type: other

text:
Valioluokan seurana valtakunnan parhaiden joukossa – Lieksan Hiihtoseura
 Lieksan Hiihtoseura > Yleistä > Historia > Valioluokan seurana valtakunnan parhaiden joukossa Menu
 Valioluokan seurana valtakunnan parhaiden joukossa Hiihtoseuran toiminta laajeni tarkastelujakson aikana. Järjestettiin useita arvokilpailuja ja seuran urheilijat saavuttivat ennätysmäärän SM-mitaleita. Hiihtoliiton luokittelussa seura oli Suomen paras ja valittiin uudelleen sinettiseuraksi. Toiminta monipuolistui seuran ryhtyessä hoitamaan Rauhalan retkeilymajan asiakaspalvelua. Vuosittain työllistettiin useita henkilöitä työmarkkinatuella ja omalla rahoituksella.
 Parhaimmat urheilusaavutukset oli Jaakko Talluksen yhdistetyssä saavuttamat olympialaiset kulta- ja hopeamitalit vuonna 2002 ja MM-pronssimitali vuonna 2001. Viisi vuotta käsittävänä tarkastelukaudella saavutettiin 84 SM-mitalia, joista Suomen mestaruuksia oli 23, hopeamitaleita 30 ja pronssimitaleita 31. Yhdistetyn kilpailijat saavuttivat 33 mitalia, ampumahiihtäjät 29, hiihtäjät 14 ja mäkihyppääjät 8 mitalia.
 Ampumahiihdon viestimestaruus vuosien uurastuksen tuloksena
 Toimintavuosi oli seuralle vilkas, toimelias ja menestyksellinen. Kauden päätapahtuma oli SM-ampumahiihtoviestien ja joukkuekilpailun järjestäminen. Kisat onnistuivat järjestelyjen ja menestyksen osalta hyvin, sillä seuran viestijoukkue voitti Suomen mestaruuden. Arvokisamitaleita hiihtoseuralaiset saavuttivat 27, joista SM-mitaleita oli 18. Menestykseksi voidaan myös merkitä, että 37-vuotias lieksalainen opettaja ja ampumahiihtäjä Tatu Väänänen nimitettiin 23.5.1998 Suomen Ampumahiihtoliiton päätoimiseksi nuorisopäälliköksi ja nuorten MM-ryhmän valmentajaksi.
 Hiihdossa paras saavutus oli Minna Apajalahden saavuttama Pohjoismaiden mestaruus N-18 sarjassa. SM-mitaleita saavutettiin viisi. Minna Apajalahti voitti kultamitalin N-18 sarjan perinteisellä 5 km:llä ja pronssimitalin vapaan hiihtotavan 5 km:llä. Antti Varis saavutti hopeamitalin 10 km:llä ja pronssimitali 20 km:llä veteraanien SM-hiihdoissa. Sanna ja Jaana Kettunen sekä Minna Apajalahti saavuttivat hopeamitalin N-20 sarjan viestihiihdossa. Hopeasomman loppukilpailuissa Toni Närväinen oli neljäs M-13 sarjassa, Sanna Kiiskinen kahdeksas N-14 sarjassa ja Arttu Nousiainen kymmenes M-15 sarjassa. Viestihiihdossa Toni Närväinen, Jussi Meriläinen ja Mikko Toivanen oli viides M-13 sarjassa ja Sanna Kiiskinen, Kaisa Honkanen ja Saara Kettunen neljäs N-14 sarjassa.
 Pohjoismaiden mestaruuskilpailuissa Jaana Kettunen oli seitsemäs N-17 sarjan 5 km:llä. SM-kilpailuissa hän sijoittui viidenneksi 5 km:n perinteisellä ja seitsemänneksi saman matkan vapaan hiihtotavan kilpailussa sekä kuudenneksi 10 km:llä N-17 sarjassa. SM-kilpailussa kärkisijoille edellisten lisäksi sijoittui Minna Apajalahti yhdeksänneksi N-18 sarjan 10 km:llä ja viidenneksi N20 sarjan 5 km:llä. Sanna Kettunen oli neljäs 20 km:llä ja kymmenes 10 km:llä N-20 sarjassa. Saara Kettunen, Kaisu Lehtinen ja Pia Vähäkoski olivat neljänsiä N-16 sarjan viestissä ja Kai Pyykkö, Tuomo Ikonen ja Jaakko Tallus sijoittuivat yhdeksänneksi M-18 sarjan viestissä. Seura voitti epävirallisen SM-sprinttiviestihiihdon naisten sarjan Jyväskylässä. Seuran hiihtäjät olivat voittamassa kolmea maakuntaviestiä Pohjois-Karjalassa.
 Seura järjesti ampumahiihdon SM-viestit ja joukkuekilpailut 1-ryhmälle hiihtokeskuksessa 30.31.3.1998. Lauantaina hiihdettiin viestimestaruudet ja sunnuntaina olivat vuorossa joukkuekilpailut. Kilpailuihin osallistui 150 kilpailijaa 49 seurasta. Sää suosi kilpailuja molempina päivinä Lauantain hiihtoja seurasi 1500 katsojaa. Seura oli tyytyväinen katsojamäärään, sillä harvoissa kotimaisissa kilpailuissa päästiin vastaavaan yleisömäärään. Järjestelyissä onnistuttiin mainiosti ja kilpailut vietiin lävitse minkään osa-alueen pettämättä. Kilpailukuuluttajana oli radio- ja televisioäänestä tuttu Antero Viherkenttä.
 Lieksalaisittain kilpailut sujuivat hyvin. Viestikultaa oli jahdattu monta vuotta ja nyt se onnistui. Miesten 4×7,5 km:n viesti voitettiin 36 sekunnin erolla ennen Ahveniston Ampumahiihtäjiä ja Kuhmo Skitä. Seuran joukkueessa hiihtivät Jukka Hautamäki, Tatu Väänänen, Jari Pursiainen ja Arto Nissinen. Lieksalaisten voiton ratkaisi kolmannella osuudella hiihtänyt Jari Pursiainen, jonka ammunta sujui nopeasti ja tarkasti. Sakkokierroksia lieksalaisilla oli yksi, jonka sai Tatu Väänänen pystyammunnasta. Seuran kakkosjoukkue sijoittui kymmenenneksi. Joukkuekilpailussa seura oli kuudes ja kakkosjoukkue edellisen päivän tapaan kymmenes.
 Ampumahiihtäjät saavuttivat kilpailukauden aikana viisi SM-mitalia. Kaisa Honkanen voitti kultamitalin ja Kati Suhonen oli toinen N-14 sarjassa. Petri Oinonen sijoittui kolmanneksi M-16 sarjassa. Tatu Väänänen voitti mestaruuden 10 km:n matkalla ja oli neljäntenä normaalimatkalla N35 sarjassa. Yleisen sarjan SM-kilpailuissa Jukka Hautamäki oli takaa-ajohiihdossa seitsemäs ja Tatu Väänänen yhdeksäs. Jaosto järjesti kaudella kansalliset ampumahiihtokilpailut.
 Mäki- ja yhdistetyn jaoston toimintakausi oli tuloksellisesti paras seuran historiassa. Paras kilpailusaavutus oli Jaakko Talluksen saavuttama nuorten maailmanmestaruus yhdistelyn joukkuekilpailussa Samppa Lajusen, Mikko Keskinarkauksen ja Hannu Mannisen kanssa Sant Moritzissa Sveitsissä tammikuussa 1998. Tallus osallistui yhdistetyn A-maailman cup-kilpailuihin Rovaniemellä, Vuokatissa ja Saksan Klingenthalissa. Yleisen sarjan SM-kilpailussa Jaakko Tallus saavutti yhdistetyssä hopeamitalin, joka oli hänen ensimmäinen henkilökohtainen mitali yleisessä sarjassa. Muita kilpailukauden saavutuksia oli yhdistetyn kultamitali ja saman sarjan mäkihypyn pronssimitali M-18 sarjan SM-kisoissa. Koululiikuntaliiton mestaruus yli 16-vuotiaitten sarjassa yhdistetyssä ja mäkihypyssä sekä oli yhdistetyn Pohjola-cupin toinen ja mäkihypyn Merita-cupin kuudes sija Petter Kukkonen osallistui yhdistetyn B-maailman cupiin kilpaillen Ruotsin Jällivaarassa, Taivalkoskella ja Vuokatissa. Yleisen sarjan SM-kilpailussa Petter Kukkonen sijoittui kymmenenneksi. Hopeamitalin Kukkonen saavutti yhdistetyn nuorten SM-kilpailussa ja Koululiikuntaliiton SM-kilpailuissa sekä oli Pohjola-cupin yhteispisteissä viides. Nuorten SM-kilpailussa Jori Mikkonen oli neljäs ja Toni Mikkonen kahdeksas M-16 sarjassa. Hopeasomman loppukilpailun yhdistetyssä Jori Mikkonen oli toinen ja Toni Mikkonen viides M-16 sarjassa ja Kai Kovaljeff kolmas M-14 sarjassa. Mäkihypyssä Jori Mikkonen oli kuudes ja Toni Mikkonen yhdeksäs. Koululiikuntaliiton kilpailussa Kai Kovaljeff oli yhdistetyssä kolmas ja mäkihypyssä kuudes M-14 sarjassa. Pohjola-cupin loppupisteissä Jori Mikkonen sijoittui kolmanneksi ja Kai Kovaljeff neljänneksi sekä Merita-cupissa kahdeksanneksi.
 Jaakko Tallus ja Petter Kukkonen kuuluivat Hiihtoliiton yhdistetyn nuorten MM-valmennusryhmään, Jori ja Toni Mikkonen Pohjola-junior valmennusryhmään. Riku Liuski kuului mäen hopeasomparyhmään.
 Valmennus- ja koulutusvaliokunta veti Antti Varis. Hiihtokoulu- ja hopeasompaharjoitukset jatkuivat kauden ajan. Osallistujia oli 153 lasta ja nuorta. Uutena toimintamuotona ryhdyttiin pitämään aikuisten hiihtokoulua, jota veti Juhani Mainela. Harjoituksia pidettiin 16 kertaa. Lasten hiihtokoulun ohjauksesta vastasivat ohjaajaklubin nuoret ohjaajat. Hiihtokoululaisten määrä lisääntyi edelliseen vuoteen nousten ensimmäistä kertaa yli sadan (102). Mäkikoulutoiminnasta vastasi Jouko Timonen ja ampumahiihtäjien harjoituksia veti Ismo Hautamäki. Valiokunta järjesti kolme sulanmaan ja kaksi lumileiriä sekä tunnelileirin Vuokatissa. Mukana oli lähes 30 hiihtäjää. Kauden aikana järjestettiin yhdettoista hopeasompahiihdot, joihin osallistui 600 kilpailijaa. Hiihtokoulussa kirjattiin 1060, hopeasompakoulussa 1032, mäki- ja yhdistetyn koulussa 436 ja ampumahiihtokoulussa 646 sekä aikuisten hiihtokoulussa 160 suoritusta. Yhteensä 3 334 suoritusta. Talven koululaishiihdon yhteistapahtuma oli Timitrassa 17.3.1998, johon osallistui tuhat lasta ja aikuista.
 Naisjaostoa johti Sirpa Meriläinen. Jaosto piti kesällä kahta kahvipistettä tukkilaiskisoissa Lieksankoskella. Hiihtokeskuksen kahvio oli avoinna hiihtokoulujen ja -kilpailujen aikaan. SM-hiihdoissa pidettiin kahvioita, makkaranpaistopisteitä ja mehutarjoilupisteitä. Kiireisiä päiviä oli koululaishiihtotapahtuma ja Lieksan koulujen mestaruushiihdot. Supermarket Pietarissa järjestettiin useita kahvitarjoiluja ja pukin paketointipalvelu joulun alla.
 Hiihdossa seura saavutti valioluokan pistemäärän sijoittuen valtakunnallisessa luokittelussa neljänneksi. Paras seura oli Jyväskylän Hiihtoseura, toisena Vantaan Hiihtoseura ja kolmantena Valkeakosken Haka. Yhdistetyn ja mäkihypyn luokittelussa seura oli viides sijoittuen 1-luokkaan. Edellä olivat Puijon, Lahden ja Ounasvaaran Hiihtoseurat sekä Lahden Mäki-Pojat. Hopeasomman loppukilpailussa seura oli henkilökohtaisten sarjojen pisteissä paras. Jaakko Tallus palkittiin Lieksan Lehden urheilumitalilla Lieksan parhaana urheilijana. Minna Apajalahti sai Lieksan Lehden tunnustuspalkinnon tultuaan valituksi Lieksan parhaaksi nuoreksi urheilijaksi. Seuran paras urheilija oli Jaakko Tallus.
 Tilinpäätöksen mukaan toimintakausi oli seuralle tappiollinen. Alijäämää syntyi 3908 markkaa. Kilpailukauden jälkeen palkittiin stipendein parhaita urheilijoita, joista ampumahiihtojaoston kilpailijat saivat 10 250 mk, hiihdon 4050 mk, mäki- ja yhdistetyn 8450 mk ja muista merkittävistä saavutuksista palkitut 2400 mk. Yhteensä stipendejä jaettiin 25 150 mk. Hiihtoseura sai keväällä lieksalaisten Lions-klubien lahjoittaman stipendin.
