragrafu 1 u għall-Anness II, id-drittijiet u l-obbligi tal-entitajiet legali stabbiliti fl-Unjoni li jipparteċipaw fi proġetti ta’ riċerka tal-Gżejjer Faroe fi ħdan programmi ta’ riċerka u żvilupp, it-termini u l-kondizzjonijiet applikabbli għas-sottomissjoni u l-evalwazzjoni ta’ proposti u għall-għoti u konklużjoni ta’ ftehimiet ta’ għotja u/jew kuntratti f’proġetti bħal dwan għandhom ikunu soġġetti għal-liġijiet, ir-regolamenti u d-direttivi tal-Gvern tal-Gżejjer Faroe li jirregolaw l-operat ta’ programmi ta’ riċerka u żvilupp, kif ukoll għal-limiti imposti mis-sigurtà nazzjonali fejn applikabbli, kif applikabbli għall-entitajiet legali tal-Gżejjer Faroe u li jiżguraw trattament ekwu, b’konsiderazzjoni għan-natura tal-kooperazzjoni f’dan il-qasam bejn il-Gżejjer Faroe u l-Unjoni.Il-finanzjament ta’ entitajiet legali stabbiliti fl-Unjoni li jipparteċipaw fi proġetti ta’ riċerka tal-Gżejjer Faroe fi ħdan programmi ta’ riċerka u żvilupp għandu jkun soġġett għal-liġijiet, ir-regolamenti u d-direttivi tal-Gvern tal-Gżejjer Faroe li jirregolaw l-operat ta’ programmi ta’ riċerka u żvilupp, kif ukoll għal-limiti imposti mis-sigurtà nazzjonali fejn applikabbli, kif applikabbli għall-entitajiet legali li mhumiex mill-Gżejjer Faroe li jipparteċipaw fi proġetti ta’ riċerka fi ħdan programmi ta’ riċerka u żvilupp tal-Gżejjer Faroe. Fil-każ fejn il-finanzjament ma jkunx ipprovdut lill-entitajiet legali li mhumiex mill-Gżejjer Faroe, l-entitajiet legali tal-Unjoni għandhom ikopru l-ispejjeż tagħhom stess, inklużi s-sehem relattiv tagħhom fl-ispejjeż ġenerali ta’ ġestjoni u dawk amministrattivi tal-proġett.3. Il-proposti għal riċerka fl-oqsma kollha għandhom jiġu sottomessi lill-Kunsill tar-Riċerka tal-Gżejjer Faroe (Granskingarráðið).4. Il-Gżejjer Faroe għandhom jgħarrfu regolarment lill-Unjoni bil-programmi attwali tal-Gżejjer Faroe u bl-opportunitajiet ta’ parteċipazzjoni għall-entitajiet legali stabbiliti fl-Unjoni.[1] ĠU L 248, 16.9.2002, p. 1.--------------------------------------------------ANNESS IIPRINĊIPJI DWAR L-ALLOKAZZJONI TA’ DRITTIJIET TAL-PROPRJETÀ INTELLETTWALII. ApplikazzjoniGħall-għanijiet ta’ dan il-Ftehim: "proprjetà intellettwali" għandha t-tifsira mogħtija fl-Artikolu 2 tal-Konvenzjoni li tistabbilixxi l-Organizzazzjoni Dinjija tal-Proprjetà Intellettwali, iffirmata fi Stokkolma fl- 14 ta’ Lulju 1967, "għarfien" għandha tfisser ir-riżultati, inkluża informazzjoni, kemm jekk tista’ tkun prottetta kemm jekk le, kif ukoll drittijiet tal-awtur jew drittijiet li jappartjenu lil dik l-informazzjoni wara applikazzjonijiet għal, jew il-ħruġ ta’, privattivi, disinji, varjetajiet ta’ pjanti, ċertifikati ta’ protezzjoni supplimentari jew għamliet simili ta’ protezzjoni.II Drittijiet ta’ proprjeta intellettwali tal-entitajiet legali tal-Partijiet1. Kull Parti għandha tiżgura li d-drittijiet tal-proprjetà intellettwali tal-entitajiet legali tal-Parti l-oħra li jipparteċipaw f’attivitajiet imwettqa skont dan il-Ftehim, u d-drittijiet u l-obbligi li jitnisslu minn parteċipazzjoni bħal din, għandhom ikunu konsistenti mal-konvenzjonijiet internazzjonali rilevanti li huma applikabbli għall-Partijiet, inkluż il-Ftehim TRIPS (Ftehim dwar aspetti marbutin mal-kummerċ tad-drittijiet tal-proprjetà intellettwali amministrati mill-Organizzazzjoni Dinjija tal-Kummerċ) kif ukoll il-Konvenzjoni ta’ Berna (l-Att ta’ Pariġi 1971) u l-Konvenzjoni ta’ Pariġi (l-Att ta’ Stokkolma 1967).2. L-entitajiet legali tal-Gżejjer Faroe li jipparteċipaw f’azzjoni indiretta tal-Programm Kwadru għandu jkollhom drittijiet u obbligi tal-proprjetà intellettwali skont il-kundizzjonijiet stipulati fir-Regolament (KE) Nru 1906/2006 u fil-ftehimiet ta’ għotja u/jew kuntratti konklużi mal-Unjoni skont il-każ, u dawk għandhom jikkonformaw mal-paragrafu 1. Meta entitajiet legali mill-Faroes jipparteċipaw f’azzjoni indiretta tal-Programm Kwadru implimentata skont l-Artikolu 185 tat-TFUE, għandu jkollhom l-istess drittijiet u obbligi fuq il-proprjetà intellettwali bħal dawk tal-Istati Membri parteċipanti stabbiliti fid-deċiżjoni rilevanti tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill u l-ftehim ta’ għotja u/jew kuntratt konkluż mal-Unjoni Ewropea skont il-każ, u li għandhom jikkonformaw mal-paragrafu 1.3. L-entitajiet legali tal-Unjoni li jipparteċipaw fil-programm jew proġetti ta’ riċerka tal-Gżejjer Faroe għandu jkollhom l-istess drittijiet u obbligi fuq il-proprjetà intellettwali bħal dawk tal-entitajiet legali stabbiliti fil-Gżejjer Faroe li jipparteċipaw f’tali programmi jew proġetti ta’ riċerka, u li għandhom jikkonformaw mal-paragrafu 1.III. Drittijiet tal-proprjetà intellettwali tal-Partijiet1. Ħlief jekk ikun maqbul speċifikament mod ieħor mill-Partijiet, ir-regoli li ġejjin għandhom japplikaw għall-għarfien iġġenerat mill-Partijiet matul l-attivitajiet imwettqa skont l-Artikolu 1(3) ta’ dan il-Ftehim:(a) il-Parti li tiġġenera tali għarfien għandha tkun is-sid ta’ dak l-għarfien. Fejn is-sehem rispettiv tagħhom fix-xogħol ma jistax ikun verifikat, huma għandu jkollhom id-dritt tal-pussess konġunt ta’ dan l-għarfien;(b) il-Parti li tkun il-proprjetarja ta’ dak l-għarfien għandha tagħti drittijiet ta’ aċċess għalih lill-Parti l-oħra biex twettaq l-attivitajiet imsemmija fl-Artikolu 1(3) ta’ dan il-Ftehim. Dawn id-drittijiet ta’ aċċess għandhom jingħataw mingħajr ħlas tad-drittijiet.2. Ħlief jekk ikun maqbul mod ieħor mill-Partijiet, ir-regoli li ġejjin għandhom japplikaw għax-xogħlijiet ta’ kitbiet xjentifiċi tal-Partijiet:(a) fil-każ fejn Parti tippubblika data, informazzjoni u riżultati xjentifiċi u tekniċi, permezz ta’ ġurnali, artikli, rapporti, kotba, inklużi video u software, li joħorġu minn u li huma konnessi ma’ attivitajiet imwettqa skont dan il-Ftehim, liċenzja dinjija, mhux esklussiva, irrevokabbli, libera mill-ħlas tad-drittijiet għandha tingħata lill-Parti l-oħra biex tittraduċi, tirriproduċi, tadatta, tittrasmetti u tqassam pubblikament dawn ix-xogħlijiet;(b) il-kopji kollha tad-data u l-informazzjoni, protetti bid-drittijiet tal-awtur, li għandhom jitqassmu pubblikament u jitħejjew taħt din it-taqsima, għandhom juru l-ismijiet tal-awtur(i) tax-xogħol ħlief jekk awtur jirrifjuta b’mod espliċitu li jissemma. Dawn għandu jkollhom ukoll rikonoxximent ċar u viżibbli tas-sostenn kooperattiv tal-Partijiet.3. Ħlief jekk ikun maqbul speċifikament mod ieħor mill-Partijiet, ir-regoli li ġejjin għandhom japplikaw għall-informazzjoni mhux żvelata tal-Partijiet:(a) meta tikkomunika mal-Parti l-oħra informazzjoni konnessa ma’ attivitajiet imwettqa skont dan il-Ftehim, kull Parti għandha tidentifika dik l-informazzjoni li tixtieq li tibqa’ mhux żvelata;(b) il-Parti li tirċievi tista’ taħt ir-reponsabbiltà tagħha stess tikkomunika informazzjoni mhux żvelata lil entitajiet jew persuni taħt l-awtorità tagħha għall-għanijiet speċifiċi tal-implimentazzjoni ta’ dan il-Ftehim;(ċ) bil-kunsens miktub minn qabel tal-Parti li tipprovdi l-informazzjoni mhux żvelata, il-Parti li tirċievi tista’ xxerred din l-informazzjoni mhux żvelata b’mod usa’ minn dak permess fil-punt (b). Il-Partijiet għandhom jikkooperaw fl-iżvilupp ta’ proċeduri għat-talba u l-kisba minn qabel tal-kunsens bil-miktub għal dan it-tixrid usa’, u kull Parti għandha tipprovdi din l-approvazzjoni sal-punt permess mil-linji ta’ politika, ir-regoli u l-liġijiet nazzjonali tagħha;(d) L-informazzjoni mhux dokumentarja mhux żvelata jew informazzjoni kunfidenzjali oħra pprovduta f’seminars u laqgħat oħra bejn rappreżentanti tal-Partijiet organizzati taħt dan il-Ftehim, jew l-informazzjoni li toħroġ mis-sekondament ta’ persunal, l-użu tal-faċilitajiet jew l-azzjonijiet indiretti, għandha tibqa’ kunfidenzjali meta r-riċevitur ta’ din l-informazzjoni mhux żvelata jew informazzjoni kunfidenzali jew privileġġata oħra jkun ġie mgħarraf bil-karattru kunfidenzjali tal-informazzjoni kkomunikata fl-istess ħin meta ssir il-komunikazzjoni, skont il-punt (a);(e) kull Parti għandha tagħmel ħilitha biex tiżgura li l-informazzjoni mhux żvelata li tkun rċiviet taħt il-punti (a) u (c) tkun ikkontrollata kif previst hawnhekk. Jekk waħda mill-Partijiet issir taf li mhijiex ser tkun, jew tista’ raġonevolment tistenna li mhijiex ser tkun, f’qagħda li tissodisfa d-dispożizzjonijiet li ma xxerridx l-informazzjoni skont kif stabbilit fil-punti (a) u (c), għandha minnufih tgħarraf lill-Parti l-oħra. Wara dan, il-Partijiet għandhom jidħlu f’konsultazzjoni biex ifasslu kif għandhom jaġixxu.--------------------------------------------------ANNESS IIIREGOLI GĦALL-KONTRIBUZZJONI FINANZJARJA TAL-GŻEJJER FAROE GĦALL-PROGRAMM KWADRUI. Kalkolu tal-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Gżejjer Faroes1. Il-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Gżejjer Faroe għall-Programm Kwadru għandha tkun stabbilita fuq bażi annwali fi proporzjon għal, u b’żieda ma’, l-ammont disponibbli kull sena fil-baġit annwali tal-Unjoni għall-approprjazzjonijiet ta’ mpenn meħtieġa għall-implimentazzjoni, il-ġestjoni u l-operat tal-Programm Kwadru, skont ir-Regolament Finanzjarju u r-Regolament tal-Kummissjoni (KE, Euratom) Nru 2342/2002 tat- 23 ta’ Diċembru 2002 li jippreskrivi regoli ddettaljati għall-implimentazzjoni tar-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 1605/2002 fuq ir-Regolament Finanzjaru li jgħodd għall-baġit ġenerali tal-Komunitajiet Ewropej [1].2. Il-fattur ta’ proporzjonalità li jirregola l-kontribuzzjoni tal-Gżejjer Faroe għandu jinkiseb billi jkun stabbilit il-proporzjon bejn il-prodott gross domestiku tal-Gżejjer Faroe, bil-prezzijiet tas-suq, u s-somma tal-prodotti domestiċi gross, bil-prezzijiet tas-suq, tal-Istati Membri tal-Unjoni. Dawn il-proporzjonijiet għandhom jiġu kkalkulati, għall-Istati Membri, abbażi tal-aħħar data statistika mill-Kummissjoni (Eurostat), disponibbli fiż-żmien tal-pubblikazzjoni tal-abbozz preliminari tal-baġit tal-Unjoni għall-istess sena u għall-Gżejjer Faroe abbażi tal-aħħar data statistika tal-istess sena mill-Awtorità Nazzjonali tal-Istatistika tal-Gżejjer Faroe (Hagstova Føroya) disponibbli fiż-żmien tal-pubblikazzjoni tal-abbozz preliminari tal-baġit tal-Unjoni.3. Il-Kummissjoni għandha tikkomunika lill-Gżejjer Faroe, kemm jista’ jkun malajr, u l-aktar tard sal-1 ta’ Settembru tas-sena ta’ qabel kull sena finanzjarja, l-informazzjoni li ġejja flimkien mal-materjal ta’ sfond rilevanti:- l-ammonti f’approprjazzjonijiet ta’ mpenn, fid-dikjarazzjoni tal-infiq tal-abbozz preliminari tal-baġit tal-Unjoni li jikkorrispondu għall-Programm Kwadru,- l-ammont stmat tal-kontribuzzjonijiet derivati mill-abbozz preliminari tal-baġit tal-Unjoni, li jikkorrispondi għall-parteċipazzjoni tal-Gżejjer Faroe fil-Programm Kwadru skont il-paragrafi 1, 2 u 3.Meta l-baġit annwali tal-Unjoni jkun ġie finalment adottat, il-Kummissjoni għandha tikkomunika lill-Gżejjer Faroe, f’dikjarazzjoni tal-infiq li jikkorrispondi għall-parteċipazzjoni tal-Gżejjer Faroe, l-ammonti finali msemmija fil-paragrafu 1.II. Pagament tal-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Gżejjer Faroe1. Il-Kummissjoni għandha toħroġ, l-iktar tard f’Jannar u f’Ġunju ta’ kull sena finanzjarja, sejħa għal fondi lill-Gżejjer Faroe li tikkorrispondi mal-kontribuzzjoni tagħhom taħt dan il-Ftehim. Dawn is-sejħiet għal fondi għandhom jipprovdu, rispettivament, għall-pagament:ta’ sitta minn kull tnax tal-kontribuzzjoni tal-Gżejjer Faroe 30 jum wara li tkun irċiviet is-sejħiet għall-fondi. Madankollu, is-sitta minn kull tnax li għandhom jitħallsu 30 jum wara li tkun irċiviet is-sejħa maħruġa f’Jannar għandhom jiġu kkalkulati abbażi tal-ammont stipulat fid-dikjarazzjoni tad-dħul tal-abbozz preliminari tal-baġit: ir-regolarizzazzjoni tal-ammont hekk imħallas għandha ssir mal-pagament tas-sitta minn kull tnax 30 jum wara li tkun irċiviet is-sejħa għall-fondi maħruġa l-aktar tard f’Ġunju.Għall-ewwel sena tal-implimentazzjoni ta’ dan il-Ftehim, il-Kummissjoni għandha toħroġ l-ewwel sejħa għall-fondi fi żmien 30 jum mill-applikazzjoni proviżorja tiegħu. Jekk din is-sejħa toħroġ wara l-15 ta’ Ġunju, għandha tipprovdi għall-pagament ta’ tnax minn kull tnax tal-kontribuzzjoni tal-Gżejjer Faroe fi żmien 30 jum, ikkalkulat abbażi tal-ammont stipulat fid-dikjarazzjoni tad-dħul tal-baġit.2. Il-kontribuzzjoni tal-Gżejjer Faroe għandha tkun espressa u mħallsa f’euro. Il-pagament mill-Gżejjer Faroe għandu jiġi kkreditat lill-programmi tal-Unjoni bħala dħul baġitarju allokat għall-intestatura xierqa tal-baġit fid-dikjarazzjoni tad-dħul tal-baġit annwali tal-Unjoni. Ir-Regolament Finanzjarju għandu japplika għall-ġestjoni tal-approprjazzjonijiet.3. Il-Gżejjer Faroe għandhom iħallsu l-kontribuzzjoni tagħhom taħt dan il-Ftehim skont l-iskeda fil-paragrafu 1. Kwalunkwe dewmien fil-pagament tal-kontribuzzjoni għandu jwassal għall-pagament ta’ imgħax ta’ inadempjenza mill-Gżejjer Faroe fuq l-ammont mhux imħallas mid-data dovuta. Ir-rati tal-imgħax fuq l-ammonti li għandhom jitħallsu li ma jitħallsux fid-data dovuta għandhom ikunu r-rati applikati mill-Bank Ċentrali Ewropew fl-operati ewlenin tiegħu ta’ rifinanzjament, kif ippubblikat fis-serje C ta’ Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, fis-seħħ fl-ewwel jum tal-kalendarju tax-xahar li fih kellu jsir il-pagament, u miżjuda b’punt perċentwali u nofs.Fil-każ li d-dewmien fil-pagament tal-kontribuzzjoni jkun b’mod li jista’ jipperikola b’mod sinifikanti l-implimentazzjoni u l-ġestjoni tal-programm, il-parteċipazzjoni tal-Gżejjer Faroe fil-programm għas-sena finanzjarja konċernata għandha tkun sospiża mill-Kummissjoni wara li l-pagament jibqa’ ma jsirx sa 20 jum ta’ xogħol wara li ittra formali ta’ tfakkira tkun intbagħtet lill-Gżejjer Faroe, mingħajr preġudizzju għall-obbligi tal-Unjoni skont il-ftehimiet ta’ għotja u/jew kuntratti diġà konklużi relevanti għall-implimentazzjoni ta’ azzjonijiet indiretti magħżula.4. Mhux aktar tard mill-31 ta’ Mejju tas-sena wara sena finanzjarja, id-dikjarazzjoni tal-approprjazzjonijiet għall-Programm Kwadru għal dik is-sena finanzjarja għandha tkun ippreparata u trasmessa lill-Gżejjer Faroe għall-informazzjoni, skont il-format tal-kont tad-dħul u l-infiq tal-Kummissjoni.5. Il-Kummissjoni, fi żmien l-għeluq tal-kontijiet marbuta ma’ kull sena finanzjarja, fil-qafas tal-istabbiliment tal-kont tad-dħul u l-infiq, għandha tipproċedi għar-regolarizzazzjoni tal-kontijiet b’rabta mal-parteċipazzjoni tal-Gżejjer Faroe. Din ir-regolarizzazzjoni għandha tqis l-emendi li jkunu saru, kemm permezz ta’ trasferimenti, kanċellazzjonijiet, trasferimenti ‘l quddiem, diżimpenji, jew permezz ta’ baġits supplimentari u ta’ emenda matul is-sena finanzjarja. Din ir-regolarizzazzjoni għandha ssir mal-pagament tat-tieni pagament tas-sena finanzjarja li jmiss, u għall-aħħar sena finanzjarja f’Lulju 2014. Iktar regolarizzazzjoni għandha ssir kull sena sa Lulju 2016.[1] ĠU L 357, 31.12.2002, p. 1.--------------------------------------------------ANNESS IVKONTROLL FINANZJARJU TAL-PARTEĊIPANTI TAL-GŻEJJER FAROE FIL-PROGRAMMI TAL-KOMUNITÀ KOPERTI MINN DAN IL-FTEHIMI. Komunikazzjoni DirettaIl-Kummissjoni għandha tikkomunika direttament mal-parteċipanti tal-programm stabbiliti fil-Gżejjer Faroe u mas-sottokuntratturi tagħhom. Il-parteċipanti jistgħu jissottomettu direttament lill-Kummissjoni kull informazzjoni u dokumentazzjoni rilevanti li huma meħtieġa jissottomettu abbażi tal-istrumenti msemmija f’dan il-Ftehim u tal-arranġamenti ta’ għotja u/jew kuntratti konklużi sabiex jiġu implimentati.II. Verifiki1. Skont ir-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 1605/2002 u r-Regolament tal-Kummissjoni (KE, Euratom) Nru 2342/2002 u regoli oħrajn imsemmija f’dan il-Ftehim, l-arranġamenti ta’ għotja u/jew kuntratti konklużi ma’ parteċipanti fil-programm stabbilit fil-Gżejjer Faroe jistgħu jipprovdu għal verifiki xjentifiċi, finanzjarji, teknoloġiċi u verifiki oħra li jistgħu jsiru fi kwalunkwe żmien fuq il-proprjetà tal-parteċipanti u tas-sottokuntratturi tagħhom minn aġenti tal-Kummissjoni jew minn persuni oħrajn li jkunu mogħtija din is-setgħa mill-Kummissjoni fosthom l-OLAF.2. L-aġenti tal-Kummissjoni, tal-Qorti tal-Awdituri tal-Unjoni Ewropea u persuni b’mandat mill-Kummissjoni fosthom l-OLAF għandu jkollhom aċċess xieraq għas-siti, ix-xogħlijiet u d-dokumenti u għal kull informazzjoni meħtieġa sabiex iwettqu dawn il-verifiki, inkluż f’forma elettronika, soġġett għall-inklużjoni ta’ dan id-dritt għall-aċċess li għandu jiġi ddikjarat b’mod espliċitu fl-arranġamenti ta’ għotja u/jew kuntratti konklużi għall-implimentazzjoni tal-istrumenti msemmija f’dan il-Ftehim mal-parteċipanti tal-Gżejjer Faroe.3. Il-verifiki jistgħu jsiru wara li l-Programm Kwadru jew dan il-Ftehim jiskadu, fuq il-kundizzjonijiet stipulati fil-ftehimiet ta’ għotja u/jew kuntratti konċernati.4. L-awtorità kompetenti tal-Gżejjer Faroe maħtura mill-Gvern tal-Gżejjer Faroe għandha tiġi infurmata bil-quddiem bil-verifiki li jsiru fit-territorju tal-Gżejjer Faroe. Din in-notifika m’għandhiex tkun prekondizzjoni legali għat-twettiq ta’ dawn il-verifiki.III. Verifiki Fuq il-Post1. Fi ħdan il-qafas ta’ dan il-Ftehim, il-Kummissjoni bl-inklużjoni tal-OLAF, għandha tkun awtorizzata li twettaq verifiki fuq il-post u spezzjonijiet fil-proprjetajiet tal-parteċipanti u tas-sottokuntratturi mill-Gżejjer Faroe, skont it-termini u l-kondizzjonijiet stipulati fir-Regolament tal-Kunsill (Euratom, KE) Nru 2185/96 tal- 11 ta’ Novembru 1996 dwar il-verifiki u l-ispezzjonijiet fuq il-post imwettqa mill-Kummissjoni sabiex tipproteġi l-interessi finanzjarji tal-Komunità Ewropea kontra l-frodi u irregolarijiet oħra [1].2. Il-verifiki u l-ispezzjonijiet fuq il-post għandhom jitħejjew u jitwettqu mill-Kummissjoni b’kollaborazzjoni mill-qrib mal-Uffiċċju