 Kolmien SM-hiihtojen vuosi
 Vuosi oli toiminnallisesti vilkas ja tuloksellisesti menestyksellinen. Kauden päätapahtumia oli kolmien SM-hiihtojen järjestäminen. Seura järjesti hiihdossa nuorten SM-kilpailut joukkue- ja sprinttilajeissa, poliisien SM-hiihdot ja alle 18-vuotiaitten yhdistetyn SM-kilpailut. Kilpailut onnistuivat järjestelyiltään hyvin. Uutena varainhankintamuotona tehtiin sopimus kaupungin kanssa Rauhalan koulun oppilasasuntolasta, jossa seura ryhtyi harjoittamaan majoitusmyyntiä. Toiminta alkoi maaliskuun alusta jatkuen elokuun loppuun. Hiihtokeskuksen vuokraus jatkui edelleen.
 Kilpailumenestys oli SM-tasolla erinomainen, jossa voitettiin 15 mitalia. Viesti- ja joukkuekisoista saatiin kaksi kultamitalia, kaksi hopeamitalia ja kaksi pronssimitalia. Kansainvälisellä tasolla Jaakko Talluksen yhdistetyn A-maailmancupin yhden osakilpailun toinen sija oli paras saavutus.
 Tärkein kilpailutapahtuma oli alle 22-vuotiaiden SM-hiihdot ja Merita-sprinttihiihdot, jotka järjestettiin hiihtokeskuksessa 20.–21.3.1999. Ikäluokan Suomen mestaruuksista hiihdettiin nyt ensimmäistä kertaa. Uudella sarjalla tarjottiin hiihtäjille “pehmeätä laskua” siirryttäessä yleiseen sarjaan. Kaksipäiväisiin kilpailuihin osallistui 200 hiihtäjää. Lauantaina mestareiksi hiihtivät miesten sarjassa Teemu Kattilakoski ja naisten sarjassa Kirsi Välimaa. Takaa-ajohiihdossa Välimaa voitti toisen mestaruuden. Miesten sarjassa mestariksi hiihti Mikkelin Hiihtäjien Jukka Salo ja toiseksi tuli Valkeakosken Hakaa edustava Pasi Heinonen. Lieksalaisista parhaiten hiihtivät lauantaina Pia Vähäkoski ollen 28 ja takaa-ajohiihdon jälkeen paras sijoitus oli Sanna Kettusen 25 sija. Merita-sprintissä Saara Kettunen oli neljäs ja Sanna Kiiskinen kymmenes N-16 sarjassa.
 2.-3.3.1999 järjestettiin poliisien SM-hiihdot hiihtokeskuksessa. Kilpailut kokosivat 200 hiihtävää poliisia Lieksaan. Järjestelytoimikunnan puheenjohtaja Tapio Kosunen kertoi olleensa Lieksan SM-hiihtojen teknisenä asiantuntijana vuonna 1996 ja nähneensä, miten hyvin Lieksassa kisat osataan järjestää. Siksi pyysimme hiihtoseuran ne meille pitämään. Vaikka kilpailut olivat hiihtolomaviikolla, löytyi seurasta noin 50 toimitsijaa kilpailujen läpiviemiseen.
 Seuran hiihtäjät eivät saavuttaneet yhtään henkilökohtaista SM-mitalia, mutta viestihiihdossa saavutettiin kolme mitalisijaa. N-18 sarjan viestissä sijoituttiin toiseksi joukkueella Pia Vähäkoski, Johanna Turunen ja Jaana Kettunen, kolmansia oltiin N-20 sarjan viestissä joukkueella Henna Holopainen, Saara Kettunen ja Minna Apajalahti ja N-16 sarjan viestissä joukkueella Sanna Kiiskinen, Kaisu Lehtinen ja Saara Kettunen. Muita SM-tasolla saavutettuja parhaita sijoituksia oli. Jaana Kettunen N-18 sarja 5 km/P seitsemäs, 5 km/V viides ja 15 km/V kuudes, N-17 sarja Pia Vähäkoski 5 km/P kuudes ja Johanna Turunen 5 km/V kahdeksas ja 15 km/V kymmenes, N-20 sarja Minna Apajalahti 20 km/V kymmenes. Hopeasomman loppupisteissä seura sijoittui seitsemänneksi ja loppukilpailussa Saara Kettunen oli 5 km:llä neljäs N-15 sarjassa. Jaana Kettunen valittiin seuran parhaaksi naisurheilijaksi Jaana Kettunen ja Minna Apajalahti valittiin tehosompavalmennusryhmään, Johanna Turunen ja Pia Vähäkoski kultasompaan, Kaisu Lehtinen ja Arttu Nousiainen aluevalmennukseen sekä piirin 1-ryhmään Saara Kettunen, Sanna Kiiskinen ja Toni Närväinen.
 Ampumahiihtojaosto järjesti hiihtokaudella kansalliset ampumahiihtokilpailut. Ampumahiihtäjät saavuttivat neljä SM-mitalia, joista tärkeimmät oli miesten sarjan kultamitali joukkuekilpailussa ja hopeamitali viestihiihdossa. Kati Suhonen saavutti pronssimitalin N-16 sarjassa. Veteraanien sarjassa Esko Kettunen sijoittui 10 km:llä neljänneksi ja veteraanien MM-kilpailussa hän voitti kaksi mitalia ollen viestissä toinen ja 10 km:llä kolmas. Ampumajuoksun SM-kilpailussa Kati Suhonen sijoittui kolmanneksi N-14 sarjassa. Tatu Väänänen oli ampumajuoksun EM-kilpailussa toinen M-35 sarjan 4,7 km:llä.
 Maaliskuussa 1999 seuran ampumahiihtojoukkue Tatu Väänänen, Arto Nissinen, Jari Pursiainen ja Jukka Hautamäki voitti joukkuehiihdossa Suomen mestaruuden Jalasjärvellä. Toiseksi sijoittunut Kauhajoen Karhu hävisi lieksalaisille 44 sekuntia. Hiihtoseuran voiton salaisuus oli luistamattomien suksien kierrätys hiihtäjänä toiselle kilpailun aikana. Jukka Hautamäen sukset olivat huonoluistoisemmat kuin muiden. Suksia kierrätettiin mieheltä toiselle kilpailun aikana. Ensimmäinen suksen vaihto epäonnistui suksen karatessa Väänäseltä hiihtoladun ulkopuolelle. Aikaa vaihdossa tuhraantui minuutin verran. Ampumapaikalla joukkue onnistui mainiosti, ainoastaan yksi ohilaukaus rasitti kilpailusuoritusta. Viestihiihdossa joukkue sijoittui toiseksi häviten voittaneelle Säkylän Urheilijoille 41 sekuntia. Yhtään sakkokierrosta ei joukkueelle tullut. Hiihtoseuran joukkueessa ei ollut yhtään ns. nimimiestä, mutta tasaisuus ja hyvä joukkuehenki olivat lieksalaisten valttina.
 27.–28.2.1999 järjestettiin alle 18-vuotiaiden yhdistetyn sprintti- ja joukkuekilpailun SM-kilpailut. Mäkilajit kilpailtiin Riihivaaralla ja hiihto suoritettiin hiihtokeskuksessa. Kilpailussa olivat sarjat 10-vuotiaista ylöspäin, mutta SM-arvo oli sarjoilla M-16 ja M-18. Kilpailut onnistuivat hyvin, kilpailijat kehuivat järjestelyjä. Mm. M-18 sarjan voittaja Jari Hiukka totesi, vaikka mäki on pieni, on Lieksassa niin hyvät kisat, että tänne tulee mielellään. Kilpailuihin osallistui yli 200 yhdistetyn ja mäkihypyn harrastajat Lieksalaisten menestys oli mahtava. Yhdistetyn sprinttikilpailussa sarjoittain parhaat lieksalaiset olivat. M-10 Sami Meriläinen neljäs, M-14 Kai Kovaljeff toinen, M16 Jori Mikkonen kolmas ja M-18 Petter Kukkonen toinen. Mäkihypyssä. M-10 Sami Meriläinen neljäs, M-12 Heikki Nylander kolmastoista, M-14 Kai Kovaljeff toinen, M-16 Jori Mikkonen seitsemäs ja M-18 Petter Kukkonen toinen. Petter Kukkonen, Jori ja Toni Mikkonen voittivat joukkueyhdistetyn Suomen mestaruuden 37 sekunnin erolla toiseksi sijoittuneeseen Ounasvaaran Hiihtoseuraan.
 Hiihtokaudella saavutettiin 8 SM-mitalia. Petter Kukkonen saavutti SM-kilpailuissa hopeamitalit M-18 sarjan kesäyhdistetyssä, yhdistetyn normaali- ja sprinttikilpailuissa, Jori Mikkonen oli kolmas M-16 sarjan yhdistetyn sprinttikilpailussa, Kai Kovaljeff voitti kultamitalin yhdistetyssä ja hopeamitalin mäkihypyssä M-14 sarjassa ja Satu Timonen saavutti N-16 sarjassa kultamitalin mäkihypyssä sekä MM-edustuksen naisten mäkihyppyyn. Petter Kukkonen, Toni ja Jori Mikkonen voittivat kultamitalin M-18 sarjan joukkueyhdistetyssä. Kukkonen valittiin nuorten MM-kilpailuihin. Yhdistetyn A-valmennusryhmään kuului Jaakko Tallus ja B-ryhmään Petter Kukkonen, Pohjola-ryhmään Jori Mikkonen ja Kai Kovaljeff sekä mäkihypyn naisten ryhmään Satu Timonen. Leirejä pidettiin kesän aikana Kuopiossa ja Vuokatissa sekä lumileiri marraskuussa Taivalkoskella.
 Satu Timonen, lieksalainen mäkihyppääjätyttö, kuului viiden tytön ryhmään, jotka muodostivat Suomen naisten A-maajoukkueen. Naisten mäkihyppy oli vielä lapsen kengissä. Kilpailuja ja osanottajia oli vähän. Timonen kilpaili helmikuussa Saksassa ja Itävallassa, jossa naishyppääjät karsivat pääsystä MM-kilpailuihin. Mäkikiertueelle ilmoittautui 35 naista, joista 20 parasta sai paikan Ranskassa hypättäviin
 Menestykseen mahtui myös pettymyksiä. Jaakko Talluksen hienosti alkanut kilpailukausi päättyi loukkaantumiseen ennen nuorten MM-kilpailuja. Hän kaatui mäkiharjoituksissa Sant Moritzissa niin, että jalan pohjeluu murtui. Jalka leikattiin ja ulompi kehräsluu kiinnitettiin kahdella ruuvilla entiseen asentoonsa. Sitä ennen hän sijoittui yhdistetyn A-maailman cupin osakilpailussa toiseksi ja seitsemänneksi.
 Ohjaajaklubin muodostivat Marko ja Piia Ikonen, Jaana Närväinen, Kati Suhonen, Jenni Tallus, Aki Kärkkäinen, Kirsi Nousiainen, Juha Nevalainen, Pia Vähäkoski, Kaisa Honkanen, Kaisu Lehtinen ja Raija Kärki. Hiihtokouluja ja hopeasompaharjoituksia pidettiin kerran viikossa. Niissä oli mukana 155 lasta ja nuorta sekä 20 aikuista. Aikuisten hiihtokoulua veti Juhani Mainela. Mäkikoulussa oli oppilaita 20 ja hyppääjiä ohjasivat Tapio Kukkonen, Jouko Timonen ja Ali Kovaljeff. Ensimmäistä kertaa oli mukana viisi tyttöä. Ampumahiihtäjiä ohjasivat Tatu Väänänen ja Urpo Suhonen. Valiokunta järjesti kaksi sulanmaan leiriä ja kaksi lumileiriä, päivän kestäviä vaellusleirejä sekä yhteisiä hiihtoharjoituksia Vuokatin hiihtotunnelissa. Kauden aikana järjestettiin kuudet hopeasompahiihdot, joihin osallistui 350 kilpailijaa.
 Harjoituksiin osallistuttiin seuraavasti. Hiihtokoulussa 1120, hopeasompakoulussa 1021, mäki- ja yhdistetyn koulussa 500, ampumahiihtokoulussa 780 ja aikuisten hiihtokoulussa 398 suoritusta. Yhteensä 3 819 suoritusta. Heinäkuussa oli vaellusleiri Ruotsissa Kebnekaisella, johon osallistui 10 hengen ryhmä. Koululaishiihtotapahtuma järjestettiin hiihtokeskuksessa 10.3.1999, johon osallistui tuhat lasta ja aikuista.
 Tapio Kukkonen palkattiin Pohjois-Karjalaan työtä liikunnasta-projektin myötä seuraan palkatuksi työntekijäksi. Taustalla oli SLU:n valtakunnallinen projekti, jonka rahoitus tuli TE-keskukselta. Kukkosen lisäksi seura palkkasi kaksi urheilupaikkojen hoitajaa.
 Lieksan Hiihtoseura kokosi hiihdon valtakunnallisessa luokittelussa 566 pistettä. Pistemäärä oikeutti seuran valioluokkaan ainoana seurana Pohjois-Karjalassa. Luokittelukilpailun paras seura oli Jyväskylän Hiihtoseura 689 pistettä, toiseksi sijoittui Valkeakosken Haka 682 pistettä ja kolmanneksi Vantaan Hiihtoseura 660 pistettä. Hiihtoseuran sijoitus oli neljäs. Huippu-urheilu vaikutti luokitteluun 35 %, harrasteliikunta 15 % ja nuorisotoiminta 50 %. Toiseksi maakunnassa sijoittunut Joensuun Kataja oli 27.
 Taloustilanne oli toimintakauden päättyessä tyydyttävä. Eri tileillä oli rahaa 151 000 mk. Rasitteita ei ollut. Tilinpäätös osoitti 4400 mk:n ylijäämää. Eniten tuloja tuotti majoitus- ja ruokailutoiminta 74 000 mk, ravintolatoiminta 38 500 mk ja osanottomaksut 36 500 mk. Tuloja oli yhteensä 264 000 mk. Kuluista suurimpia olivat stipendit 51 000 mk, valmennus ja leiritoiminta 46 000 mk ja matkakorvaukset 41 000 mk. Erilaisten menojen osuus oli 450 000 mk. Yhdistystoiminnan tuotoista merkittävin oli Riihivaaran sopimus 45 000 mk, yhteistoimintasopimukset 26 300 mk ja joulukalenteritulot 24 600 mk. Tuottojen osuus oli 111 000 mk. Yleisavustukset toivat rahaa seuralle 90 000 mk, joista perusavustus 40 000 mk ja kaupungin SM-kilpailuille myöntämä 30 000 mk:n avustus olivat merkittävimmät. Verrattaessa tilinpäätöstä paria vuosikymmentä edeltävään aikaan toiminta oli moninkertaisesti lisääntynyt ja liikuteltava rahamäärä kymmenkertaistunut.
 Hiihdä ja opiskele Lieksassa
 Millennium-vuonna seuran urheilijat saavuttivat kolme nuorten maailmanmestaruutta ja neljätoista SM-mitalia. Seura järjesti Koululiikuntaliiton mäen ja yhdistetyn SM-kilpailut ja ampumahiihdon MC-tarkkailukilpailut sekä Lieksan kaupungin kanssa Pohjois-Karjalan 54. maakuntaviestin. Osallistuttiin isolla talkoopanoksella Lieksan Rastin järjestämän hiihtosuunnistuksen pikamatkan SM-kilpailujen järjestelyihin maaliskuussa hiihtokeskuksessa. Seuran johdossa tapahtui muutoksia. Ampumahiihtojaoston johtoon valittiin Urpo Suhonen ja koulutus- ja valmennusvaliokunnan vetäjäksi Marko Ikonen. Naisjaoston vetäjäksi ryhtyi Aira Nousiainen yhdessä Senja Ikosen kanssa.
 Seura valittiin edelleen maamme 12 sinettiseuran joukkoon. Sinettiluokituksen uudistettua putosi seurojen määrä kahdeksalla. Hiihtoliiton luokittelussa seura saavutti kolmannen kerran neljännen sijan saaden valioluokan seuran arvon. Eroa kärkiseuraan jäi vajaat 100 pistettä. Seura järjesti MM‐mitalistijuhlan yhdessä Lieksan Rastin kanssa Yrjölän kotiseututalolla 9.2.2000. Lämminhenkiseen tilaisuuteen osallistui noin 100 henkilöä.
 Tärkein kilpailutapahtuma oli maakuntaviestihiihto, joka pidettiin 6.1.2000. Lieksan kansalliset hiihdot ja VII nuorisohiihdot järjestettiin 12.12.1999. Hiihdossa saavutettiin yksi SM-mitali. N-20 sarjan viestihiihdossa seuran joukkue Saara ja Jaana Kettunen sekä Minna Apajalahti sijoittuivat toiseksi. Parhaita SM-hiihtojen sijoituksia oli. Kaisu Lehtinen sijoittui N-17 sarjassa kymmenenneksi 5 että 15 km:llä, Petri Nevalainen oli kuudes ja Arttu Nousiainen seitsemäs 10 km:llä M-17 sarjassa ja Pia Vähäkoski oli neljäs N-18 sarjan 5 km:llä. Nuorten viesteissä sijoituttiin hyvin. N-20 sarjan hopeamitalin lisäksi N-18 sarjan viestissä Pia Vähäkoski, Kaisu Lehtinen ja Johanna Turunen oli neljäs, M-20 sarjan viestissä Kai Pyykkö, Jukka Toivanen ja Tuomo Ikonen ja M-18 sarjan viestissä Petri Nevalainen, Toni Närväinen ja Arttu Nousiainen sijoittuivat viidensiksi. Hopeasomman loppukilpailussa Toni Närväinen oli seitsemäs M-15 sarjan 5 km:llä ja saman sarjan viestissä Jussi Meriläinen, Mika Piminäinen ja Aki Lehtinen oli neljäs. Sanna Kiiskinen, Kati Suhonen ja Saara Kettunen sijoittuivat kymmenenneksi N-16 sarjan viestissä. Minna Apajalahti oli yhdeksäs sprinttihiihdon SM-kilpailussa naisten sarjassa. Nuorten PM-kilpailussa Pia Vähäkoski sijoittui seitsemänneksi 5 km:llä ja viestihiihdossa N-17 sarjassa. Saavutuksien perusteella Minna Apajalahti valittiin sprinttihiihdon maajoukkueeseen, Jaana Kettunen ja Pia Vähäkoski tehosomparyhmään, Kaisu Lehtinen, Saara Kettunen, Sanna Kiiskinen, Petri Nevalainen ja Arttu Nousiainen aluevalmennukseen, Toni Närväinen, Aki Lehtinen, Jussi Meriläinen ja Mika Piminäinen piirin 1-ryhmään ja Jorma Kiiskinen, Esa-Heikki Meriläinen, Kari Heikura ja Jukka Ohtonen piirin II-ryhmään. Ampumahiihdon tärkein kilpailu oli 18.–19.12.1999 maailmancupin katsastuskilpailujen järjestäminen. Lemiltä lumipulan takia Lieksaan siirretyt kilpailut onnistuivat hyvin. Takaa-ajohiihdon voitti Ville Kotikumpu 0lli-Pekka Peltolan ollessa toinen ja Harri Elorannan kolmas. Pikakilpailun jälkeen kisaa johtanut Harri Eloranta sortui huonoon ammuntaan ja putosi kolmannelle sijalle. Lieksalaisista Arto Nissinen oli pikakilpailun jälkeen kolmas, mutta heikosti alkaneen takaa-ajohiihdon Nissinen jätti kesken. Parhaiten lieksalaisista sijoittui Jukka Hautamäki ollen 16. Kati Suhosen neljäs tila N-18 sarjassa oli paras lieksalaissuoritus.
 Ampumahiihtäjät saavuttivat kilpailukaudella SM-tasolla seitsemän mitalia. Kati Suhonen osallistui Ruotsin avoimiin mestaruuskilpailuihin Sollefteässa. Saavutuksena oli takaa-ajohiihdon pronssimitali ja viestihiihdon kultamitali. Esko Kettunen saavutti veteraanien MM-kilpailuissa normaalimatkalla kolmannen ja viestihiihdossa toisen sijan. Kuhmossa järjestetyissä SM-ampumahiihdossa miesten viestijoukkue Jari Pursiainen, Tatu Väänänen, Arto Nissinen ja Jukka Hautamäki saavutti tasaisen esityksen jälkeen hopeamitalin, häviten voittaneelle Kauhajoen Karhulle 2,20 minuuttia. Arto Nissinen voitti pika-ampumahiihdossa hopeamitalin ja takaa-ajohiihdossa pronssimitalin M-35 sarjassa. Kati Suhonen saavutti kolme SM-mitalia N-16 sarjassa ja Eppu Väänänen sijoittui toiseksi M-13 sarjassa. Ampumahiihtojaosto osallistui liiton järjestämään kaksivuotiseen nuorisotoimintakilpailuun. Tuloksena oli B-sarjan voitto ja palkintona 10 000 mk:n stipendi. Palkinto luovutettiin liittokokouksessa Helsingissä.
 Näkyvimmin seuran urheilijoista olivat esillä yhdistetyn kilpailijat. Jaakko Tallus saavutti A-maailmancupin osakilpailuissa toisen ja kolmannen sijan. Hänen mäkiosuus oli vakuuttava, lähes aina tuli voitto. Hiihtovauhti ei kilpailussa riittänyt, vaan sijoitus heikkeni loppua kohti. Tallus saavutti nuorten MM:n joukkuekilpailussa ja voitti SM:n kesäyhdistetyssä. Talvella hän sijoittui normaalimatkan kilpailussa kolmanneksi ja sprinttimatkalla neljänneksi. Petter Kukkonen voitti nuorten MM-kilpailussa kultamitalin joukkuekilpailussa ja sprinttikilpailussa. Yhdistetyn B-maailmancupissa paras sijoitus oli yhdeksäs. SM-kilpailussa Kukkonen sijoittui normaalimatkalla seitsemänneksi ja sprinttikilpailussa kahdeksanneksi. Petter Kukkonen, Jaakko Tallus ja Kai Kovaljeff sijoittuivat SM-joukkueyhdistetyssä kolmanneksi. Kai Kovaljeff, Jori ja Toni Mikkonen voittivat kultamitalin M-18 sarjan joukkueyhdistetyssä. Kai Kovaljeff voitti hopeamitalin M-16 sarjan yhdistetyssä. Mira Jalosuo saavutti voiton hopeasomman loppukilpailussa N-10 sarjan mäkihypyssä. Koululiikuntaliiton kilpailussa mäkihypyn voittivat Petter Kukkonen, Kai Kovaljeff ja Riku Liuski. Jaakko Tallus valittiin yhdistetyn A-valmennusryhmään, Petter Kukkonen B-ryhmään ja Kai Kovaljeff ja Jori Mikkonen Pohjola-ryhmään.
 Lieksan vaskimusiikkiviikon avajaisten yhteydessä yhdistetyn A- ja B-maajoukkueet kilpailivat kesäyhdistetyssä. Mäkikilpailu hypättiin Riihivaaran muovimäessä ja hiihto suoritettiin rullasuksilla Pielisentiellä. Mäkiosuutta seurasi Riihivaaralla useita satoja henkilöitä, mutta yleisöryntäys koettiin hiihdon aikana Pielisentiellä, jossa arviolta 5000 ihmistä seurasi vaskiyhdistettyä ja Vaskiviikon avajaisia. Yhdistetty kokosi seuraajiksi ihmisiä, jotka eivät välttämättä lajia talvisin seuraa. Mäkiosuuden paras oli Jaakko Tallus, mutta hiihdossa Samppa Lajunen kiri ylivoimaiseen voittoon. Toiseksi sijoittui Petter Kukkonen lyöden Jaakko Talluksen loppukiritaistelussa. Vaskiyhdistetystä jäi miellyttävä kesämaku.
 Seuran pitkäaikainen toive täyttyi, kun Riihivaaran ison mäen muovipinnoite valmistui heinäkuussa 1999. Lieksan kaupunki osti muovit Vuokatista käytettynä vuonna 1995. Mäkityöt aloitettiin toukokuussa. Ennen muovitusta mäen profiilia jouduttiin oikomaan, koska mäkeen asennettu teräslatu vaati tasaisen alustan. Hankkeen rahoittamiseksi kaupunki varasi talousarviossaan 185 000 mk ja Pohjois-Karjalan Liikunnan saaman yhdistelmätuen turvin palkattiin Tapio Kukkonen, Ali Kovaljefff, Tapio Kekäläinen, Heikki Juntti ja Reima Ruokolainen asennustöihin. Talkoita tehtiin 500 tuntia. Sähkötyöt teki Martti Tallus ja Onni Kiiskinen rakensi putkituksen kastelua varten. Veden saamiseksi tehtiin porakaivo hyppyrimäen viereen Riihivaaran päälle. Syksyllä talkoiltiin Kartiopuun parruasemalla, josta saatiin palkkioksi varastorakennukseen tarvittava puutavara.
 Hiihtokoulu- ja hopeasompaharjoituksiin osallistui 162 lasta ja nuorta. Lasten hiihtokoulua ohjasivat ohjaajaklubin nuoret ohjaajat. Mäkikoulua veti Janne Liuski. Siihen osallistui 19 nuorta kokoontuen 29 kertaa. Ampumahiihtokoulu toimi tiistai-iltaisin yhdessä hiihtokoulun kanssa. Vetäjinä olivat Kari Räty, Tatu Väänänen ja Urpo Suhonen. Koulutus- ja valmennusvaliokunta järjesti kaksi sulanmaan ja kaksi lumileiriä sekä tunnelileirin Vuokatissa. Kauden aikana järjestettiin kahdeksat hopeasompahiihdot, joihin osallistui 480 kilpailijaa. Hiihtokoulussa kirjattiin 1019, hopeasompakoulussa 1085, mäki- ja yhdistetyn koulussa 646, ampumahiihtokoulussa 798 ja aikuisten hiihtokoulussa 344 suoritusta. Yhteensä 3892 suoritusta. Koululaishiihdon yhteistapahtuma oli Timitrassa 16.3.1998, johon osallistui 700 lasta ja aikuista. Tuomo Ikonen ja Kai Pyykkö suoritti B-valmentajakurssin Vuokatissa.
 Seuran vuosibudjetti oli 425 000 mk:n. Tilinpäätöksen mukaan tilikausi oli 31 000 mk ylijäämäinen. Merkittäviä tulolähteitä oli talkootuotto 79 000 mk, ravintolatuotto 56 000 mk, stipendit 26 500 mk ja osanottomaksut 42 500 mk. Avustusluontoinen tuotto oli 69 000 mk, josta kaupungin jakama perusavustus oli 42 000 mk. Esimerkiksi vuoden vaihteessa ilotulitteiden myynti tuotti seuralle 16 000 mk, josta 6000 mk sijoitettiin seuran tileille ja 10 000 mk jaettiin tehdyn työmäärän mukaisesti urheilijain stipenditileille.