Nazzjonali tal-Verifika (Landsgrannskoðanin). Dan tal-aħħar għandu jiġi nnotifikat raġonevolment minn qabel dwar l-għan, l-iskop u l-bażi legali tal-verifiki u l-ispezzjonijiet, biex ikun jista’ jipprovdi l-assistenza. Għal dak il-għan, l-uffiċjali tal-awtoritajiet kompetenti tal-Gżejjer Faroe jistgħu jipparteċipaw fil-verifiki u l-ispezzjonijiet fuq il-post.3. Jekk l-awtoritajiet konċernati tal-Gżejjer Faroe jkunu jixtiequ, il-verifiki u l-ispezzjonijiet fuq il-post jistgħu jsiru b’mod konġunt mill-Kummissjoni u minnhom stess.4. Meta l-parteċipanti tal-Programm Kwadru jopponu verifika jew spezzjoni fuq il-post, l-awtoritajiet tal-Gżejjer Faroe, li jaġixxu skont ir-regoli u r-regolamenti nazzjonali, għandhom jassistu lill-ispetturi tal-Kummissjoni b’mod raġonevoli kif meħtieġ sabiex jippermettulhom jaqdu dmirijiethom fit-twettiq tal-verifika jew l-ispezzjoni fuq il-post.5. Il-Kummissjoni għandha tirrapporta malajr kemm jista’ jkun lill-awtorità kompetenti tal-Gżejjer Faroe kwalunkwe fatt jew suspett marbut ma’ irregolarità li tkun ġiet innotifikata lilha matul il-verifika jew l-ispezzjoni fuq il-post. Fi kwalunkwe każ, il-Kummissjoni għandha tkun meħtieġa li tinforma lill-awtorità msemmija hawn fuq bir-riżultati ta’ tali verifiki u spezzjonijiet.IV. Informazzjoni u Konsultazzjoni1. Għall-għanijiet tal-implimentazzjoni xierqa ta’ dan l-Anness, l-awtoritajiet kompetenti tal-Gżejjer Faroe u tal-Unjoni għandhom jiskambjaw l-informazzjoni regolarment, sakemm dan ma jkunx projbit jew mhux awtorizzat minn regoli u regolamenti nazzjonali u, fuq talba ta’ waħda mill-Partijiet, għandhom iwettqu konsultazzjonijiet.2. L-awtoritajiet kompetenti tal-Gżejjer Faroe għandhom jinfurmaw lill-Kummissjoni fi żmien raġonevoli bi kwalunkwe fatt jew suspett li jkun ġie notifikat lilhom b’rabta ma’ xi irregolarità marbuta mal-konklużjoni u l-implimentazzjoni tal-ftehimiet ta’ għotja u/jew kuntratti konklużi fl-applikazzjoni tal-istrumenti msemmija f’dan il-Ftehim.V. KunfidenzjalitàL-informazzjoni kkomunikata jew akkwistata fi kwalunkwe għamla taħt dan l-Anness għandha tkun koperta bis-segretezza professjonali u protetta bl-istess mod ta’ kif informazzjoni simili tiġi protetta bil-liġi tal-Gżejjer Faroe jew bid-dispożizzjonijiet korrispondenti applikabbli għall-istituzzjonijiet tal-Unjoni. Din l-informazzjoni ma tistax tiġi kkomunikata ħlief lil persuni fi ħdan l-istituzzjonijiet Komunitarji jew fl-Istati Membri jew fil-Gżejjer Faroe li l-funzjonijiet tagħhom jirrikjedu legalment li huma jkunu jafuha, u lanqas ma tista’ tintuża għal skopijiet oħra ħlief sabiex tkun żgurata l-protezzjoni effettiva tal-interessi finanzjarji tal-Partijiet.VI. Miżuri Amministrattivi u PieniMingħajr preġudizzju għall-applikazzjoni tal-liġi kriminali tal-Gżejjer Faroe, miżuri amministrattivi u pieni jistgħu jiġu imposti mill-Kummissjoni b’konformità mar-Regolamenti (KE, Euratom) Nru 1605/2002, u (KE, Euratom) Nru 2342/2002 u mar-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 2988/95 tat- 18 ta’ Diċembru 1995 [2] dwar il-protezzjoni tal-interessi finanzjarji tal-Komunitajiet Ewropej.VII. Irkupru u InfurzarDeċiżjonijiet meħuda mill-Kummissjoni taħt il-Programm Kwadru fil-kamp ta’ applikazzjoni ta’ dan il-Ftehim li jimponu obbligu ta’ ħlas ta’ flus fuq persuni li mhumiex Stati għandhom jiġu infurzati fil-Gżejjer Faroe permezz ta’ proċedura ċivili f’Qorti tal-Gżejjer Faroe. Id-dispożizzjonijiet rilevanti għall-infurzar huma inkorporati fil-ftehimiet ta’ għotja mal-parteċipanti mill-Gżejjer Faroe. L-ordni ta’ infurzar għandha tiġi sottomessa lill-Qorti tal-Gżejjer Faroe, mingħajr aktar kontrolli għajr il-verifika tal-awtentiċità tal-att, mill-awtoritajiet maħtura mill-Gvern tal-Gżejjer Faroe, li għandhom jinformaw lill-Kummissjoni b’dan. L-infurzar għandu jseħħ b’konformità mar-regoli tal-proċedura tal-Gżejjer Faroe. Il-legalità tad-deċiżjoni tal-infurzar għandha tkun soġġetta għal kontroll mill-Qorti tal-Ġustizzja tal-Unjoni Ewropea. Is-sentenzi li jingħataw mill-Qorti tal-Ġustizzja skont klawżola ta’ arbitraġġ fi ftehim ta’għotja u/jew kuntratt skont il-Programm Kwadru għandhom jiġu infurzati bl-istess termini.[1] ĠU L 292, 15.11.1996, p. 2.[2] ĠU L 312, 23.12.1995, p. 1.--------------------------------------------------


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 |
 52013PC0226
 Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se stanoví některá přechodná ustanovení o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a kterým se mění nařízení (EU) č. [...] [nařízení o rozvoji venkova], pokud jde o zdroje a jejich rozdělení v roce 2014, a kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 73/2009 a nařízení (EU) č. [...] [nařízení o přímých platbách], (EU) č. [...] [horizontální nařízení] a (EU) č. [...] [nařízení o jednotné společné organizace trhů], pokud jde o jejich použití v roce 2014 /* COM/2013/0226 final - 2013/0117 (COD) */
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU
 Evropská komise intenzivně pracuje
 na dosažení dohody mezi orgány EU o reformě společné
 zemědělské politiky, díky níž bude moci reformovaná SZP vstoupit
 v platnost dne 1. ledna 2014.
 Vzhledem k tomu, že cílem je dosažení
 dohody mezi orgány EU o víceletém finančním rámci a politická dohoda
 o reformě společné zemědělské politiky (SZP)
 před létem 2013, se předpokládá, že právní základy
 reformované SZP vstoupí v platnost dne 1. ledna 2014.
 Nicméně jsou zapotřebí přechodná
 pravidla k vymezení technických opatření, která umožní plynulé
 přizpůsobení novým podmínkám a zároveň zajistí kontinuitu
 různých forem podpory v rámci SZP.
 Pokud jde o přímé platby, musí být
 dána dostatečně dlouhá doba na to, aby se členské státy,
 a zejména jejich platebních agentury, mohly dostatečně
 připravit a podrobně zemědělce informovat o nových
 pravidlech v dostatečném předstihu. Z toho důvodu bude
 s žádostmi na rok 2014 nakládáno podle přechodných pravidel.
 Pokud jde o druhý pilíř, vymezení
 přechodných pravidel mezi dvěma programovými obdobími
 představuje běžnou praxi. Přechodná pravidla jsou obecně
 potřebná k překlenutí dvou po sobě jdoucích programových
 období, jak se již ukázalo na začátku stávajícího programového
 období. Pro rozvoj venkova je však tentokrát zapotřebí určitých
 zvláštních přechodných ujednání, jež mají zejména řešit
 důsledky, které vyplývají ze zpoždění nového režimu přímých
 plateb, ve vztahu k některým opatřením pro rozvoj venkova, zejména
 pokud jde o referenční stav u agroenvironmentálních a
 klimatických opatření a uplatňování pravidel podmíněnosti.
 Přechodná opatření jsou nutná i k tomu, aby se zajistilo,
 že členské státy budou moci v roce 2014 pokračovat v
 přijímání nových závazků u opatření týkajících se plochy
 a zvířat, a to i v případě, že byly zdroje
 pro stávající období vyčerpány. Tyto nové závazky, jakož
 i odpovídající probíhající závazky jsou způsobilé k financování
 z nového finančního rámce z programů rozvoje venkova
 příštího programového období.
 U horizontálního nařízení se kvůli
 jeho provázanosti s přímými platbami přechodná opatření
 omezují jen na zemědělský poradenský systém, integrovaný
 administrativní a kontrolní systém a podmíněnost.
 S ohledem na výše uvedené
 skutečnosti je zapotřebí, aby Rada a Evropský parlament přijaly
 před koncem roku zvláštní přechodná pravidla a v
 případě nutnosti i změnily stávající základní akty současné
 SZP.
 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
 ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 U přechodných pravidel nebylo nutno
 využít konzultací se zúčastněnými stranami ani posouzení dopadů,
 neboť tyto úpravy vycházejí ze stavu diskusí mezi orgány
 o víceletém finančním rámci a reformě SZP.
 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
 U přímých plateb stanoví přechodná
 opatření za prvé prodloužení hlavních prvků stávajících režimů –
 režimu jednotné platby, režimu jednotné platby na plochu
 a režimů vázaných na produkci, a to i těch, které byly
 přiznány jako zvláštní podpora podle článku 68 – pro rok podání
 žádosti 2014. Za druhé jsou do těchto opatření začleněny,
 s výhradou souhlasu Evropského parlamentu, finanční dopady
 závěrů Evropské rady ze dne 8. února, včetně zahájení
 procesu vnější konvergence. Zavedení přechodných opatření
 znamená, že některá data zařazená do návrhu Komise pro
 přímou podporu po roce 2013 bude třeba odpovídajícím způsobem
 přizpůsobit, aby se zajistil soulad s touto předlohou
 nařízení.
 Pro rozvoj venkova bude nutno stanovit
 přechodná pravidla, aby se vymezilo, jak se současná opatření
 převedou do příštího programového období, včetně
 jejich financování z nového finančního rámce. Kromě toho tato
 pravidla vymezují, jaká pravidla pro referenční stav a podmíněnost by
 se měla v roce 2014 uplatňovat. Dále tato pravidla zavádějí
 přechodná ustanovení pro Chorvatsko.
 Přechodná opatření též obsahují
 ustanovení týkající se možnosti členských států převádět
 finanční prostředky mezi pilíři. Tento mechanismus flexibility
 je prvkem reformy SZP, o němž má být rozhodnuto řádným legislativním
 postupem. K dané záležitosti přijaly stanovisko Evropský parlament dne 13.
 března 2013 a Rada pro zemědělství dne 19. března 2013.
 Zatímco Rada převzala závěry Evropské rady k víceletému
 finančnímu rámci, Evropský parlament zvýšil procentní podíly, které
 navrhla Komise, na 15 % u převodu do druhého pilíře a
 na 10 % u převodů do prvního pilíře, s tím,
 že převody do prvního pilíře by byly umožněny pouze těm
 členským státům, jejichž průměrná platba je
 pod hranicí 90 % průměru EU. Aby se mohlo uvést, že
 stávajícím návrhem není dotčeno konečné rozhodnutí, které k
 tomuto konkrétnímu prvku učiní zákonodárce, byly části článku
 zařazené do přechodných opatření, jež se odlišují
 od článku 14 návrhu Komise pro přímou podporu po roce 2013,
 uvedeny v hranatých závorkách.
 4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Tato předloha nařízení pouze provádí
 návrhy Komise týkající se víceletého finančního rámce a reformy SZP
 pro rozpočtový rok 2015 s ohledem na závěry Evropské rady
 ze dne 8. února 2013. Zahrnuje vnější konvergenci přímých plateb,
 flexibilitu mezi pilíři SZP a sazbu spolufinancování pro rozvoj
 venkova. Nové prvky vyplývající ze závěrů Evropské rady ze
 dne 8. února 2013 jsou uvedeny v hranatých závorkách do doby, než
 bude dosaženo konečné dohody o víceletém finančním rámci.
 U přímých plateb odpovídají závěry
 Evropské rady ze dne 8. února 2013, oproti návrhu Komise, snížení ve
 výši 830 milionů EUR (v současných cenách)
 v rozpočtovém roce 2015 (odpovídající roku podání žádosti 2014 pro
 přímé platby). Rozdělení stropů přímých plateb mezi
 členskými státy zohledňuje vnější konvergenci, která by
 měla být zahájena od rozpočtového roku 2015. Oproti návrhu
 Komise upravují závěry Evropské rady časový rámec konvergence (6 let)
 a přidávají minimální částku ve výši 196 EUR/ha, jíž má být
 dosaženo do rozpočtového roku 2020.
 Oproti návrhu Komise se podle závěrů
 Evropské rady zvyšuje flexibilita mezi pilíři. Bude rozpočtově
 neutrální, neboť přesně tytéž částky, které budou sníženy
 z jednoho fondu (EZZF nebo EZFRV), se uvolní v druhém fondu (EZZF
 nebo EZFRV).
 Pokud jde o rozvoj venkova, tato
 předloha nařízení má zajistit pokračování řady
 opatření, která zahrnují víceleté závazky. Tato ustanovení nemají žádný
 finanční dopad, neboť přidělené prostředky
 na rozvoj venkova zůstávají beze změn. Rozdělení plateb
 v čase by nicméně mohlo být mírně odlišné než v jiném
 případě, ale v této fázi to nelze kvantifikovat.
 Podrobnosti o finančním dopadu
 tohoto návrhu jsou uvedeny ve finančním výkazu, který je připojen k
 návrhům.
 2013/0117 (COD)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
 RADY,
 kterým se stanoví některá přechodná
 ustanovení o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského
 zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a kterým se
 mění nařízení (EU) č. [...] [nařízení o rozvoji
 venkova], pokud jde o zdroje a jejich rozdělení v roce
 2014, a kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 73/2009 a nařízení
 (EU) č. [...] [nařízení o přímých platbách], (EU) č. [...]
 [horizontální nařízení] a (EU) č. [...] [nařízení o
 jednotné společné organizace trhů], pokud jde o jejich použití v roce
 2014
 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
 UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
 unie, a zejména na čl. 43 odst. 2 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 po postoupení návrhu legislativního aktu
 vnitrostátním parlamentům,
 s ohledem na stanovisko Evropského
 hospodářského a sociálního výboru[1],
 s ohledem na stanovisko Výboru
 regionů[2],
 v souladu s řádným legislativním
 postupem,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1) Nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (EU) č. [...] ze dne [...] o podpoře
 pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj
 venkova (EZFRV) [nařízení o rozvoji venkova][3], které se
 má použít ode dne 1. ledna 2014, stanoví pravidla týkající se podpory
 poskytované Unií na rozvoj venkova a zrušuje nařízení Rady (ES)
 č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj
 venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova
 (EZFRV)[4],
 aniž je dotčeno další uplatňování prováděcích nařízení k
 uvedenému nařízení, a to až do doby, než budou zrušena Komisí. Pro
 usnadnění přechodu ze stávajících režimů podpor podle
 nařízení (ES) č. 1698/2005 na nový legislativní rámec,
 který se vztahuje na programové období, které začíná dnem 1. ledna
 2014 (dále jen „nové programové období“), by měla být přijata
 přechodná pravidla, aby se zabránilo obtížím nebo zpožděním při
 provádění podpory rozvoje venkova, které mohou vznikat kvůli
 době přijetí nových programů rozvoje venkova. Z tohoto
 důvodu by mělo být stanoveno, že členské státy mohou
 v roce 2014 u některých opatření pokračovat
 v přijímání právních závazků v rámci svých stávajících
 programů rozvoje venkova a že výsledné výdaje jsou
 způsobilé pro podporu v novém programovém období.
 (2) S ohledem
 na podstatnou změnu metody pro vymezení oblastí s významnými
 přírodními omezeními navrhovanou pro následující programové období by
 mělo být stanoveno, že u nových právní závazků přijatých v roce
 2014 se neuplatní povinnost zemědělce pokračovat
 v zemědělské činnosti v dané oblasti po dobu 5 let.
 (3) K zajištění právní
 jistoty při přechodu je třeba stanovit, že výdaje
 uskutečněné podle nařízení (ES) č. 1698/2005
 v rámci opatření týkajících se plochy a zvířat by měly
 být způsobilé pro příspěvek z EZFRV v novém
 programovém období, mají-li se ještě uskutečnit platby. V zájmu
 řádného finančního řízení a účinného provádění
 programů by tyto výdaje měly být jasně uvedeny v programech
 rozvoje venkova a v řídicích a kontrolních systémech
 členských států. Aby se zamezilo zbytečné složitosti
 finančního řízení programů rozvoje venkova v novém
 programovém období, je třeba stanovit, že se sazby spolufinancování nového
 programového období vztahují na přechodné výdaje.
 (4) Nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (EU) č. [...] ze dne [...], kterým se stanoví pravidla pro
 přímé platby zemědělcům v režimech podpory v rámci
 společné zemědělské politiky [nařízení o přímých
 platbách][5],
 stanovuje nové režimy podpor a má se použít od 1. ledna 2014. Uvedené datum použitelnosti by nedovolilo, aby byla
 zavedena včas správní a praktická opatření potřebná k
 podání žádostí pro rok 2014. Z tohoto
 důvodu je nutné, aby používání nového režimu přímých plateb režimu
 bylo odloženo o jeden rok. Nařízení Rady
 (ES) č. 73/2009 ze dne 19. ledna 2009, kterým se stanoví
 společná pravidla pro režimy přímých podpor pro zemědělce
 v rámci společné zemědělské politiky a kterým se
 zavádějí některé režimy podpor pro zemědělce v rámci
 společné zemědělské politiky a kterým se zavádějí
 některé režimy podpor pro zemědělce[6], by proto
 mělo i nadále tvořit základ pro poskytování podpory
 příjmů pro zemědělce v kalendářním roce 2014
 při současném zohlednění [nařízení, kterým se stanoví
 víceletý finanční rámec[7]].
 (5) Vzhledem k tomu,
 že nařízení (ES) č. 73/2009 se bude v roce 2014 nadále
 používat, a v zájmu zajištění soudržnosti při provádění
 ustanovení o podmíněnosti a dodržení norem požadovaných některými
 opatřeními by mělo být stanoveno, že příslušná ustanovení, která
 platí v programovém období 2007–2013, se nadále použijí až
 do okamžiku, kdy se začne uplatňovat nový právní rámec. Ze
 stejných důvodů by mělo být stanoveno, že ustanovení
 týkající se doplňkových vnitrostátních přímých plateb pro Chorvatsko,
 která se používají v roce 2013, se budou uplatňovat i nadále.
 (6) Podle článku 76 nařízení Evropského parlamentu a Rady
 (EU) č. [...] [horizontální nařízení][8] budou
 moci členské státy vyplácet zálohy pro přímé platby. Podle
 nařízení (ES) č. 73/2009 musí být takováto možnost povolena
 Komisí. Ze zkušeností s prováděním režimů přímých podpor
 vyplývá, že je vhodné umožnit zemědělcům, aby jim byly
 zálohy vyplaceny. U žádostí podaných v roce 2014 by tyto zálohy měly
 být omezeny až na 50 % plateb v rámci režimů podpor uvedených
 v příloze I nařízení (ES) č. 73/2009 a až
 na 80 % platby na hovězí a telecí maso.
 (7) Za účelem dodržování
 [nařízení, kterým se stanoví víceletý finanční rámec],
 a zejména vyrovnání částky, která je k dispozici pro
 poskytování přímých podpor pro zemědělce, jakož i mechanismu
 vnější konvergence, je nutné pro rok 2014 upravit vnitrostátní stropy
 stanovené v příloze VIII nařízení (ES) č. 73/2009. Úprava vnitrostátních stropů
 rozhodně ovlivní částky, které mohou jednotliví
 zemědělci v roce 2014 obdržet jako přímé platby. Proto
 by měl být stanoveno, jakým způsobem uvedená úprava
 ovlivní hodnotu platebních nároků a úroveň dalších
 přímých plateb.
 (8) Ze zkušeností získaných
 při finančním provádění nařízení (ES) č. 73/2009
 vyplynulo, že je zapotřebí vyjasnit určitá ustanovení, zejména
 pokud jde o prvky, k nimž se vztahují číselné údaje stanovené
 v příloze VIII uvedeného nařízení, a souvislost
 s možností udělenou členským státům, díky níž mohou nevyužité
 fondy z režimu jednotné platby použít k financování zvláštní podpory. Jelikož článek 40
 nařízení (ES) č. 73/2009 je nutno upravit tak, aby bylo jasné,
 jak budou muset členské státy zohlednit rozdíly vnitrostátních
 stropů, je to vhodné využít jako příležitost k vyjasnění
 znění příslušných ustanovení.
 (9) Podle nařízení (ES)
 č. 73/2009 měly členské státy možnost rozhodnout, že použijí
 určitý procentní podíl svého vnitrostátního stropu pro zvláštní podporu
 svých zemědělců, a měly i možnost přezkoumat
 předchozí rozhodnutí a rozhodnout o změně či ukončení
 takové podpory. Je
 vhodné stanovit dodatečný přezkum těchto rozhodnutí
 s účinkem od kalendářního roku 2014. Zároveň
 je třeba oproti plánovanému ukončení v roce 2013 prodloužit o
 jeden rok dobu trvání zvláštních podmínek, za kterých je v některých
 členských státech vyplácena zvláštní podpora podle čl. 69
 odst. 5 nařízení (ES) č. 73/2009, aby se předešlo
 narušením ve vztahu k míře podpory.