 Hiihdä ja opiskele Lieksassa! Lieksassa tehtiin myös opiskeluhistoriaa, sillä Lieksan oppimiskeskus, P-K:n ammattikorkeakoulun Lieksan toimipiste ja paikallinen lukio virallistivat yhteistyön hiihtoseuran kanssa. Lieksaa markkinoitiin opiskelijoille paikkakuntana, jossa on mahdollista yhdistää opiskelu ja hiihto sekä saada muitakin etuja. Tarkoitus oli saada uusia opiskelijoita ja urheilijoita Lieksaan. Oppilaitokset räätälöivät oppilaalle henkilökohtaisen opiskeluohjelman, jossa otettiin huomioon urheilun tarvitsema aika. Valinnaisissa aineissa sekä tutkinnoissa huomioitiin liikuntapainotteisuus. Oppimiskeskuksella oli kaksi oppilas-asuntolaa, jossa asuminen oli opiskelijalle maksuton. Hiihtoseura vakuutti, että opiskelijan käytössä ovat seuran yhteisharjoitukset, ohjatut lajiharjoitukset, salitreenit ja halutessaan henkilökohtainen valmennus. Tämä ei edellytä seuran jäsenyyttä. Toimintakauden aikana oli Lieksan oppilaitoksissa kahdeksan yhdistelmäopiskelijaa.
 Valioseurojen ykköseksi Suomessa
 Hiihtokausi oli seuran toiveiden täyttymys. Tuli menestystä, hyviä sijoituksia urheilijoille ja huomionosoituksia seuralle. Seura valittiin parhaaksi hiihtoseuraksi koko maassa ja seuran urheilija saavutti ensimmäisen kansainvälisen arvokisamitalin aikuisten sarjassa. MM-pronssimitalin lisäksi saavutettiin neljä nuorten MM-mitalia ja kuusitoista SM-mitalia. Järjestettiin ampumahiihdon nuorten SM-kilpailut ja Koululiikuntaliiton SM-kilpailut, joka oli osanottajamäärältään suurin Lieksassa pidetty hiihtokilpailu. Talkootuntien osuus toimintakaudella oli runsaat 10000 tuntia. Varoja hankittiin yhteistyösopimuksilla, vuosikalenterin ja joulukalenterin myynnillä, talkoilla sekä kilpailuilla. Timitran hiihtokeskuksen vuokrasopimus ja Riihivaaran hoitosopimus jatkuivat edellisvuosien tapaan. Raija Apajalahti luopui sihteerin tehtävästä ja tilalle valittiin Arja Nevalainen.
 Tärkein kilpailutapahtuma Lieksassa oli Koululiikuntaliiton SM-hiihtojen järjestäminen hiihtokeskuksessa 24.25.3.2001. Mestaruuksista kilpaili 750 hiihtäjää ja yli 2000 kisavierasta seurasi hiihtoja. Lauantaina hiihdettiin perinteisen hiihtotavan matkat. Parhaiten lieksalaisista menestyivät Jori ja Toni Mikkonen saavuttaen kaksoisvoiton yli 16-vuotiaiden yhdistetyssä. Hiihdossa Toni Närväinen sijoittui neljänneksi M-16 sarjassa. Johanna Turunen oli kuudes ja Pia Vähäkoski kymmenes N-20 sarjassa. Sunnuntaina Toni Närväinen saavutti mestaruuden M-16 sarjan takaa-ajohiihdossa. Kaisu Lehtinen oli kymmenes N-18 sarjassa ja Jaana Kettunen oli seitsemäs, Johanna Turunen yhdeksäs ja Pia Vähäkoski kahdestoista N-20 sarjassa. Järjestelyistä KLL:n toiminnanjohtaja Jarmo Moisander totesi. “Oli hienoa nähdä, kuinka rutinoidusti järjestelyt toimivat. Huomasi, että kisakoneisto tiesi, mitä teki.”
 Jaana Kettunen osallistui nuorten MM-hiihtoihin Puolassa sijoittuen naisten 20 km:n hiihdossa 21:nneksi. Pia Vähäkoski, Johanna Turunen ja Jaana Kettunen saavuttivat SM-viestissä hopeamitalin N-20 sarjassa Ounasvaaran Hiihtoseuran jälkeen. Petri Nevalainen, Arttu Nousiainen ja Toni Närväinen sijoittuivat M-18 sarjan viestissä seitsemänneksi. Toni Närväinen voitti hopeasomman loppukilpailussa M-16 sarjan ja Kari Heikura sijoittui viidenneksi M-13 sarjassa. Hiihtoliiton tehosomparyhmään valittiin Kaisu Lehtinen ja Petri Nevalainen, kultasomparyhmään Saara Kettunen ja Outi Gröndahl, alueryhmään Toni Närväinen ja piiriryhmään Kari Heikura, Jonna Kiiskinen, Aki Lehtinen, Esa-Heikki Meriläinen, Jussi Meriläinen, Jukka Ohtonen, Mika Piminäinen, Rikka Kiiskinen ja Mirka Oinonen. Jaosto hankki lisärahaa maalaamalla talkoilla metsähallituksen Puuruun kämpän.
 Ampumahiihdon nuorten SM-kilpailut järjestettiin hiihtokeskuksessa 10.–11.3.2001. Kilpailussa ratkaistiin normaalimatkojen ja viestien mestaruudet. Osanottajia oli henkilökohtaisissa sarjoissa 150, mutta viesteissä kilpaili kahdeksassa sarjassa vain 24 joukkuetta. Osanottajapulaa kokivat etenkin tyttöjen sarjat. Seuran ampumahiihtäjät saavuttivat kuusi SM-mitalia, joista yksi tuli ampumajuoksussa. Hanna Räty saavutti neljä SM-mitalia N-13 sarjassa. Hän sijoittui pikakilpailussa ja yhteislähtökilpailussa toiseksi ja oli normaalikilpailussa kolmas. Arto Nissinen sijoittui toiseksi pikakilpailussa M-35 sarjassa ja Esko Kettunen oli kolmas normaalikilpailussa, neljäs takaa-ajohiihdossa ja viides pikakilpailussa M-40 sarjassa. Eppu Väänänen oli M-13 sarjassa normaalikilpailussa neljäs samoin Kati Suhonen N-18 sarjan takaa-ajohiihdossa. Meriläisen veljekset sijoittuivat normaalikilpailussa viidensiksi, Esa-Heikki sarjassa M-13 ja Jussi sarjassa M15. SM-viestissä miehet sijoittuivat yhdeksänneksi ja M-13 sarjan joukkue oli neljäs. Kati Suhonen oli Suomen edustajana Euroopan nuorten talviolympiapäivillä Vuokatissa. Ampumajuoksun SM-kilpailuissa Kontiolahdella Hanna Räty sijoittui kolmanneksi N-13 sarjassa. Kati Suhonen oli neljäs N-16 sarjassa ja viidensiksi sijoittuivat Juha Kinnunen M-13 sarjassa ja Jussi Meriläinen M-14 sarjassa..
 Mäkijaosto kehitti voimakkaasti Riihivaaran hyppyrimäen aluetta. Rakennettiin varastorakennus mäkimonttuun. Huoltorakennus ja varasto maalattiin syksyn aikana. Pienimmän hyppyrimäen vauhtimäki uusittiin ja teräslatu asennettiin entisen muoviladun tilalle. Tuomaritornin katto uusittiin ja rakennettiin portaat pieneen mäkeen. Jaosto piti leirin Vuokatissa ja lumileirin Taivalkoskella. Yhdistetyn A-valmennusryhmään kuului Jaakko Tallus, B-ryhmään Petter Kukkonen ja Pohjola-ryhmään Kai Kovaljeff.
 Yhdistetyn kilpailijat saavuttivat hiihtokauden kilpailuissa MM-pronssimitalin, neljä nuorten MM-mitalia, kaksi PM-mitalia ja seitsemän SM-mitalia. Jaakko Tallus oli seuran paras urheilija. Hän saavutti joukkuepronssimitalin, sijoittui sprinttikilpailussa neljänneksi ja normaalimatkalla kymmenenneksi Lahden MM-kilpailuissa. Tallus saavutti nuorten MM-kilpailussa kolme hopeamitalia, joista kaksi henkilökohtaista ja yksi joukkueyhdistetyssä. SM-kilpailussa hän voitti kesäyhdistetyn, oli toinen sprinttikilpailussa ja kolmas normaalikilpailussa. Yhdistetyn A-maailmancupin yhteistuloksissa Tallus oli 14. Petter Kukkonen saavutti nuorten MM-hopeamitalin joukkueyhdistetyssä ja oli SM-kilpailuissa neljäs kesäyhdistetyssä, kahdeksas normaalikilpailussa ja kymmenes sprinttikilpailussa. Kai Kovaljeff voitti Suomen mestaruudet M-18 sarjan kesäyhdistetyssä, normaali- ja sprinttikilpailussa M-16 sarjassa sekä oli mäkihypyssä toinen. PM-kilpailussa Kovaljeff sijoittui mäkihypyssä kolmanneksi ja oli voittoisan joukkuemäen kilpailija. Ville Timonen sijoittui kahdeksanneksi hopeasomman loppukilpailussa M-16 sarjan mäkihypyssä.
 Hiihto-, ampumahiihto- ja mäkikoulu sekä hopeasompaharjoitukset jatkuivat kauden ajan. Osallistujia oli 168 lasta ja nuorta. Lasten hiihtokoulusta vastasivat ohjaajaklubin ohjaajat Paula Ikonen, Kaisa Honkanen, Mervi Kärkkäinen, Kati Suhonen, Pia Vähäkoski, Kaisu Lehtinen, Aki Kärkkäinen, Jukka Toivanen ja Marko Ikonen. Mäkikoulua pidettiin talvikaudella Tapio Kukkosen ja Jouko Timosen vetäminä ja ampumahiihtäjien harjoituksia johtivat Urpo Suhonen, Kari Räty ja Tatu Väänänen. Koulutus- ja valmennusvaliokunta järjesti kaksi leiriä sekä tunnelileirin Vuokatissa ja tekniikkaleirin. Kauden aikana pidettiin seitsemät hopeasompahiihdot, joihin osallistui 420 kilpailijaa. Hiihtokoulussa kirjattiin 1164, hopeasompakoulussa 1191, mäki- ja yhdistetyn koulussa 709, ampumahiihtokoulussa 840 ja aikuisten hiihtokoulussa 382 suoritusta. Yhteensä 4 286 suoritusta. Koululaishiihdon yhteistapahtumaan hiihtokeskuksessa osallistui 700 lasta ja 200 aikuista. Viekin ja Nurmijärven kouluilla käytiin opettamassa suksien voitelua ja hiihtotekniikkaa. Syksyllä hiihtokoulun ohjaajat osallistuivat jatkokurssille, jonka aiheena olivat pelisääntökeskustelut.
 Naisjaoston puheenjohtajuutta hoiti Sirpa Meriläinen. Koululiikuntaliiton kisaviikonloppu työllisti jaostoa eniten. Silloin oli paljon erilaista työtä. Kahviota pidettiin kilpailujen ja hiihtokoulujen aikana, koululaiskisoissa ja koululaistapahtumassa. Lisäksi oli kahvitarjoilua paikallisissa liikkeissä ja paketointipalvelu joulun alla.
 Yhdistetyn MM-hopeamitalin saavuttanut Samppa Lajunen lahjoitti Hiihtoliitolta saamansa 30 000 mk:n palkintoshekin kasvattajaseuroilleen Tampereen Pyrinnölle, Jyväskylän Hiihtoseuralle ja Lieksan Hiihtoseuralle. Lajunen sai kipinän yhdistettyyn synnyinkaupungissaan Tampereella. Lajin harrastamisen hän aloitti Lieksassa ja jatkoi sitä Jyväskylässä muutettuaan sinne. Lajunen toivoi, että rahat käytettäisiin seuroissa mäen ja yhdistetyn nuorisotoimintaan.
 Ensimmäisten olympiamitalien vuosi
 Vuosi oli seuran historian menestyksellisin. Päällimmäisenä oli Jaakko Talluksen olympiahopeamitali yhdistetyn normaalimatkalla, joukkueyhdistetyn kultamitali ja sprinttiyhdistetyn neljäs sija Salt Lake Cityssä. Hiihtokaudella saavutettiin kaksi olympiamitalia, neljä PM-mitalia, 22 SM- tai hopeasompamitalia sekä viisi Koululiikuntaliiton mitalia, yhteensä 33 arvokisamitalia. Järjestettiin yhdistetyssä 16–18 vuotiaiden SM-sprinttikilpailu ja vapaan hiihtotavan piirin mestaruuskilpailut. Jaakko Tallus valittiin Lieksan parhaaksi urheilijaksi toistamiseen ja palkittiin Lieksan Lehden urheilumitalilla. Toni Närväinen sai Lieksan Lehden tunnustuspalkinnon tultuaan valituksi Lieksan parhaaksi nuoreksi urheilijaksi.