 (10) Režim jednotné platby na plochu stanovený v nařízení (ES)
 č. 73/2009 byl přechodné povahy a měl skončit dne
 31. prosince 2013. Vzhledem k tomu, že nový režim základní platby
 nahradí režim jednotné platby až od 1. ledna 2015, prodloužení režimu
 jednotné platby na plochu pro rok 2014 je nezbytné, aby nové členské
 státy nemusely uplatňovat režim jednotné platby pouze po dobu jednoho
 roku.
 (11) Aby mohly členské státy
 řešit potřeby svých zemědělských odvětví nebo posílit
 své politiky rozvoje venkova s větší flexibilitou, měly by mít
 možnost převodu finančních prostředků ze svých stropů
 přímých plateb do svých podpor určených na rozvoj venkova
 a z podpor určených na rozvoj venkova do svých
 stropů přímých plateb. Zároveň by měla být členským
 státům, ve kterých úroveň přímé podpory zůstává nižší než
 90 % průměrné výše podpory v Unii, dána možnost převádět
 dodatečné prostředky z jejich podpor určených na rozvoj venkova
 do jejich stropů přímých plateb. Této možnosti by mělo být
 využito s určitými omezeními, a to pouze jednou na celou
 dobu rozpočtových let 2015–2020.
 (12) Podle článku 22
 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES ze dne 23.
 října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství
 v oblasti vodní politiky[9],
 se směrnice Rady 80/68/EHS ze dne 17. prosince 1979 o ochraně
 podzemních vod před znečišťováním některými
 nebezpečnými látkami[10]
 zrušuje ode dne 22. prosince 2013. Aby byla zachována pravidla v rámci
 podmíněnosti, která se týkají ochrany podzemních vod, je vhodné upravit
 oblast působnosti podmíněnosti a vymezit normu dobrého
 zemědělského a environmentálního stavu zahrnující požadavky
 článků 4 a 5 směrnice 80/68/EHS.
 (13) Nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (EU) č. [...] [nařízení o jednotné
 společné organizaci trhů][11]
 stanoví začlenění podpory pro chov bource morušového do režimu
 přímé podpory, a tím je dáno jeho vynětí z nařízení (EU)
 č. [...] [nařízení o jednotné společné organizaci
 trhů]. Z důvodu opožděného uplatňování nového režimu
 přímé podpory je vhodné zajistit pokračování podpor
 v odvětví bource morušového o jeden rok.
 (14) Kromě toho by se
 ustanovení týkající se zemědělského poradenského systému, integrovaného
 administrativního a kontrolního systému a podmíněnosti stanovená
 v uvedeném pořadí v hlavě III, hlavě V kapitole II a
 hlavě VI nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU)
 č. [...] o financování, řízení a sledování
 společné zemědělské politiky [horizontální nařízení][12] měla
 používat ode dne 1. ledna 2015.
 (15) Po vložení článku
 136a do nařízení (ES) č. 73/2009 a nahrazení
 článku 14 nařízení (EU) č. [nařízení o přímých
 platbách], které se použije od 1. ledna 2015, je třeba pozměnit odkazy
 na článek 14 nařízení (EU) č. [nařízení o
 přímých platbách] v nařízení (EU) č. [...]
 [nařízení o rozvoji venkova].
 (16) Nařízení (ES)
 č. 73/2009, (EU) č. [...] [nařízení o přímých
 platbách], (EU) č. [...] [horizontální nařízení], (EU)
 č. [...] [nařízení o jednotné společné organizaci
 trhů] a (EU) č. [...] [nařízení o rozvoji venkova] by
 proto měla být odpovídajícím způsobem změněna.
 (17) Toto nařízení by se
 mělo použít ode dne 1. ledna 2014. Aby se zamezilo překrývání mezi
 pravidly pro flexibilitu mezi pilíři stanovenými v nařízení
 (ES) č. 73/2009 a nařízení (EU) č. [nařízení
 o přímých platbách] ve znění tohoto nařízení, je vhodné
 stanovit, že uvedená konkrétní změna nařízení (ES) č. 73/2009
 se má použít ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost
 a že změny nařízení (EU) č. [nařízení o
 přímých platbách], včetně odkladu jeho použití na 1. ledna 2015,
 se mají použít ode dne vstupu nařízení (EU) č. [nařízení o
 přímých platbách] v platnost. Kromě toho by se změna příloh
 II a III nařízení (ES) č. 73/2009 měla použít ode
 dne 22. prosince 2013,
 PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
 KAPITOLA 1
 Přechodná ustanovení
 o podpoře pro rozvoj venkova
 Článek 1
 Právní závazky podle nařízení (ES) č. 1698/2005 v roce 2014
 1. Odchylně od článku 94
 nařízení (EU) č. [...] [nařízení o rozvoji venkova] v
 případě opatření uvedených v čl. 36 písm. a)
 bodě i) až v) a písm. b) bodě iv) a v) nařízení
 (ES) č. 1698/2005 mohou členské státy do přijetí
 příslušného programu rozvoje venkova na programové období 2014–2020
 pokračovat v roce 2014 v přijímání nových právních závazků
 vůči příjemcům podle programů rozvoje venkova
 přijatých na základě nařízení (ES) č. 1698/2005,
 a to i po vyčerpání finančních zdrojů na programové
 období 2007–2013. Výdaje vzniklé na základě těchto závazků
 jsou způsobilé v souladu s článkem 3 tohoto nařízení.
 2. Podmínka z čl. 14
 odst. 2 druhé odrážky nařízení Rady (ES) č. 1257/1999[13] se
 nepoužije na nové právní závazky přijaté členskými státy
 v roce 2014 podle čl. 36 písm. a) bodu i) a ii)
 nařízení (ES) č. 1698/2005.
 Článek 2
 Pokračující používání článků 50a a 51 nařízení (ES) č.
 1698/2005
 Odchylně od článku 94
 nařízení (EU) č. [...] [nařízení o rozvoji venkova] se
 články 50a a 51 nařízení (ES) č. 1698/2005 nadále
 použijí do dne 31. prosince 2014 v souvislosti s operacemi
 vybranými v rámci programů rozvoje venkova z programového období
 2014–2020 podle čl. 22 odst. 1 písm. a) a b)
 nařízení (EU) č. [...] [nařízení o rozvoji venkova], pokud
 jde o roční prémii, a podle článků 29 až 32 a 34 a 35
 uvedeného nařízení.
 Článek 3
 Způsobilost některých druhů výdajů
 1. Odchylně
 od čl. 7 odst. 1 nařízení (EU) č. [...]
 [nařízení o rozvoji venkova] jsou výdaje na právní závazky
 vůči příjemcům přijaté v rámci opatření
 uvedených v čl. 36 písm. a) bodě i) až v)
 a písm. b) bodě iv) a v) nařízení (ES)
 č. 1698/2005 a u roční prémie v rámci opatření
 uvedených v čl. 36 písm. b) bodě i) a iii) uvedeného
 nařízení způsobilé pro příspěvek z EZFRV
 v programovém období 2014–2020 v těchto případech:
 a) u plateb, které se uskuteční mezi 1.
 lednem 2014 a 31. prosincem 2015, pokud již byly přidělené
 finanční prostředky na dotyčné opatření
 příslušného programu přijatého podle nařízení (ES)
 č. 1698/2005 vyčerpány, a
 b) u plateb, které se uskuteční po
 31. prosinci 2015.
 2. Výdaje uvedené v odstavci 1
 jsou způsobilé pro příspěvek z EZFRV v programovém
 období 2014–2020 za těchto podmínek:
 a) takový výdaj se stanoví
 v příslušném programu rozvoje venkova na programové období 2014–2020;
 b) použije se sazba příspěvku
 z EZFRV odpovídajícího opatření podle nařízení (EU)
 č. [...] [nařízení o rozvoji venkova], jak je stanoveno
 v příloze I tohoto nařízení;
 c) členské státy zajistí, aby
 příslušné přechodné operace byly jasně určeny
 prostřednictvím jejich řídicích a kontrolních systémů.
 Článek 4
 Použití některých ustanovení nařízení (ES) č. 73/2009 v roce
 2014
 1. Pro rok 2014 se odkaz na hlavu VI
 kapitolu I nařízení (EU) č. [horizontální nařízení]
 v článcích 29, 30, 31 a 34 nařízení (EU) č. [...]
 [nařízení o rozvoji venkova] považuje za odkaz na články 5
 a 6 nařízení (ES) č. 73/2009 a přílohy II
 a III uvedeného nařízení.
 2. Pro rok 2014 se odkaz
 v čl. 40a odst. 1 nařízení (EU) č. [...]
 [nařízení o rozvoji venkova] na článek 17a nařízení (EU)
 č. [nařízení o přímých platbách] považuje za odkaz na článek
 132 nařízení (ES) č. 73/2009. Pro tentýž rok se odkaz
 v čl. 40a odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. [...]
 [nařízení o rozvoji venkova] na článek 16a nařízení (EU)
 č. [nařízení o přímých platbách] považuje za odkaz
 na článek 121 nařízení (ES) č. 73/2009.
 KAPITOLA 2
 Změny
 Článek 5
 Změny nařízení (ES) č. 73/2009
 1. Nařízení (ES) č. 73/2009
 se mění takto:
 1) V článku 29 se doplňuje nový
 odstavec, který zní:
 „5. Odchylně od odstavce 2 mohou
 členské státy vyplácet od 16. října 2014
 zemědělcům zálohy ve výši až 50 % přímých plateb
 v rámci režimů podpor uvedených v příloze I, pokud jde o
 žádosti podané v roce 2014.
 U plateb na hovězí a telecí
 maso stanovených v hlavě IV kapitole 1 oddílu 11 mohou členské
 státy zvýšit částku uvedenou v prvním pododstavci až
 na 80 %.“
 2) Článek 40 se nahrazuje tímto:
 „Článek
 40
 Vnitrostátní stropy
 1. Pro každý členský stát a každý
 rok se celková hodnota všech přiznaných platebních nároků,
 vnitrostátní rezervy podle článku 41 a stropů stanovených podle
 čl. 51 odst. 2 a čl. 69 odst. 3 rovná
 příslušnému vnitrostátnímu stropu stanovenému v příloze VIII.
 2. Členský stát popřípadě
 použije lineární snížení/zvýšení hodnoty všech platebních nároků a/nebo
 částky vnitrostátní rezervy podle článku 41, aby zajistil dodržování
 stropu stanoveného v příloze VIII.
 3. Aniž je dotčen článek 25
 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. [horizontální
 nařízení]*, částky přímých plateb, které mohou být poskytnuty
 v členském státě pro kalendářní rok 2014 podle
 článků 34, 52, 53 a 68 tohoto nařízení
 a na podporu pro chovatele bource morušového podle článku 111
 nařízení (ES) č. 1234/2007, nesmí být vyšší než stropy stanovené
 v příloze VIII tohoto nařízení pro uvedený rok. Je-li to
 nezbytné a v zájmu dodržení stropů stanovených v příloze
 VIII použijí členské státy lineární snížení částek přímých
 plateb pro kalendářní rok 2014.