 Seura onnistui nuoriso-, kilpailu- ja harrasteliikuntatoiminnassa ja valittiin toistamiseen Suomen parhaaksi hiihtoseuraksi. Lieksan Hiihtoseura keräsi pisteitä 649, toiseksi sijoittunut Ounasvaaran Hiihtoseura sai pisteitä 619 ja kolmanneksi tullut Valkeakosken Haka 593 pistettä. Pohjoiskarjalaisista seuroista Kiteen Urheilijat oli 15. ja Ilomantsin Urheilijat 20. Mäkihypyn ja yhdistetyn seuraluokittelussa Lieksan Hiihtoseura oli neljäs. Edellä olivat Lahden, Puijon ja Ounasvaaran Hiihtoseurat. Kiteen Urheilijat menestyi erinomaisesti sijoittuen kuudenneksi. Hiihdossa yllettiin valioluokkaan, mäkihypyssä, yhdistetyssä ja ampumahiihdossa saavutettiin 1-luokka. Palkkioksi menestyksestä Hiihtoliitto luovutti seuralle 1000 euron palkintoshekin.
 Hiihtokaudella saavutettiin kolme SM-mitalia. Toni Närväinen voitti 10 km:n kilpailut sekä sijoittui toiseksi 20 km:llä M-17 sarjassa. Pohjoismaisissa mestaruushiihdoissa Norjassa Närväinen saavutti henkilökohtaisen mestaruuden ja viestihiihdossa pronssimitalin ja Koululiikuntaliikuntaliiton hiihdoissa kaksi hopeamitalia 5 km:n kilpailuissa. Saara Kettunen saavutti SM-hiihdoissa neljännen sijan 15 km:llä, kuudennen ja seitsemännen sijan 5 km:n kilpailuissa N-18 sarjassa. Koululiikuntaliiton kilpailuissa hän oli 3 km:llä kolmas ja neljäs. Viestihiihdon SM-kilpailussa N18 sarjan joukkue Outi Gröndahl, Kati Suhonen ja Saara Kettunen oli kuudes ja M-16 sarjassa Jussi Meriläinen, Mika Piminäinen ja Aki Lehtinen oli kahdeksas. Minna Apajalahti sijoittui sprinttihiihdon SM-kilpailussa kuudentoista parhaan joukkoon naisten sarjassa. Hiihdossa järjestettyihin piirin mestaruushiihtoihin osallistui 303 hiihtäjää. Hiihdoissa seura saavutti 26 piirin mestaruutta.
 Ampumahiihdossa saavutettiin 7 SM-mitalia. Mitalien lukumäärä oli erinomainen, mutta ne tulivat kolmen hiihtäjän tuomina, joka kertoo lajin verenväljyydestä. Paras sijoitus yleisessä sarjassa oli Jukka Hautamäen kymmenes tila normaalimatkalla. Mitaleista Hanna Räty saavutti kaksi hopeamitalia ja pronssimitalin N-14 sarjassa. Kati Suhonen saavutti yhden hopean ja kaksi pronssimitalia N-18 sarjassa. Eppu Väänänen sijoittui kolmanneksi M-14 sarjan yhteislähtökilpailussa. Kati Suhonen osallistui nuorten MM-kilpailuihin, jossa sijoittui viestissä neljänneksi ja normaalimatkalla 23.nneksi N-18 sarjassa.
 Maaliskuussa järjestettiin Nuoriso-cup kilpailut mäkihypyssä ja yhdistetyssä. Osallistujia oli mäkihypyssä 110 ja yhdistetyssä 95. Sarjojen M-16 ja M-18 sprinttikilpailulla oli SM-arvo, samoin M-18 sarjan joukkuekilpailussa. Järjestelyt sujuivat tyylikkäästi ja nopeaa tulospalvelua
 Mäkikoulutoiminta oli vilkasta. Jaakko Talluksen olympiamenestyksen innoittamana koululaisia oli niin paljon, että ajoittain oli puutetta hyppyvarusteista. Koulua pidettiin kahdesti viikossa, keskiviikkoisin ja sunnuntaisin. Harjoituksiin osallistui 20 poikaa ja muutama tyttö. Mäkileirejä pidettiin Vuokatissa. Yhdistetyn A-valmennusryhmään kuului Jaakko Tallus ja Petter Kukkonen, B-ryhmään Kai Kovaljeff ja mäkihypyn hopeasomparyhmään Ville Timonen.
 Yhdistetyn ja mäkihypyn kilpailijat saavuttivat hiihtokaudella kaksi olympiamitalia, kaksi PM-mitalia, kolmetoista SM-mitalia ja kaksi Koululiikuntaliiton mestaruutta. Jaakko Tallus saavutti olympiamitalien lisäksi viisi SM-pronssimitalia. Mitaleista kaksi tuli kesäyhdistetyissä ja kolme talvella. Lisäksi Tallus sijoittui yhdistetyn A-maailmancupissa yhteispisteissä viidenneksi. Petter Kukkonen saavutti SM-pronssimitalin joukkueyhdistetyssä Jaakko Talluksen ja Kai Kovaljeffin kanssa. Yhdistetyn normaalikilpailussa Kukkonen oli kesällä ja talvella viides. Kai Kovaljeff saavutti viisi SM-mitalia ja voitti Koululiikuntaliiton mestaruuden. Yleisen sarjan joukkuepronssimitalin lisäksi hän voitti mestaruuden kesäyhdistetyn normaalikilpailussa M-18 sarjassa. Ville Timonen voitti PM:n mäkihypyssä ja sijoittui joukkuemäessä toiseksi. Timonen saavutti kultamitalin SM-mäkihypyssä, hopeasomman loppukilpailussa ja Koululiikuntaliiton mestaruuskilpailussa M-16 sarjassa sekä oli toinen mäkihypyn SM-kesäkilpailussa M-18 sarjassa. Aleksi Oinonen voitti hopeasomman loppukilpailussa MAO sarjan yhdistetyn ja oli mäkihypyssä neljäs.
 Vaskiviikon avajaisten yhteydessä pidettiin II Vaskiyhdistetty. Kilpailuun osallistuivat Suomen parhaat yhdistetyn kilpailijat. Jaakko Tallus voitti mäkihypyn ylivoimaisesti, ettei muilla ollut mahdollisuutta tavoittaa häntä hiihto-osuudella. Samppa Lajunen oli toinen, Antti Kuisma kolmas, Hannu Manninen neljäs ja Petter Kukkonen viides. Mäkihyppyä oli seuraamassa satoja katsojia, mutta Vaskiviikon avajaisia ja hiihto-osuutta seurasi arviolta 5 000 katsojaa.
 Olympiavoittajalle järjestettiin osuuspankin ja kaupungin kanssa mitalijuhla 27.2.2002 Juhliin osallistui yli 600 vierasta. Seura palkitsi Jaakko Talluksen digitelevisiolla. Jaakko Tallukselle avattiin onnittelutili osuuspankkiin ajalle 21.2.–26.4.2002. Tilin tuotto oli 37 706 mk.
 Hiihtokeskuksessa ryhdyttiin syksyllä yhdenmukaistamaan hiihtoratoja kansainväliset vaatimukset täyttäviksi. Tarkoituksena on saada hiihtokeskukselle sertifikaatti, joka on edellytyksenä maailmancupin hiihtojen pitopaikalle. Kilpailuratojen pitää olla sellaisia, että kilpailijoiden tekniset, taktiset ja kunto-ominaisuudet saadaan tasavertaiseen puntariin. Radoilla pitää olla tietty määrä nousuja ja palauttavia laskuja. Myös latupohjan kunto, leveys ja sekin, että millä lumikerroksella pystytään hiihtämään. Huoltokokonaisuuden tulee käsittää riittävä määrä luiston kokeiluratoja, lämmittelyratoja, voitelu- ja huoltotiloja. Timitran hiihtokeskuksen radat ovat pienillä muutostöillä saatettavissa kansainvälisen tason täyttäviksi radoiksi. Lieksassa on tarkoitus saada neljä rataa yhdenmukaistetuksi. 1,2 km:n sprinttiradan lisäksi 2,5 km:n, 5 km:n ja 7,5 km:n hiihtoradat.
 © 2017 Lieksan Hiihtoseura | WWW-sivujen ulkoasu: Arto Nousiainen Prognosis Metastasis Brain Cancer . Farkas . bottled water distributors error: Sisältö on suojattua!!


text:
Irish Texts Society | Litríocht
 Amhráin Chearbhalláin The Poems of Carolan: Reassessments Subsidiary Series 18 Liam P. Ó Murchú ISBN 9781870166768 Irish Texts Society 2007 100 lth. The Society's edition of the Poems of Carolan Vol. 17 is now supplemented by a reassessment of the author and his work that brings together articles by some
 Amhráin Chearbhalláin Vol. 17 Tomas O Maille, ed. Irish Texts Society ISBN 1870166175 The Poems of Carolan, together with N. Connacht and S. Ulster Lyrics.
 An Irish Astronomical Tract Vol. 14 Maura Power (eag.) Irish Texts Society 1994 ISBN 1870166140 Athchló ar eagrán a céadfhoilsíodh i 1914 de théacs réalteolaíochta sa Nua-Ghaeilge Mhoch. Tá cuid den téacs seo bunaithe ar leagan Laidine ón 13ú haois de thráchtas Araibise a scríobhadh i gCathair Alastair san 8ú
 Baile In Scáil Volume 58 “The Phantom’s Frenzy” Edited by Kevin Murray ISBN 1970166582 Irish Texts Society 2004 Baile in Scáil “The Phantom’s Frenzy” (henceforth BS) is an important and intriguing medieval Irish text which purports to be a prophecy recite by an Otherworld phantom in the presence of Conn
 Beatha Ailbhe Vol 67
 Edited by Padraig Ó Riain The Life of Saint Ailbhe of Cashel and Emly Cumann na Scríbheann nGaedhilge 2017 Irish Texts Society ISBN 9781999804718 Lth/Pgs 268 The Life of Saint Ailbhe of Cashel and Emly
 Beatha Aodha Ruaidh Ui Dhomhnaill Vol 42 Paul Walsh, ed. Part I, Text and Translation ISBN 1870166426 The Life of Aodh Ruadh O Domhnaill
 Beatha Aodha Ruaidh Ui Dhomhnaill Vol 45 Paul Walsh, Colm O Lochlainn, ed. ISBN 1870166450 The Life of Aodh Ruaidh O Domhnaill Part II, Introduction, Glossary, etc.
 Betha Adamnáin: The Irish Life of Adamnán Vol. 54 Máire Herbert Pádraig Ó Riain ISBN 187016654X Irish Texts Society 1988 110 lth. The vernacular Life of Adamnán of Iona, here edited by Máire Herbert and Pádraig Ó Riain, is one of the latest of the pre-Norman biographies of Irish saints.
 Bibliography of Publications on Irish Placenames
 Bibliography of Publications on Irish PlacenamesSubsidiary 22Donna Thornton Kevin MurrayISBN: 1870166698Cumann na Scríbheann nGaedhilge 2011298 lth.This Bibliography was compiled as a by-product of the work of the Locus Project, an ongoing collaboration, based in the Department of Early and Medieval Irish, University College Cork. The Locus project, in association with
 Buile Suibhne. (The Frenzy of Suibhne) Vol 12 Being the Adventures of Suibhne Geilt: A Middle Irish Romance. J.G. O’Keefe, ed. Irish Texts society 1996 ISBN 1870166124 This volume contains a new introduction by Joseph Falaky Nagy First published 1913
 Caithreim Thoirdhealbhaigh Vol 26 Standish Hayes O’Grady, ed. ISBN 1870166264 Vol. 1 Text. The Triumphs of Turloug
 Caithreim Thoirdhealbhaigh Vol 27 Standish Hayes O’Grady, ed. ISBN 1870166272 Irish Texts Society Vol. 1I Translation. The Triumphs of Turlough.
 Caitreim Congail Clairingnig Vol 5 Martial Career of Conghal Clairinghneach Edited for the first time with Translation, Introduction Notes and Glossary By Patrick M. MacSweeney, M.A. ISBN 1 87016605 1 Ta léiriú sa leabhar seo ar Árd Rithe na hÉireann ó timpeall 200 BC, na Cogaí, trioblóidí agus ar na
 Cath Maige Mucrama Vol 50
 Cath Maige Mucrama Vol 50 Mairin O Daly, ed. Irish Texts Society ISBN 1870166507 Cath Maige Mucrama The Battle of Mag Mucrama.
 Cath Maige Tuired Vol 52
 Cath Maige Tuired Vol 52 Elizabeth A. Gray, ed. Irish Texts Society ISBN 1870166523 The Second Battle of Mag Tuired.
 Cinnlae Amhlaoibh Uí Shúileabháin Vol 30 Michael McGrath, ed. Irish Texts Society ISBN 1870166302 The Diary of Humphrey O’Sullivan Part I, containing the Diary from 1st January 1827 to the end of August, 1828.
 Cinnlae Amhlaoibh Ui Shuileabhain Vol 31 Michael McGrath, ed. Irish Texts Society ISBN 1870166310 The Diary of Humphrey O’Sullivan Part II, containing the Diary from 1st September, 1828 to the end of December, 1830
 Cinnlae Amhlaoibh Ui Shuileabhain Vol 32 Michael McGrath, ed. Irish Texts Society ISBN 1870166329 The Diary of Humphrey O’Sullivan. Part III, containing the Diary from 1st January 1831 to end of December, 1833.
 Cinnlae Amhlaoibh Uí Shúileabháin: Reassessments.