 * Úř. věst. L..., ..., s. ... .“
 3) V čl. 51 odst. 2 se
 doplňuje nový pododstavec, který zní:
 „Pro rok 2014 jsou stropy pro přímé platby
 uvedené v článcích 52 a 53 totožné se stropy stanovenými pro rok
 2013, násobeno koeficientem, který se pro každý dotčený členský stát
 vypočte vydělením vnitrostátního stropu pro rok 2014 uvedeným
 v příloze VIII vnitrostátním stropem pro rok 2013. Toto vynásobení se
 vztahuje pouze na ty členské státy, v nichž je vnitrostátní
 strop stanovený v příloze VIII pro rok 2014 nižší než vnitrostátní
 strop pro rok 2013.“
 4) V čl. 68 odst. 8 se úvodní
 slova nahrazují tímto:
 „8. Do...[14]
 mohou členské státy, které učinily rozhodnutí podle čl. 69 odst.
 1, toto rozhodnutí přezkoumat a rozhodnout, že od roku 2014:“
 5) Článek 69 se mění takto:
 a) Odstavec 1 se nahrazuje tímto:
 „1. Členské státy mohou rozhodnout do 1. srpna 2009, 1. srpna
 2010, 1. srpna 2011, 1. září 2012 nebo do [...[15]] použít
 od roku následujícího po tomto rozhodnutí, nebo v případě
 rozhodnutí přijatého ze strany [...] od roku 2014, až 10 % svých
 vnitrostátních stropů uvedených v článku 40, nebo
 v případě Malty částku 2 000 000 EUR na zvláštní
 podporu podle čl. 68 odst. 1.“
 b) V odstavci 3 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
 „Jedině pro účely zajištění souladu
 s vnitrostátními stropy podle čl. 40 odst. 2 a pro výpočet podle
 čl. 41 odst. 1 se částky použité na poskytnutí podpory uvedené v
 čl. 68 odst. 1 písm. c) odečtou od vnitrostátního stropu uvedeného v
 čl. 40 odst. 1. Počítají se jako přidělené platební nároky.“
 c) V odstavci 5 první větě se výraz „2013“ nahrazuje výrazem
 „2014“.
 d) V odstavci 6 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
 „Jedině pro účely zajištění souladu
 s vnitrostátními stropy podle čl. 40 odst. 2 a pro výpočet podle
 čl. 41 odst. 1, v případě, že členský stát využije možnosti
 stanovené v prvním pododstavci písm. a) tohoto odstavce, se uvedená částka
 nepočítá jako součást stropů určených podle odstavce 3
 tohoto článku.“
 6) V článku 90 se odstavec 3 nahrazuje
 tímto:
 „3. Částka podpory na hektar, na který lze poskytnout podporu, se
 stanoví tak, že se výnosy uvedené v odstavci 2 vynásobí těmito
 referenčními částkami:
 Bulharsko: [520,20] EUR
 Řecko: [234,18] EUR
 Španělsko: [362,15] EUR
 Portugalsko: [228,00] EUR.“
 7) V článku 122 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
 „3. Režim jednotné platby na plochu lze
 využívat do 31. prosince 2014.“
 8) V článku 131 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
 „1. Nové
 členské státy uplatňující režim jednotné platby na plochu mohou do 1.
 srpna 2009, 1. srpna 2010, 1. srpna 2011, 1. září 2012 nebo do [...[16]] rozhodnout,
 že od roku následujícího po tomto rozhodnutí, nebo v případě
 rozhodnutí přijatého ze strany [...[17]] od roku 2014, využijí až 10 % svých
 vnitrostátních stropů uvedených v článku 40 na poskytnutí podpory
 zemědělcům podle čl. 68 odst. 1 a v souladu s
 příslušnými ustanoveními hlavy III kapitoly 5.“
 9) V hlavě VI se vkládá nový článek 136a, který zní:
 „Článek 136a
 Flexibilita mezi pilíři
 „1. Před ..[18] mohou
 členské státy rozhodnout, že uvolní až [15] % svých ročních
 vnitrostátních stropů na kalendářní roky 2014 až 2019, jak je
 stanoveno v příloze VIII tohoto nařízení pro rok 2014 a v
 příloze II nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU)
 č. [nařízení o přímých platbách] ** pro roky 2015–2019,
 jako dodatečnou podporu na opatření v rámci programů
 rozvoje venkova, která jsou financována v rámci EZFRV podle nařízení
 Evropského parlamentu a Rady (EU) č. [...] [nařízení o
 rozvoji venkova]*. V důsledku toho již odpovídající částka nebude k
 dispozici pro poskytování přímých plateb.
 Rozhodnutí uvedené v prvním pododstavci je
 oznámeno Komisi do data uvedeného ve zmíněném pododstavci.
 Procentní podíl oznámený v souladu s druhým
 pododstavcem je pro roky uvedené v prvním pododstavci stejný.
 2. [Členské státy], které nevyužijí
 možnosti podle odstavce 1, [mohou před ...[19]
 rozhodnout, že uvolní až [15] % částky přidělené na
 opatření podpory v rámci programů rozvoje venkova, která
 jsou v období 2015–2020 financována v rámci EZFRV podle nařízení
 (EU) č. [...] [nařízení o rozvoji venkova], jako prostředky
 na přímé platby podle tohoto nařízení a nařízení (EU) č.
 [nařízení o přímých platbách]. Bulharsko, Estonsko, Finsko, Lotyšsko,
 Litva, Polsko, Portugalsko, Rumunsko, Slovensko, Španělsko, Švédsko
 a Spojené království mohou rozhodnout, že uvolní [dodatečných] [10 %]
 částky přidělené v rámci rozvoje venkova jako
 prostředky na přímé platby. V důsledku toho již odpovídající
 částka nebude k dispozici jako podpora na opatření v rámci
 programů rozvoje venkova.
 Rozhodnutí uvedené v prvním pododstavci je
 oznámeno Komisi do data uvedeného ve zmíněném pododstavci.
 Procentní podíl oznámený v souladu s druhým
 pododstavcem je pro roky uvedené v odst. 1 prvním pododstavci stejný.
 3. S cílem zohlednit rozhodnutí
 oznámená členskými státy v souladu s odstavci 1 a 2 se
 Komise v souladu s článkem 141a zmocňuje
 k přijímání aktů v přenesené pravomoci, jimiž se
 přezkoumají stropy stanovené v příloze VIII.
 * Úř. věst. L..., ..., s. ... .
 ** Úř. věst. L..., ..., s. ... .“
 10) Článek 141a se nahrazuje tímto:
 „Článek 141a
 Výkon přenesené pravomoci
 1. Pravomoc přijímat akty v
 přenesené pravomoci je svěřena Komisi za podmínek stanovených v
 tomto článku.
 2. Pravomoc přijímat akty v
 přenesené pravomoci uvedená v článku 11a je svěřena Komisi
 na dobu od 1. září 2012 do 31. prosince 2014. Pravomoc přijímat akty
 v přenesené pravomoci uvedená v čl. 136a odst. 3 je
 svěřena Komisi na dobu od [...[20]] do 31. prosince 2014.
 3. Evropský parlament nebo Rada mohou
 přenesení pravomoci uvedené v článku 11a a čl. 136a odst. 3
 kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se ukončuje přenesení pravomoci
 v něm blíže určené. Rozhodnutí nabývá účinku prvním dnem po
 zveřejnění v Úředním věstníku Evropské unie,
 nebo k pozdějšímu dni, který je v něm upřesněn. Nedotýká se
 platnosti již platných aktů přijatých v přenesené
 pravomoci.
 4. Přijetí aktu v přenesené
 pravomoci Komise neprodleně oznámí současně Evropskému
 parlamentu a Radě.
 5. Akt v přenesené pravomoci
 přijatý podle článku 11a a čl. 136a odst. 3 vstoupí v platnost,
 pouze pokud proti němu Evropský parlament nebo Rada nevysloví námitky ve
 lhůtě dvou měsíců ode dne, kdy jim byl tento akt oznámen,
 nebo pokud Evropský parlament i Rada před uplynutím této lhůty
 informují Komisi o tom, že námitky nevysloví. Z podnětu Evropského
 parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva měsíce.
 11) Přílohy II, III a VIII se mění v
 souladu s přílohou II tohoto nařízení.
 Článek 6
 Změny nařízení (EU) č. [...] [nařízení o přímých
 platbách]
 Nařízení
 (EU) č. [...] [nařízení o přímých platbách] se mění takto:
 1) V článku 6 se odstavec 2
 nahrazuje tímto:
 „2. S cílem
 zohlednit vývoj v souvislosti s celkovými maximálními částkami
 přímých plateb, které mohou být poskytnuty, včetně těch,
 které vyplývají z rozhodnutí přijatých členskými státy v souladu
 s článkem 136a nařízení (ES) č. 73/2009 a článkem 14
 tohoto nařízení, a těch, které vyplývají z uplatňování
 druhého pododstavce článku 17b tohoto nařízení, se Komise za
 účelem přezkoumání vnitrostátních stropů stanovených v
 příloze II tohoto nařízení zmocňuje k přijímání aktů
 v přenesené pravomoci v souladu s článkem 55 tohoto
 nařízení.“
 2) Článek 14 se nahrazuje
 tímto:
 „Článek
 14
 Flexibilita mezi pilíři
 „1. Před ...[21] mohou
 členské státy rozhodnout, že uvolní až [15] % svých ročních
 vnitrostátních stropů na kalendářní roky 2014 až 2019, jak je
 stanoveno v příloze VIII nařízení (ES) č. 73/2009 pro rok
 2014 a v příloze II tohoto nařízení pro roky 2015–2019, jako
 dodatečnou podporu na opatření v rámci programů rozvoje
 venkova, která jsou financována v rámci EZFRV podle nařízení (EU)
 č. [...] [nařízení o rozvoji venkova]. V důsledku toho již
 odpovídající částka nebude k dispozici pro poskytování přímých
 plateb.
 Rozhodnutí uvedené v prvním pododstavci je
 oznámeno Komisi do data uvedeného ve zmíněném pododstavci.
 Procentní podíl oznámený v souladu s druhým
 pododstavcem je pro roky uvedené v prvním pododstavci stejný.
 2. [Členské státy], které nevyužijí
 možnosti podle odstavce 1, [mohou před ...[22]
 rozhodnout, že uvolní až [15] % částky přidělené na
 opatření podpory v rámci programů rozvoje venkova, která
 jsou v období 2015–2020 financována v rámci EZFRV podle nařízení
 (EU) č. [...] [nařízení o rozvoji venkova], jako prostředky
 na přímé platby podle nařízení (ES) č. 73/2009 a tohoto
 nařízení. Bulharsko, Estonsko, Finsko, Lotyšsko, Litva, Polsko,
 Portugalsko, Rumunsko, Slovensko, Španělsko, Švédsko a Spojené
 království mohou rozhodnout, že uvolní [dodatečných] [10 %]
 částky přidělené v rámci rozvoje venkova jako
 prostředky na přímé platby. V důsledku toho již odpovídající
 částka nebude k dispozici jako podpora na opatření v rámci
 programů rozvoje venkova.
 Rozhodnutí uvedené v prvním pododstavci je
 oznámeno Komisi do data uvedeného ve zmíněném pododstavci.
 Procentní podíl oznámený v souladu s druhým
 pododstavcem je pro roky uvedené v odst. 1 prvním pododstavci stejný.“
 3) V čl. 57 odst. 2 se za
 první pododstavec vkládá nový pododstavec, který zní:
 Nadále se však používá na žádosti o podporu
 týkající se roků podání žádosti, které začínají před 1. lednem
 2015.“
 4) V článku 59 se druhý a
 třetí pododstavec nahrazují tímto:
 „Použije se ode dne 1. ledna 2015.
 Ustanovení čl. 20 odst. 5, čl. 22 odst.
 6, čl. 35 odst. 1, čl. 37 odst. 1 a článek 39 se však použijí
 ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.“
 Článek 7
 Změna nařízení (EU) č. [...] [horizontální nařízení]
 Článek 115 nařízení (EU) č.
 [...][horizontální nařízení] se nahrazuje tímto:
 „Článek
 115
 Vstup v platnost a použitelnost
 Toto nařízení vstupuje v platnost
 sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 Použije se ode dne 1. ledna 2014
 s těmito výjimkami:
 a) články 7, 8 a 9 se použijí ode
 dne 16. října 2013;
 b) články 18, 42, 43 a 45 se
 použijí ode dne 16. října 2013, pokud jde o výdaje vzniklé od 16.
 října 2013;
 c) hlava III, hlava V kapitola II
 a hlava VI se použijí ode dne 1. ledna 2015.“
 Článek 8
 Změna nařízení (EU) č. [...] [nařízení o jednotné
 společné organizaci trhů]
 V čl. 163 odst. 1 nařízení (EU)
 č. [...][nařízení o jednotné společné organizaci trhů] se
 doplňuje nové písmeno, které zní:
 „h) článek 111 [článek 155
 nařízení (EU) č. KOM(2010) 799] do 31. března 2015.“
 Článek 9
 Změna nařízení (EU) č. [...] [nařízení o rozvoji venkova]
 V článku 64 nařízení (EU)
 č. [...] [nařízení o rozvoji venkova] se odstavce 4 a 5 nahrazují
 tímto:
 „4. Komise připravuje
 prostřednictvím prováděcího aktu roční rozpis částek
 uvedených v odstavci 1 podle jednotlivých členských států
 po odečtení částky uvedené v odstavci 2
 a s přihlédnutím k převodům prostředků
 podle čl. 136a odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 73/2009*.
 Při přípravě ročního rozpisu
 Komise zohlední:
 a) objektivní kritéria související s cíli
 uvedenými v článku 4 a
 b) dosavadní výsledky.
 5. Kromě částek uvedených v
 odstavci 4 zahrne prováděcí akt uvedený v témže odstavci rovněž
 finanční prostředky převedené do EZFRV při použití
 čl. 136a odst. 1 nařízení (ES) č. 73/2009 a čl. 7
 odst. 2 nařízení (EU) č. [nařízení o přímých platbách]
 a finanční prostředky převedené do EZFRV při použití
 článků 10b a 136 nařízení (ES) č. 73/2009 pro
 kalendářní rok 2013.
 _______
 * Úř. věst. L 30, 31.1.2009, s. 16.“
 KAPITOLA 3
 Závěrečná ustanovení
 Článek 10
 Vstup v platnost a použitelnost
 Toto nařízení vstupuje v platnost
 sedmým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 Použije se ode dne 1. ledna 2014.
 Avšak:
 –
 body 9 a 10 článku 5 se použijí od dne vstupu
 tohoto nařízení v platnost;
 –
 bod 11 článku 5 tohoto nařízení se, pokud
 jde o přílohy II a III nařízení (ES) č. 73/2009,
 použije ode dne 22. prosince 2013 a
 –
 článek 6 tohoto nařízení se použije ode
 dne vstupu nařízení (EU) č. [...] [nařízení o přímých
 platbách] v platnost.
 Toto nařízení je závazné v celém
 rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
 V Bruselu dne
 Za Evropský parlament Za
 Radu
 předseda předseda
 PŘÍLOHA I
 Vztah mezi články k opatřením týkajícím se zvířat a plochy
 v rámci programových období 2007–2013 a 2014–2020
 Nařízení (ES) č. 1698/2005 || Nařízení (EU) č. [...] [nařízení o rozvoji venkova]
 Čl. 36 písm. a) bod i) a ii): platby za přírodní znevýhodnění poskytované zemědělcům v horských oblastech a platby zemědělcům ve znevýhodněných oblastech jiných než horských || Článek 32: platby pro oblasti s přírodními či jinými zvláštními omezeními
 Čl. 36 písm. a) bod iii): platby v rámci Natury 2000 a platby související se směrnicí 2000/60/ES || Článek 31: platby v rámci sítě Natura 2000 a podle rámcové směrnice o vodě
 Čl. 36 písm. a) bod iv): agroenvironmentální platby || Článek 29: agroenvironmentální-klimatické operace
 Čl. 36 bod v): platby na podporu dobrých životních podmínek zvířat || Článek 34: dobré životní podmínky zvířat
 Čl. 36 písm. b) bod i) a iii): první zalesnění zemědělské půdy a první zalesnění nezemědělské půdy || Čl. 22 odst. 1 písm. a): zalesňování a zakládání lesů
 č 36 Čl. 36 písm. b) bod iv): platby v rámci Natury 2000 || Článek 31: platby v rámci sítě Natura 2000 a podle rámcové směrnice o vodě
 Čl. 36 písm. b) bod v): lesnicko-environmentální platby || Článek 35: lesnicko-environmentální a klimatické služby a ochrana lesů
 PŘÍLOHA II
 Přílohy II, III a VIII nařízení (ES)
 č. 73/2009 se mění takto:
 1) V příloze II se bod A. „Životní prostředí“ nahrazuje tímto:
 „1 || Směrnice Rady 79/409/EHS ze dne 2. dubna 1979 o ochraně volně žijících ptáků (Úř. věst. L 103, 25.4.1979, s. 1) || Čl. 3 odst. 1, čl. 3 odst. 2 písm. b), čl. 4 odst. 1, 2 a 4 a čl. 5 písm. a), b) a d)
 2 || Směrnice Rady 86/278/EHS ze dne 12. června 1986 o ochraně životního prostředí a zejména půdy při používání kalů z čistíren odpadních vod v zemědělství (Úř. věst. L 181, 4.7.1986, s. 6) || Článek 3
 3 || Směrnice Rady 91/676/EHS ze dne 12. prosince 1991 o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (Úř. věst. L 375, 31.12.1991, s. 1) || Články 4 a 5
 4 || Směrnice Rady 92/43/EHS ze dne 21. května 1992 o ochraně přírodních stanovišť, volně žijících živočichů a planě rostoucích rostlin (Úř. věst. L 206, 22.7.1992, s. 7) || Článek 6 a čl. 13 odst. 1 písm. a)“
 2) Příloha III se mění takto:
 a) Údaje týkající se tématu „Ochrana vody
 a hospodaření s ní“ se nahrazují tímto:
 „Ochrana vody a hospodaření s ní: Chránit vodu před znečištěním a zabraňovat jejímu povrchovému stékání a hospodárně ji využívat || - Zřízení ochranných pásem podél vodních toků (1) ||
 - V případech, kdy využití vody k zavlažování podléhá schválení, dodržování schvalovacích postupů ||
 Opatření stanovená v dodatku ||
 (1) Pozn.:
 Ochranná pásma dobrého zemědělského a environmentálního stavu musí
 jak uvnitř, tak vně ohrožených oblastí vymezených v souladu s
 čl. 3 odst. 2 směrnice 91/676/EHS, splňovat alespoň
 požadavky týkající se podmínek pro používání hnojiv v blízkosti vodních
 toků podle bodu A4 přílohy II směrnice 91/676/EHS, které se použijí
 v souladu s akčními programy členských států
 vypracovanými podle čl. 5 odst. 4 směrnice 91/676/EHS.“
 b) Doplňuje se nový dodatek, který zní:
 „DODATEK
 A. Opatření týkající se seznamu I
 Členské státy:
 –
 zakážou každé přímé vypouštění látek ze
 seznamu I,
 –
 podrobí předchozímu šetření každé odstraňování
 nebo ukládání těchto látek za účelem odstranění, které by mohlo
 vést k nepřímému vypouštění. Na základě tohoto šetření
 členské státy buď takovou činnost zakážou, nebo udělí
 oprávnění za předpokladu, že budou dodržena všechna technická
 opatření potřebná k tomu, aby se vypouštění těchto látek
 zabránilo;
 –
 přijmou všechna potřebná opatření,
 která považují za nutná, aby se zabránilo každému nepřímému
 vypouštění látek ze seznamu I, způsobenému jinými činnostmi na
 povrchu nebo pod povrchem terénu, než jsou činnosti uvedené ve druhé
 odrážce.
 Pokud by však předchozí šetření
 prokázalo, že podzemní vody, u nichž se zvažuje vypouštění látek ze
 seznamu I, jsou trvale nevhodné pro jiné užívání, zejména pro domácnosti nebo
 zemědělství, mohou členské státy udělit povolení k
 vypouštění těchto látek za předpokladu, že jejich
 přítomnost nebude na překážku využívání podzemních zdrojů.
 Tato povolení mohou být udělena pouze tehdy,
 jestliže byla učiněna všechna technická preventivní opatření,
 která zabezpečí, že tyto látky nemohou zasáhnout jiné vodní systémy nebo
 jiným ekosystémům škodit.
 Členské státy mohou po předchozím
 šetření povolit vypouštění vody využité pro geotermální účely,
 vody odčerpávané z dolů a kamenolomů nebo vody čerpané
 při stavebních pracích zpětným vtláčením do téže zvodněné
 vrstvy.
 B. Opatření týkající se seznamu II
 Členské státy podřídí předchozímu
 šetření:
 –
 všechna přímá vypouštění látek ze seznamu
 II tak, aby se taková vypouštění omezila,
 –
 každé odstraňování nebo ukládání těchto
 látek za účelem odstranění, které by mohlo vést k nepřímému
 vypouštění.
 Na základě tohoto šetření mohou
 členské státy udělit oprávnění za předpokladu, že jsou
 dodržována všechna technická preventivní opatření, která zabrání
 znečišťování podzemních vod těmito látkami.
 Členské státy kromě toho přijmou
 vhodná opatření, která považují za nutná k tomu, aby se omezilo každé
 nepřímé vypouštění látek ze seznamu II způsobené jinými
 činnostmi na povrchu nebo pod povrchem terénu, než jsou činnosti
 uvedené v prvním odstavci.
 SEZNAM I TŘÍD A SKUPIN LÁTEK UVEDENÝCH
 V ODDÍLU A
 Seznam I obsahuje jednotlivé látky, které náležejí
 do tříd a skupin látek vyjmenovaných níže, s výjimkou těch, které
 není vhodné v seznamu I uvádět na základě jejich nízkého rizika
 toxicity, perzistence a bioakumulace.
 Látky, které vzhledem ke své toxicitě,
 perzistenci a bioakumulaci přísluší do seznamu II, jsou uvedeny v seznamu
 II.
 1. Halogenované organické sloučeniny
 a látky, které mohou ve vodním prostředí tyto sloučeniny
 vytvářet.
 2. Organofosforové sloučeniny.
 3. Organocínové sloučeniny.
 4. Látky, které vykazují karcinogenní,
 mutagenní nebo teratogenní vlastnosti ve vodním prostředí, nebo které je
 nabývají prostřednictvím vodního prostředí (*).
 5. Rtuť a její sloučeniny.
 6. Kadmium a jeho sloučeniny.
 7. Minerální oleje a uhlovodíky.
 8. Kyanidy.
 SEZNAM II TŘÍD A SKUPIN LÁTEK
 UVEDENÝCH V ODDÍLU B
 Seznam II obsahuje jednotlivé látky a kategorie
 látek náležejících do tříd a skupin látek uvedených níže, které by mohly
 mít nepříznivé účinky na podzemní vody.