 Cinnlae Amhlaoibh Uí Shúileabháin: Reassessments. Subsidiary Series 14 Liam P.Ó Murchú Irish Texts Society 2004
 Cinnlae Amhlaoibh Uí Shúilleabháin Uimhir 33 The Diary of Humhrey O Sullivan Michael McGrath. Ed. Part IV containing the Diary for 1834-1835 (to July), Poems, Miscellaneous Sketches, Vocabularies, etc
 Cóír Anmann Vol. 59 A Late Middle Irish Treatise on Personal Names (Part 1) Sharon Arbuthnot ISBN 9781870166590 Irish Texts Society 2005 246 lth. This volume is the first part of a new critical edition of the Middle Irish text Cóir Anmann, 'Fitness of Names'. The only previous edition of
 Cóír Anmann Vol. 60 A Late Middle Irish Treatise on Personal Names (Part 2) Sharon Arbuthnot ISBN 9781870166607 Irish Texts Society 2007 217 lth. In the previous volume, Part 1 of the edition, Dr Sharon Arbuthnot edited two versions of this fascinating text, which deals with the traditions surrounding some
 Dánta Aodhagáin Uí Rathaille: Reassessments.Subsidiary Series 15
 Dánta Aodhagáin Uí Rathaille: Reassessments. Subsidiary Series 15Breandán Ó BuachallaISBN 1870166949Irish Texts Society 2004
 Dineen and the Dictionary 1904-2004
 Dineen and the Dictionary 1904-2004 Subsidiary Series 16 Edited by Pádraigín RiggsISBN 1870166981 Irish Texts Society 2005
 Duanaire Dháibhidh Uí Bhruadair Vol 11 John C. MacErlean, ed. Irish Texts Society. ISBN 1870166116 Duanaire Dháibhidh Uí Bhruadair The Poems of David O Bruadair Part 1, containing poems down to the year 1666
 Duanaire Dháibhidh Uí Bhruadair Vol 18. John C. Mac Erlean, ed.Irish Texts SocietyISBN 1870166183 Duanaire Dháibhidh Uí BhruadairThe Poems of David Ó Bruadair Part III, containing poems from the year 1682 till the poet’s death in 1698.
 Duanaire Finn Reassessments
 Duanaire Finn Reassessments Subsidiary Series 13 Edited by John Carey ISBN 1870166922 Irish Texts Society 2003 Is leabhar é seo a dhéanann cur síos ar dhéanamh an leabhair Duanaire Finn a chuir Aodh Ó Dochartaigh lé chéile i 1627 in Ostend sa Bheilg do Captaen Somhairle mac Domhnaill ó Chontae
 Edmund Hogan’s Onomasticon Goedelicum: Reconsiderations
 Edmund Hogan’s Onomasticon Goedelicum: Reconsiderations Subsidiary Series 23Kevin Murray Pádraig Ó RiainISBN: 1870166698Cumann na Scríbheann nGaedhilge 2011297 lth.The Proceedings of the twelfth annual seminar of the Irish Texts Society held in conjunction with the Combined Departments of Irish at University College Cork in November 2010. The seminar was held to
 Foclóir Stairiúil Áitainmneacha na Gaeilge (C-Ceall Fhursa)
 Foclóir Stairiúil Áitainmneacha na GaeilgeHistorical Dictionary of Gaelic PlacenamesFascúl 3 / Fascicle 3(C-Ceall Fhursa)Eagarthóirí /EditorsPádraig Ó Riain, Diarmuid Ó Murchadha, Kevin Murray.ISBN: 870166 728Cumann na Scríbheann nGaedhilge / Irish Texts Society 2008. 189 lth. At nós an chéad dá fhascúl, toradh oibre i bpáirt é an fascúl seo, a roinneadh
 Foclóir Stairiúil Áitainmneacha na Gaeilge 1 6 Boscra
 Irish Texts Society 2003 – 2016 ISBN 9780957566170 Boscra/Box Set Fascicle 1 – 6 The new Historical Dictionary of Gaelic Placenames, prepared by the Locus Project in the Department of Early and Medieval Irish at University College Cork, is the first of its kind to appear for almost 100
 Historical Dictionary of Gaelic Placenames Foclóir Stairiúil Áitainmneacha na Gaeilge Fascúl 6 (Cóbh – Cutloch) Fascicle 6 Pádraig Ó Riain, Emma Nic Chárthaigh, Kevin Murray ISBN 9780957566163. Irish Texts Society 2016 Lth/Pgs 199. The new Historical Dictionary of Gaelic Placenames, prepared by the Locus Project in the Department of Early
 Foclóir Stairiúil Áitainmneacha na Gaeilge Fascúl 2 Historical Dictionary of Gaelic PlacenamesFascicle 2 (Names in B-)Fascúl 2 ( Ainmneacha i B-)Pádraig Ó Riain, Diarmuid Ó Murchadha, Kevin Murray.ISBN 187016671XCumann na Scríbheann nGaedhilge 2005Irish Texts Society 2005 258 lth. The new Historical Dictionary of Gaelic Placenames, prepared by the Locus Project
 Foras Feasa ar Éirinn Foreword to 1987 reprint
 Foras Feasa ar Éirinn Foreword to 1987 reprint History of Ireland 8 page booklet Breandán Ó Buachalla Phd. MRIA ISBN: 1870166965 Comann na sGribheann Gaedhilge 8 lth.
 Foras Feasa ar Éirinn Vol 4 Part 1
 Foras Feasa ar Éirinn Vol 4 The History of Ireland by Geoffrey Keating D.D. David Comyn, ed. Irish Texts Society ISBN 1870166043 This volume contains Breandan O Buachalla’s new introduction (1987) Part. 1
 Foras Feasa ar Éirinn Vol 9
 Foras Feasa ar Éirinn Vol 9 Patrick S Dinneen, ed. Irish Texts Society ISBN 1870166094 The History of Ireland by Geoffrey Keating D.D Vol. III
 Foras Feasa ar Éirinn Vol. 8 Part II
 Foras Feasa ar Éirinn Vol. 8 Part II Patrick S Dinneen, ed.Vol. 8 Part IIISBN 1870166086 Irish Texts Society 1905 / 1987 The History of Ireland by Geoffrey Keating D.D
 Foras Feasa ar Éirinn Vol.9 Part III
 Foras Feasa ar Éirinn Vol.9 Part III Patrick S Dinneen, ed. Vol. III ISBN 1870166094 Irish Texts society 1906 / 1987 The History of Ireland by Geoffrey Keating D.D.
 Gabháltais Shearluis Mhóir Vol 19
 Gabháltais Shearluis Mhóir Vol 19 Douglas Hyde, ed. Irish Texts Society ISBN 1870166191 The Conquests of Charlemagne
 Geoffrey Keating’s Foras Feasa ar Éirinn: Subsidiary Series 19
 Geoffrey Keating’s Foras Feasa ar Éirinn: Subsidiary Series 19Edited by : Pádraig Ó RiainISBN: 1870166779Cumann na Scríbheann nGaedhilge 2008 120 lth. The Proceedings of the ninth annual seminar of the Irish Texts Society held in conjunction with the Combined Departments of Irish at University College Cork on the 10th November
 Giolla an Fhiugha Vol 1
 Giolla an Fhiugha Vol 1 The Lad of the Ferule Douglas Hyde. Ed. Irish Texts Society ISBN 1870166019 Eachtra Cloinne Righ na h-Ioruaidhe. Adventures of the Children of the King of Norway.
 Imtheachata Aeniasa Vol 6
 Imtheachata Aeniasa Vol 6 George Calder, ed. Irish Texts Society ISBN 187016606X The Irish Aeneid being a translation, made before A.D. 1400, of the xii Books of Vergil’s Aeneid into Gaelic. This volume contains Erich Poppe’s new introduction (1995)
 Instructio Pie Vivendi Et Superna Meditandi Vol 29
 Instructio Pie Vivendi Et Superna Meditandi Vol 29 John Mac Kechnie, ed. Irish Texts Society ISBN 1870166299 Instruction in Holy Life and Heavenly Thought. Vol. I, Latin and Irish versions with Glossary of Irish Words.
 Instructio Pie Vivendi Et Superna Meditandi Vol 29A
 Instructio Pie Vivendi Et Superna Meditandi Vol 29A John Mac Kechnie, ed. ISBN 187016699X Instruction in Holy Life and Heavenly Thought. Vol. II, English Translation of the Irish version.
 Iomarbhágh na Bhfileadh Vol 20
 Iomarbhágh na Bhfileadh Vol 20 L. McKenna, ed. Irish Texts Society ISBN 1870166205 Iomarbhagh na Bhfileadh The contention of the Bards, Part I. This volume contains a new introduction by Joep Leerssen.
 Iomarbhágh na Bhfileadh Vol 21
 Iomarbhágh na Bhfileadh Vol 21 L. McKenna, ed. Irish Texts Society ISBN 1870166213 Iomarbhágh na Bhfileadh Uimhir 11 The contention of the Bards, Part II.
 Irish Texts Society The First Hundred Years S.S. 9 Subsidiary Series 9 Pádraig Ó Riain ISBN 1870166884 Irish Texts Society 1998 142 lth. With the founding of the Irish Texts Society in 1898 began, as the late Professor Brian Ó Cuív stated, 'an enterprise in Irish textual editing and publication
 Irish Texts Society Volume 64: Cath Cluana Tarbh, The Battle of Clontarf (LXIV)Irish Texts Society Main Series 64, Cath Cluana Tarbh, ‘The Battle of Clontarf', edited by Meidhbhin Ni Urdail, 2011, ISBN 978-1-870166-64-7
 Irish Texts Society Volume 65: De causis torchi Corc’ Oche and Aided Echach maic Maireda ‘Two Texts
 Irish Text Society Main Series Volume 65 (2012): De causis torchi Corc' Oche and Aided Echach maic Maireda ‘ Two Texts on Loch nEchach' Irish Text Society 2012 ISBN 978-1-870166-65-2 Includes bibliographical references and indexes. Parallel Irish text and English translation with introduction and explanatory information in English.
 Lebor Gabála Érenn Vol 35
 Lebor Gabála Érenn Vol 35 R.A.S. MacAlister, ed. Irish Texts Society ISBN 1870166353 The book of the Taking of Ireland Part II
 Lebor Gabála Érenn Vol 39
 Lebor Gabála Érenn Vol 39 R.A.S. MacAlister, ed.Irish Texts SocietyISBN 1870166396 The Book of the Taking of Ireland Part III.
 Lebor Gabala Erenn Vol 44
 Lebor Gabala Erenn Vol 44 R.A.S. MacAlister, ed. Irish Texts Society ISBN 1870166442 The Book of the Taking of Ireland Part V.
 Lebor Gabála Érenn: SS 20
 Lebor Gabála Érenn: SS 20Textual History and PseudohistoryEdited by:John CareyISBN: 1870166782Cumann na Scríbheann nGaedhilge114 lth.The twentieth volume of the Subsidiary Series is devoted to the largest, and perhaps longest running, multi-volume edition in the Society's Main Series. Previously consisting of five volumes, published between 1938 and 1956, a sixth volume
 Lebor Gabála Érenn: The Book of the Taking of Ireland Vol. 63 Part VI
 Lebor Gabála Érenn: The Book of the Taking of Ireland Volume 63 Part VIIndex of NamesCompiled by Pádraig Ó RiainISBN: 1870166639Cumann na Scríbhinní nGaedhilge 2009137 lth.Part 6, Index of Names. Compiled by Pádraig Ó Riain, 2009. R.A.S Macalister's five-volume edition of Lebor Gabála Érenn , published by the Irish Texts
 Lebor na Cert Vol 46
 Lebor na Cert Vol 46 Myles Dillon, ed.Irish Texts Society ISBN 1870166469 The Book of Rights
 Life of St. Declan of Ardmore Vol 16
 Life of St. Declan of Ardmore Vol 16 and Life of St. Mochuda of Lismore P.Power, ed. Irish Texts Society ISBN 1870166167 Life of St. Declan of Ardmore
 Lige Guill: The Grave of Goll: A Fenian Poem from the Book of Leinster.
 Lige Guill: The Grave of Goll: A Fenian Poem from the Book of Leinster. Volume 62 Edited by Diarmuid Ó Murchadha ISBN: 187016662 Cumann na Scríbhinní nGaedhilge 2009 104 lth. Lige Guill is the last to be edited of a number of Fenian poems brought together by the compiler of
 Oidheadh Chloinne hUisneach Vol 56
 Oidheadh Chloinne hUisneach Vol 56 Caoimhin Mac Giolla Leith, ed. Irish Texts Society ISBN 1870166566 The Violent Death of the Children of Uisneach.
 Poems on Marcher Lords Vol 53
 Poems on Marcher Lords Vol 53 Anne O’Sullivan, Padraig O Riain, ed. Irish Texts Society ISBN 1870166531 From a Sixteenth- Century Tipperary Manuscript.
 Rosa Anglica Seu Rosa Medicinae Johannis Anglici Vol 25
 Rosa Anglica Seu Rosa Medicinae Johannis Anglici Vol 25 Winifred P. Wulff, ed. Irish Texts Society ISBN 1870166256 An Early Modern Irish Translation of Part of John of Gaddesden’s Text-Book of Medieval Medicine.
 Edited by Liam P. Ó Murchú Cumann na Scríbheann nGaedhilge Subsidiary Series 28 Irish Texts Society 2016 ISBN 9780957566194 Lth/Pgs 213 The Proceedings of the seventeenth annual seminar of the Irish Texts Society held in conjunction with the Combined Departments of Irish at University College Cork in November 2015.
 Scéalta Thomáis Ui Chathasaigh Vol 36
 Scéalta Thomáis Ui Chathasaigh Vol 36 Douglas Hyde, ed. Irish Texts Society ISBN 1870166361 Mayo Stories told by Thomas Casey. Hull Memorial Volume
 Stair Ercuil Ocus a Bás Vol 38
 Stair Ercuil Ocus a Bás Vol 38 Gordon Quin, ed. Irish Texts Society ISBN 1870166388 Stair Ercuil Ocus a Bás The Life and death of Hercules.
 Stair Nicomeid Vol 55
 Stair Nicomeid Vol 55 Ian Hughes, ed. Irish Texts Society ISBN 1870166558 Stair Nicomeid The Irish Gospel of Nicodemus.
 Tadhg Dall Ó hUiginn:Subsidiary Series 21His Historical and Literary ContextPádraigín RiggsISBN 1870166795Cumann na Scríbheann nGaedhilge 2010156 lth.The Proceedings of the eleventh annual seminar of the Irish Texts Society held in conjunction with the Combined Departments of Irish at University College Cork in November 2009, which had as its theme 'The
 Tadhg Dall Ó hUiginn: His Historical and Literary Context Subsidiary Series 21
 Tadhg Dall Ó hUiginn: His Historical and Literary Context Subsidiary Series 21Pádraigín RiggsISBN: ISBN 1870166795 Cumann na Scríbhinn nGaedhilgeIrish Texts Society 2010155 lth.Seo tuairisc ar imeachtaí an aonú seimineár déag de Cumann na Scríbhinn Gaedhilge i gcomhaontas le ranna na Gaeilge ó Ollscoil Chorcaí i 2009. Ba é an téama
 The Annals of Tigernach-Index of names Sublsiary Series 6
 The Annals of Tigernach: Index of Names. Subsidiary Series 6Diarmuid Ó MurchadhaISBN: 187016685XIrish Texts Society 1997Lth. 222 pp. Innéacs ainmneacha agus áiteanna a bheidh fíorúsáideach do scoláirí na Staire agus na Gaeilge araon. This volume, which was prepared by Dr Diarmuid Ó Murchadha of the Locus Project in University College
 The Contention of the Bards Iomarbhágh na bhFileadh Series 2
 The Contention of the Bards Iomarbhágh na bhFileadh Series 2 and its Place in Irish Political and Literary History. Joep Leerssen Irish Texts Society 1994 ISBN 1870166817 Dírítear sa leabhrán seo ach go háirithe ar chomhthéacs liteartha agus staire na sraithe dánta seo ón seachtú haois déag. An investigation of
 The Irish Genealogies: Irish History's Poor Relation?
 Nollaig Ó Muraíle Irish Texts Society 2016 ISBN 9780957566187 Lth/Pgs 57 This is an expanded version of a paper given as the Irish Texts Society Breandán Ó Buachalla Memorial Lecture at the National Library of Ireland, Dublin, on 18 March 2014. Irish Texts Society Occasional Lecture Series, 3.
 The Poems of Blathmac Son of Cu Brettan Vol 47
 The Poems of Blathmac Son of Cu Brettan Vol 47 Together with the Irish Gospel of Thomas and a poem on the Virgin Mary. James Carney, ed. ISBN 1870166493 The Poems of Blathmac Son of Cu Brettan, together with the Irish Gospel of Thomas and a poem on the Virgin
 The Poems of Blathmac Son of Cú Brettan: Reassessments. Cumann na Scríbheann nGaedhlige Irish Texts Society 2015 Subsidiary Series 27 ISBN 9780957566149 Pádraig Ó Riain Lth/Pgs 201
 The Poems of Giolla Brighde Mac Conmidhe Vol 51
 The Poems of Giolla Brighde Mac Conmidhe Vol 51 Nicholas Williams, ed. Irish Texts Society ISBN 1870166515 The Poems of Giolla Brighde Mac Conmidhe.
 Tóruigheacht Dhiarmada agus Ghráine Vol 48
 Tóruigheacht Dhiarmada agus Ghráine Vol 48 Nessa Ni Sheaghdha, ed. Irish Tezts Society ISBN 1870166485 Tóruigheacht Dhiarmada agus Ghráine The Pursuit of Diarmaid and Grainne
 Tóruigheacht Gruaidhe Griansholus Vol 24
 Tóruigheacht Gruaidhe Griansholus Vol 24 Cecile O’ Rahilly, ed. Irish Texts Society ISBN 1870166248 The pursuit of Gruaidh Grian-Sholus
 Translations from Classical Literature:
 Translations from Classical Literature: Subsidiary 17 Imtheachta Aeniasa agus Stair Ercuil Ocus a Bás. Edited by Kevin Murray ISBN 1870166752 Irish Texts Society Cumann na Scríbheann nGaedhlilge 2006 Subsidiary Series 17
 Two Irish Arthurian Romances Vol 10
 Two Irish Arthurian Romances Vol 10 R.A. Stewart Macalister, ed Irish Texts Society ISBN 1870166116 This volume contains a new introductory Joseph Falaky Nagy (1997) Eachtra na Mhadra Mhaiol, Eachtra Mhacaoimh-an-Iolair. The story of The Crop Eared Dog and the Story of Eagle Boy


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 9.3.2013
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 67/17
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 203/2013
 z dne 8. marca 2013
 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (1),
 ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Uredbe,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.
 (2)
 Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.
 Člen 2
 Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 8. marca 2013
 Za Komisijo V imenu predsednika
 José Manuel SILVA RODRÍGUEZ
 Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja
 (1) UL L 299, 16.11.2007, str. 1.
 (2) UL L 157, 15.6.2011, str. 1.
 PRILOGA
 Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave
 (EUR/100 kg)
 Tarifna oznaka KN
 Oznaka tretje države (1)
 Standardna uvozna vrednost
 0702 00 00
 IL
 125,9
 MA
 65,5
 TN
 72,5
 TR
 116,4
 ZZ
 95,1
 0707 00 05
 EG
 191,6
 MA
 170,1
 TR
 167,5
 ZZ
 176,4
 0709 93 10
 MA
 49,8
 TR
 124,4
 ZZ
 87,1
 0805 10 20
 EG
 53,4
 IL
 71,3
 MA
 41,0
 TN
 57,0
 TR
 67,5
 ZZ
 58,0
 0805 50 10
 TR
 76,7
 ZZ
 76,7
 0808 10 80
 AR
 114,1
 BR
 77,7
 CN
 77,9
 MK
 27,2
 US
 168,8
 ZZ
 93,1
 0808 30 90
 AR
 121,2
 CL
 181,6
 TR
 171,6
 US
 191,0
 ZA
 111,7
 ZZ
 155,4
 (1) Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.


text:
Kilpailukauden 2015 tulokset, tiedotteet, kuvat ja videot | Teemuasunmaa.com
 - Arctic Lapland Rally 2015 EK7
 - Arctic Lapland Rally 2015 EK8
 - Arctic Lapland Rally 2015 EK12
 - SM Vaakuna ralli 2015 EK4
 - SM Vaakuna ralli 2015 EK5
 - SM Pohjanmaa ralli 2015 EK1
 - SM Pohjanmaa ralli 2015 EK2
 - SM Pohjanmaa ralli 2015 EK3
 - SM Pohjanmaa ralli 2015 EK4
 - SM Pohjanmaa ralli 2015 EK5
 - Toivakka ralli 2015 EK2
 - Toivakka ralli 2015 EK4
 - SM Itäralli 2015 EK1
 - SM Itäralli 2015 EK2
 - SM Itäralli 2015 EK3
 - SM Itäralli 2015 EK4
 - SM Itäralli 2015 EK5
 - SM Itäralli 2015 EK6
 - Nelivetomies rallin testit 2015
 - SM Turku ralli 2015 EK1
 - SM Turku ralli 2015 EK7
 - SM Turku ralli 2015 EK8
 - SM Pirelli ralli 2015 EK4
 23-24.01.2015 Arctic Lapland Rally, Rovaniemi lk 2. Raportti
 20-21.02.2015 SM Vaakuna Ralli, Mikkeli lk 1. Raportti
 06-07.03.2015 SM Pohjanmaa Ralli, Seinäjoki yl 1. Raportti
 23.05.2015 ABC Ralli, Kouvola lk 1. Raportti
 06.06.2015 2. Toivakka Ralli lk 2. -
 12-13.06.2015 SM Itäralli, Joensuu lk 1. Raportti
 01-02.08.2015 Nelivetomies ralli, Jyväskylä yl 1. Raportti
 28-29.08.2015 SM Ralli, Turku lk 2. -
 25-26.09.2015 SM Pirelli ralli, Tampere lk 2. Raportti
 Ralli SM-loppupisteet 2015: SM2: Tuotanto-4 -luokka, Top-5:
 1. Teemu Asunmaa, Subaru Impreza STi R4, 981⁄2 pistettä
 2. Joni Nikko, Mitsubishi Lancer Evolution IX, 86 pistettä
 3. Kristian Kiviniemi, Mitsubishi Lancer Evolution X, 521⁄2 pistettä
 4. Kees Burger, Subaru Impreza STi R4, 471⁄2 pistettä
 5. Juha Pasanen, Mitsubishi Lancer Evolution IX, 28 pistettä
 29.1.2015 - Teemu Asunmaa puristi Arctic Lapland rallissa väkisin SM2-luokan kakkoseksi - Erinomainen startti Ralli SM-urakalle!
 Vuonna 2011 alavutelainen Teemu Asunmaa juhli Rallin Junioreiden Suomenmestaruutta ja vuonna 2013 palkinnoksi menestyksekkäästä kilvanajosta hänelle luovutettiin yleisen luokan SM-pronssimitali. Vuoden 2014 teknisten murheiden ja pettymykselliseen neljänteen sijaan päättyneen kilpailukauden jälkeen Teemu Asunmaa ja kartanlukija Jonne Halttunen näyttivät Rovaniemen Napapiirillä ajetussa juhlallisessa 50. kerran Arctic Lapland rallissa, että talven aikana kotiläksyt Subaru Impreza WRX STI FIA R4 auton ympärillä on tehty oikein ja siitä tuloksena oli SM2-luokan hopeasija sekä toiseksi korkeimmat SM-pisteet.
 Toisena kilpailupäivänä nopeinta vauhtia esittänyt Asunmaa aloitti kilpailun siitä mihin vuonna 2014 jäi eli tahkoamiseen tekniseen murheen parissa kun ensimmäisellä erikoiskokeella vetoakseli napsahti poikki ja takaa-ajo kärkisijoille alkoi 1 minuutin ja 29 sekuntia kilpailua johtanutta, ja sen myös voittanutta, Joni Nikkoa hitaampana. Sen jälkeen alkoi puristus, joka huipentui viimeisellä erikoiskokeella, siten, että Asunmaa ja Halttunen nousivat 5,1 sekunnin turvin hopealle ohi Kristian Kiviniemen. Menestyksekkäässä Hannu's Rally Teamissa ajava alavutelainen oli enemmän kuin tyytyväinen tyylipuhtaaseen ajosuoritukseen, upeaan nousuun SM2-luokan hopealle sekä ennen kaikkea lauantain kilpailupäivän nopeimman miehen titteliin.
 - Olimme huolellisesti valmistautuneet kilpailuun kun kilpuri oli täysin uudelleen rakennettu ja tekniikaltaan päivitetty kilpailukykyisemmäksi. Lisäksi mukavasti sujuneet testit antoivat osviittaa hyvään tulokseen. Siihen nähden ensimmäisellä erikoiskokeella kärsitty vetoakselirikko tuntui epätodelliselta enkä muuta voinut tehdä kuin kirota epäonnea. Onneksi kuitenkin pääsimme raahautumaan huoltoon ja sen jälkeen kilvanajo sujui virheettömästi ja sen myötä pääsimme nousemaan tavoitteeseemme eli SM2-luokan hopeasijalle, Asunmaa kiteyttää kilpailunsa tapahtumia.
 - Kyllä murheet kasvattavat luonnetta ja nyt sitä sekä ennen kaikkea itseluottamusta omaan toimintaan tuli säkillinen lisää. Pitkästä, lähes 300 erikoiskoekilometrin mittaisesta Arctic Lapland rallista jaettiin kuljettajille ns. korotetut SM-pisteet ja siten toiseksi korkein pistepotti tulee olemaan loppuvuodesta todella tärkeässä asemassa kun taistelu mitaleista huipentuu. 50. Tunturiralli oli tällä kertaa meille tuloksellisesti erinomainen ja siten voimakkaasti toivoisimme kuukauden päästä Mikkelissä ajettavan seuraavan SM-rallin tulevan nopeasti vastaan, menohaluja puhkuva Asunmaa jatkaa.
 Arctic Lapland rallin SM2-luokan voittajasta Asunmaa ja Halttunen jäivät lopulta 30,4 sekuntia.