 1. Následující metaloidy a kovy
 a jejich sloučeniny:
 1. zinek
 2. měď
 3. nikl
 4. chrom
 5. olovo
 6. selen
 7. arzen
 8. antimon
 9. molybden
 10. titan
 11. cín
 12. baryum
 13. berylium
 14. bor
 15. uran
 16. vanad
 17. kobalt
 18. thalium
 19. telur
 20. stříbro
 2. Biocidy a jejich deriváty neuvedené v
 seznamu I.
 3. Látky, které mají škodlivý vliv na
 chuť nebo pach podzemních vod a sloučeniny náchylné způsobovat
 vytváření těchto látek ve vodě a učinit ji tak nevhodnou k
 lidské spotřebě.
 4. Toxické a perzistentní organické
 sloučeniny křemíku a látky, které mohou zvýšit obsah těchto
 sloučenin ve vodách, vyjma těch, jež jsou biologicky nezávadné nebo
 se na nezávadné látky ve vodě rychle přeměňují.
 5. Anorganické sloučeniny fosforu
 a elementární fosfor.
 6. Fluoridy.
 7. Amoniakální dusík a dusitany.
 (*) Jestliže
 jsou určité látky v seznamu II karcinogenní, mutagenní nebo teratogenní,
 jsou zařazeny v kategorii 4 tohoto seznamu.“
 3) V příloze VIII se sloupec pro rok 2014 nahrazuje tímto:
 „Tabulka 1
 (v tisících EUR)
 Členský stát || 2014
 Belgie || [544 047]
 Dánsko || [926 075]
 Německo || [5 178 178]
 Řecko || [2 063 187]
 Španělsko || [4 833 647]
 Francie || [7 586 341]
 Irsko || [1 216 547]
 Itálie || [3 953 394]
 Lucembursko || [33 661]
 Nizozemsko || [793 319]
 Rakousko || [693 716]
 Portugalsko || [557 667]
 Finsko || [523 247]
 Švédsko || [696 487]
 Spojené království || [3 548 576]
 Tabulka 2 (*)
 (v tisících EUR)
 Bulharsko || [642 103]
 Česká republika || [875 305]
 Estonsko || [110 018]
 Kypr || [51 344]
 Lotyšsko || [168 886]
 Litva || [393 226]
 Maďarsko || [1 272 786]
 Malta || [5 239]
 Polsko || [2 970 020]
 Rumunsko || [1 428 531]
 Slovinsko || [138 980]
 Slovensko || [377 419]
 (*) Stropy vypočtené s ohledem na plán zvýšení stanovený v článku 121.“
 FINANČNÍ VÝKAZ || FS/13/ 344471Rev1
 6.15.2013
 || DATUM: 25.3.2013
 1. || ROZPOČTOVÁ POLOŽKA: 05 03 Přímé podpory 05 04 Rozvoj venkova ||
 2. || NÁZEV: Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY, kterým se stanoví některá přechodná ustanovení o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a kterým se mění nařízení (EU) č. [...] [nařízení o rozvoji venkova], pokud jde o zdroje a jejich rozdělení v roce 2014, a kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 73/2009 a nařízení (EU) č. [...] [nařízení o přímých platbách], (EU) č. [...] [horizontální nařízení] a (EU) č. [...] [nařízení o jednotné společné organizace trhů], pokud jde o jejich použití v roce 2014
 3. || PRÁVNÍ ZÁKLAD: Ustanovení čl. 43 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie
 4. || CÍLE: Toto nařízení stanovuje přechodná pravidla pro používání přímých plateb v roce 2014 a pro podporu rozvoje venkova.
 5. || FINANČNÍ DOPADY || OBDOBÍ 12 MĚSÍCŮ (v milionech EUR) || BĚŽNÝ FINANČNÍ ROK 2013 (v milionech EUR) || NÁSLEDUJÍCÍ FINANČNÍ ROK 2014 (v milionech EUR)
 5.0 || VÝDAJE - FINANCOVANÉ Z ROZPOČTU EU (NÁHRADY/INTERVENCE) - VNITROSTÁTNÍCH ORGÁNŮ - JINÝCH SUBJEKTŮ || || ||
 5.1 || PŘÍJMY - VLASTNÍ ZDROJE EU (DÁVKY/CLA) - VNITROSTÁTNÍ || || ||
 || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018
 5.0.1 || ODHADOVANÉ VÝDAJE || –830 milionů EUR || || ||
 5.1.1 || ODHADOVANÉ PŘÍJMY || || || ||
 5.2 || METODA VÝPOČTU: viz poznámky.
 6.0 || MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN Z PROSTŘEDKŮ UVEDENÝCH V PŘÍSLUŠNÉ KAPITOLE STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU? || nepoužije se
 6.1 || MŮŽE BÝT PROJEKT FINANCOVÁN PŘEVODEM MEZI KAPITOLAMI STÁVAJÍCÍHO ROZPOČTU? || nepoužije se
 6.2 || BUDE POTŘEBA DODATEČNÝ ROZPOČET? || NE
 6.3 || BUDE POTŘEBA ZAČLENIT PROSTŘEDKY DO BUDOUCÍCH ROZPOČTŮ? || NE
 POZNÁMKY: Tento finanční výkaz je doplňkem finančního výkazu k návrhům reformy SZP (COM (2012) 551, COM (2012) 552, COM (2012) 553) a měl by být čten společně s uvedeným výkazem. Tato předloha nařízení má prodloužit některé prvky stávajících režimů, do nichž je zahrnut účinek dohody o víceletém finančním rámci týkající se vnější konvergence přímých plateb, flexibility mezi pilíři SZP a sazby spolufinancování pro rozvoj venkova. Nemá žádné finanční následky jako takové, protože tato předloha nařízení pouze provádí návrhy Komise týkající se víceletého finančního rámce a reformy SZP s přihlédnutím k závěrům Evropské rady ze dne 8. února 2013. Nové prvky vyplývající ze závěrů Evropské rady ze dne 8. února 2013 jsou uvedeny v hranatých závorkách do doby, než bude dosaženo konečné dohody o víceletém finančním rámci. Pokud jde o přímé platby, vnější konvergence a flexibilita mezi pilíři jsou použitelné od rozpočtového roku 2015 (odpovídající roku podání žádosti 2014 pro přímé platby). Oproti návrhu Komise a jejímu finančnímu výkazu odpovídají závěry Evropské rady ze dne 8. února 2013 snížení ve výši 830 milionů EUR (v běžných cenách) na přímé platby v roce podání žádosti 2014 (5 milionů EUR pro zvláštní platbu na bavlnu a 825 milionů EUR na přílohu VIII). V případě flexibility mezi pilíři není dosud možné finanční dopad posoudit, neboť členské státy budou muset později v tomto roce Komisi oznámit své převody. V každém případě bude flexibilita rozpočtově neutrální, neboť přesně tytéž částky, které budou sníženy z jednoho fondu (EZZF nebo EZFRV), se uvolní v druhém fondu (EZZF nebo EZFRV). Pokud jde o rozvoj venkova, tato předloha nařízení má zajistit pokračování řady opatření, která zahrnují víceleté závazky. Též u těchto opatření se v předloze nařízení zamýšlí, že u závazků přijatých v období 2007–2013 mohou být odpovídající výdaje způsobilé po roce 2015 (je-li stále nutno provést platby) v rámci nového programového období, nebo dříve, pokud byly vyčerpány běžné přidělené finanční prostředky. Tato ustanovení nemají žádný finanční dopad, neboť přidělené prostředky na rozvoj venkova zůstávají beze změn. Rozdělení plateb v čase by nicméně mohlo být mírně odlišné než v jiném případě, ale v této fázi to nelze kvantifikovat.
 [1] Úř.
 věst. C ..., ..., s. ...
 [2] Úř.
 věst. C ..., ..., s. ...
 [3] Úř. věst.
 L [...], [...], s. [...].
 [4] Úř. věst. L 277,
 21.10.2005, s. 1.
 [5] Úř. věst.
 L [...], [...], s. [...].
 [6] Úř. věst. L 30,
 31.1.2009, s. 16.
 [7] Úř. věst.
 L [...], [...], s. [...].
 [8] Úř. věst.
 L [...], [...], s. [...].
 [9] Úř. věst. L 327,
 22.12.2000, s. 1.
 [10] Úř.
 věst. L 20, 26.1.1980, s. 43.
 [11] Úř. věst.
 L [...], [...], s. [...].
 [12] Úř. věst.
 L [...], [...], s. [...].
 [13] Úř. věst. L 160,
 26.6.1999, s. 80.
 [14] Pro
 Úřední věstník: Vložte prosím datum odpovídající jednomu měsíci
 od data použití tohoto nařízení.
 [15] Pro
 Úřední věstník: Vložte prosím datum odpovídající jednomu měsíci
 od data použití tohoto nařízení.
 [16] Pro Úřední věstník: Vložte prosím datum odpovídající jednomu
 měsíci od data použití tohoto nařízení.
 [17] Pro Úřední věstník: Vložte prosím datum odpovídající jednomu
 měsíci od data použití tohoto nařízení.
 [18] Pro
 Úřední věstník: Vložte prosím datum odpovídající 7 dnům od
 vstupu tohoto nařízení v platnost.
 [19] Pro
 Úřední věstník: Vložte prosím datum odpovídající 7 dnům od
 vstupu tohoto nařízení v platnost.
 [20] Pro
 Úřední věstník: Vložte prosím datum odpovídající 7 dnům od
 vstupu tohoto nařízení v platnost.
 [21] Pro
 Úřední věstník: Vložte prosím datum odpovídající 7 dnům od
 vstupu tohoto nařízení v platnost.
 [22] Pro
 Úřední věstník: Vložte prosím datum odpovídající 7 dnům od
 vstupu tohoto nařízení v platnost.


type: caselaw

text:
 14.1.2006
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 10/20
 Postanowienie Sądu Pierwszej Instancji z dnia 17 października 2005 r. — First Data i in. przeciwko Komisji
 (Sprawa T-28/02) (1)
 (Konkurencja - Artykuł 81 WE - System kart płatniczych Visa - Zasada zabraniająca włączania sprzedawców do systemu bez wydawania kart - Atest negatywny - Zasada zniesiona w trakcie postępowania - Interes prawny - Umorzenie postępowania)
 (2006/C 10/40)
 Język postępowania: angielski
 Strony
 Strona skarżąca: First Data Corp. (Wilmington, Delaware, Stany Zjednoczone), FDR Ltd (Dover, Delaware, Stany Zjednoczone) i First Data Merchant Services Corp. (Sunrise, Floryda, Stany Zjednoczone) [Przedstawiciele: początkowo adwokaci P. Bos i M. Nissen, a następnie P. Bos]
 Strona pozwana: Komisja Wspólnot Europejskich [Przedstawiciele: początkowo pełnomocnicy R. Wainwright, W. Wils i V. Superti, a następnie R. Wainwright i T. Christoforou]
 Przedmiot sprawy
 Stwierdzenie nieważności art. 1 tiret piąte decyzji Komisji 2001/782/WE z dnia 9 sierpnia 2001 r. dotyczącej postępowania na podstawie art. 81 Traktatu WE oraz art. 53 Porozumienia EOG (Sprawa COMP/29.373 — Visa International) (Dz.U. L 293, str. 24)
 Sentencja postanowienia
 1)
 Postępowanie w przedmiocie skargi zostaje umorzone.
 2)
 Skarżące i Komisja ponoszą swoje własne koszty.
 (1) Dz.U. C 109 z 4.5.2002.