 Lopputulokset 50. Arctic Lapland Rally, SM2: Tuotanto4, Top-5:
 1. Joni Nikko & Henri Arpiainen, Mitsubishi Lancer Evolution IX, 2:31:29,2
 2. Teemu Asunmaa & Jonne Halttunen, Subaru Impreza R4, +30,4sek
 3. Kristian Kiviniemi & Matti Kangas, Mitsubishi Lancer Evolution X, +35,5sek
 4. Kees Burger & Miika Teiskonen, Subaru Impreza WRX Sti R4, +10:21,9sek
 5. Eerik Pietarinen & Reeta Hämäläinen, Mitsubishi Lancer Evolution IX, +11:49,8sek
 4.3.2015 - Teemu Asunmaa tähtää ralliuransa toiseen SM-luokan voittoon kotiteillä ajettavassa talvikauden kolmannessa SM-rallissa - Subarukuljettaja tavoitteidensa mukaisessa vauhdissa
 Ralli SM-sarjan kolmanteen ja samalla talvikauden viimeiseen osakilpailuun alavutelainen Teemu Asunmaa ja kartanlukija Jonne Halttunen starttaavat erinomaisista asetelmista; SM2-luokan hopeasija kauden avanneesta Arctic Lapland Rallista ja huikea ralliuran ensimmäinen SM-luokan voitto Mikkelissä ajetussa SM Vaakuna rallista vuoden 2011 Rallin Junioreiden SM-kultamitalistin ja vuoden 2013 yleisen luokan SM-pronssimitalistin tiukasti kiinni tavoitteessaan eli kirkkaimmissa mitaleissa. Asunmaa ja Halttunen ovat kahden ajetun osakilpailun jälkeen vain 3,5 pistettä Joni Nikon hallussaan pitämästä SM-kärkipaikasta ja vastaavasti pronssisijassa kiinni oleva Kristian Kiviniemi on 14,5 pistettä perässä.
 Kotiteilleen eli Tuurin ympäristössä ajettaville erikoiskokeille Subaru Impreza WRX STi FIA R4 autolla suuntaava kaksikko tietää, että kovaa pitää jälleen ajaa ja että kahden aikaisemman osakilpailun tapaan vain palkintokorokesija on tyydyttävä tulos. Edellisessä SM-rallissa Asunmaa ja Halttunen ajoivat vaikeissa olosuhteissa todella viisaan ja tasapainoisen ajon, joka palkittiin parhaimmalla mahdollisella tavalla. Hannus' Rally Teamin kuljettaja uskoo renkaiden kestävyyden tulevan näyttelemään suurinta roolia tulevassa talvirallissa, jossa ilmojen herra on Mikkelin SM-rallin tapaan laittanut tiestön kesäiseen kuntoon.
 - Kaksi viikkoa sitten Mikkelissä saatiin heti hyvä rytmi päälle ja päästiin pahimman kanssakilpailijan eli Joni Nikon edelle. Meillä Michelinin rallirengas erinomaisesti kesti todella huonot olosuhteet ja tämän edun turvin päästiin lopulta juhlistamaan ralliurani ensimmäistä SM-luokan voittoa, kertasi Asunmaa tunnelmiaan.
 - Nyt tuo tilanne on nollattu ja taas lähdetään kanssakilpailijoiden kanssa samalta viivalta tavoittelemaan tärkeitä SM-pisteitä. Helpolla ei pistepussi karttunut Rovaniemen Arctic Lapland Rallissa ja kaksinverroin vaikeampaa se oli Mikkelissä. Nyt olosuhteet ovat jälleen Mikkeliäkin haastavammat kun kevät on jo edennyt vuodenaikaan nähden poikkeuksellisen pitkälle. Silti toivotaan, että aikaisemmat onnistumiset ruokkivat lisää menestystä ja pääsisimme tavoitteiden mukaisella sijalla viettämään reilun kolmen kuukauden rospuuttotaukoa, Asunmaa jakaa ajatuksiaan.
 SM Pohjanmaa ralli käynnistyy perjantai-iltana Seinäjoen ympäristössä ajettavalla kahdella erikoiskokeella. Lauantaina edessä on neljä Tuurin seudun pikataivalta.
 8.3.2015 - Teemu Asunmaa SM Pohjanmaa-rallin valtias - Alavutelaiselle uran ensimmäinen SM-rallin yleiskilpailun voitto
 Seinäjoen ja Alavuden ympäristössä haasteellisissa olosuhteissa ajetussa Ralli SM-sarjan kolmannessa ja samalla talvikauden viimeisessä rallissa seudun oma poika, alavutelainen Teemu Asunmaa ja kartanlukija Jonne Halttunen ajoivat historiallisen voiton kun, hieman jo iäkkäällä, Subaru Impreza WRX STI FIA R4 autollaan nappasivat kummankin autourheilu-uran ensimmäisen Ralli SM-sarjan yleisen palkintokorokkeen korkeimman sijan. Voiton ja sen tuomien täysien SM-pisteiden turvin Asunmaa siirtyi samalla SM2-luokan sarjajohtoon kun kaudesta on ajamatta kesän kolme soralla ajettavaa osakilpailua.
 Keväisessä kelissä kolme pohja-aikaa viidestä mahdollisesta nakuttanut Asunmaa ajoi täydellisen suorituksen ja sen myötä hän katkaisi Juha Salon voittoputken. Arctic Lapland rallin hopeasijan, SM Vaakuna rallin luokkavoiton ja nyt SM Pohjanmaa rallin yleiskilpailun voiton myötä rallin vuoden 2013 SM pronssimitalisti on ehdottomasti kuluvan kilpailukauden kuumin SM-tason kuljettaja. Kotitiet valloittanut Asunmaa oli syystäkin tyytyväinen kilpailusuoritukseensa.
 - Vaikea on tästä enää parantaa, koska riittää kun on koko joukon nopein. Meillä oli täydellinen kilpailupäivä ja muutamaa pientä ajovirhettä lukuun ottamatta on vaikea enää keksiä missä voisi parantaa. Auto, tiimi ja ennen kaikkea kartanlukija Jonne Halttunen tekivät jälleen aivan mahtavaa työtä ja sen myötä tämä kilpailu kuuluu ehdottomasti niihin mitä sitten aikoinaan kiikkustuolissa muistellaan; Ensimmäisen muistaa aina, 26-vuotias vuoden 2011 Junioreiden SM-kultamitalisti juhlisti.
 - Tunturirallissa löydetty ja Mikkelissä hiottu vauhti vastustamattomasti jatkui nyt kotipoluillakin. Lisäksi nousu SM2-luokan SM-pisteiden kärkisijalle antaa kyllä todella paljon lisää itseluottamusta tuleviin haasteisiin. Mahtavasta talvikaudesta isoin kiitos kuuluu vauhdissani oleville yhteistyökumppaneilleni, jotka ovat uskoneet tavoitteideni saavuttamiseen. Nyt talvella on kiivetty yleisen SM-sarjan luokkavoittajan ja yleiskilpailun voittajan portaille ja kesäkaudella tähdätään vielä muutamaa porrasta ylemmäs, liekissä oleva tähtikuljettaja jatkaa.
 Koska kilpailujärjestäjä joutui, huonojen keliolosuhteiden, seurauksena perumaan viimeisen pitkän erikoiskokeen, Asunmaan ja Halttusen voittomarginaaliksi muodostui 8,7 sekuntia ennen SM2-luokan hopeasijalle pudonnutta Joni Nikkoa. Ralli SM sarja jatkuu kesäkuussa Joensuun vuoristoratamaisilla erikoiskokeilla.
 Lopputulokset SM Pohjanmaa ralli 2015: SM2-luokka, Top-5:
 1. Teemu Asunmaa & Jonne Halttunen, Subaru Impreza WRX Sti, 41:27,0
 2. Joni Nikko & Henri Arpiainen, Mitsubishi Lancer Evolution IX, +8,7sek
 3. Kristian Kiviniemi & Matti Kangas, Mitsubishi Lancer Evolution X, +17,9sek
 4. Kees Burger & Miika Teiskonen, Subaru Impreza WRX Sti, +3:33,9sek
 5. Jukka Kasi & Henri Ania, Mitsubishi Lancer Evolution IX, +3:45,2sek
 4.6.2015 - Teemu Asunmaa Ralli SM-sarjajohtajana kesän kilpailuihin
 Ralli SM-sarjan ja sen SM2-luokan sarjajohtajana talven kolmen osakilpailujen jälkeen kesän liukkaalle soralle kovin odotuksin suuntaava alavutelainen Teemu Asunmaa aikoo jatkaa siitä mihin kolme kuukautta sitten jäi; Arctic Lapland rallin hopeasija kirkastui Mikkelissa luokkavoittoon ja lähes täydellisen talvikauden täydensi upea pitkän ralliharrastuksen ensimmäinen SM-osakilpailun yleiskilpailun voitto.
 Nyt Joensuun vuoristoratamaisille erikoiskokeille kovassa nosteessa matkaava, Hannus' Rally Teamin kuljettaja tähtää samanlaisiin tuloksiin ja sitä kautta tavoitteeseensa eli vuoden 2013 SM-pronssimitalin kirkastamiseen. Tavoitteiden saavuttamiseksi turboahdetulla nelivetoisella Subaru Impreza WRX STi R4 autolla kilpaileva Asunmaa ja kartanlukija Jonne Halttunen ovat tehneet kotiläksyjä ja siten vauhdikkaasti valmistautuneet jäljellä oleviin SM-sarjan kolmeen osakilpailuun - sekä mahdollisuuksien mukaisesti ajettavaan Suomen MM-ralliin; Asunmaa kävi nappaamassa luokkavoiton Kouvolassa ajetussa ABC-rallissa ja nyt viikonloppuna valmistautuminen jatkuu Suomen MM-rallin reitin välittömässä läheisyydessä kurvailtavassa Toivakka rallissa.
 - Talvikausi meni tavoitteidemme mukaisesti ja oli hienoa ensimmäistä kertaa ralliharrastukseni aikana viettää viettää kolmen kuukauden rospuuttoaika SM-sarjajohtajana. Lisäksi kun toukokuun ABC-rallista napsahti voitto niin kyllä tässä menohaluja ja uusia tavoitteita riittää tuleviin kilpailuihin, Asunmaa kertoo ja jatkaa, - Joensuun SM-rallista tulee varmasti jännitysnäytelmä vailla vertaa, koska pahin kanssakilpailija Joni Nikko on pisteissä vain 31⁄2 pistettä perässä ja hänellä taitaa olla ihan samat tavoitteet kuin meillä eli Rallin Suomenmestaruus.
 Asunmaa ja Halttunen starttaavat lauantaina Toivakassa ajettavaan neljän erikoiskokeen testikilpailuun poikkeuksellisesti lähtöluettelon loppupäässä numerolla 130.
 - Kouvolan ABC-rallissa kokeilimme, että auto toimii keväisten huoltotoimenpiteiden jälkeen ja nyt Toivakassa on tarkoitus kokeilla miltä SM-sarjasta tuttu kisavauhti tuntuu esimerkiksi legendaarisen Ruuhimäen erikoiskokeen hyppyreissä. Tunnelma tiimissämme on mitä mainioin kun tiedämme, että talvikaudella saimme vauhdin nostettua sille tasolle, että sillä kehtaa lähteä hakemaan säväytystä myös MM-tasolla, Asunmaa jakaa ajatuksiaan.
 - Päätös Suomen MM-ralliin osallistumisesta on myös huulilla ja päätöksiä pitäisi tehdä lähiaikoina. Tavoite olisi päästä näyttämään osaamistani modernilla R5-autolla, mutta kalustovalinnan tottakai määrittää yhteistyökumppaneiden suhtautuminen asiaan. Kyllä me hartiavoimin tehdään töitä kilpailukykyisen kaluston saamiseksi sorateiden Grand Prixiin eli Suomen MM-ralliin ja harmittaisihan se vietävästi mikäli tällainen mahdollisuus jäisi nyt käyttämättä - Varsinkin kun kilpurin kuljettaja on nyt hyvässä liekissä, Rallin vuoden 2011 Junioreiden Suomenmestari unelmoi.
 Lopputulokset ABC-ralli 2015: Luokka: 4 / Tuotanto4 FIA N,FIA R4,FIN N4WD
 1. Teemu Asunmaa & Tuukka Shemeikka, Subaru Impreza WRX STi, 19:52,5
 2. Henri Kolsi & Rami Suorsa, Subaru Impreza WRX STi, +16,9sek
 3. Juho Muurainen & Pasi Lahtinen, Subaru Impreza WRX STi, +1:34,6
 18.6.2015 - Teemu Asunmaa jatkaa voittokulkuaan Ralli SM-sarjassa - Itärallista korkeimmat SM-pisteet ja pistetilanteessa
 Ralli SM-sarjan neljäs ja samalla kesäkauden ensimmäinen kolmesta SM-osakilpailusta oli, aikaisempien talvella ajettujen kolmen osakilpailujen tapaan, menestystarina alavutelaiselle Teemu Asunmaalle ja hänen kartanlukija Jonne Halttuselle. Subaru Impreza WRX STi R4 autolla SM2-luokan kärkikuljettajana itärajan vuoristoratamaiset erikoiskokeet valloittamaan lähtenyt vuoden 2011 junioreiden SM-kultamitalisti saapui, värikkäiden vaihden jälkeen, maalilipulle kolmatta peräkkäistä luokkavoittoa juhlien. Samalla vuoden 2013 SM-pronssin saavuttanut kuljettaja karkasi sarjatilanteessa 16 pisteen etumatkalle kun edessä on vielä kaksi kovavauhtista SM-osakilpailua.
 Talvikaudelta tutuksi tullut kiivas kilvanajo Asunmaan ja Joni Nikon välillä jatkui myös Itärallissa kun Nikko halusi katkaista Asunmaan voittoputken ja vastaavasti Teemua kiinnosti vain palkintokorokkeen korkein sija. Neljännen erikoiskokeen ensimmäiseen mutkaan saakka tilanne oli Nikon hallinnassa, kunnes hän teki kohtalokkaan ajovirheen ja suistui tieltä keskeytysilmoituksen arvoisesti. Lisäksi kun SM-pronssisijalla ollut Kristian Kiviniemi myös kohtasi murheita ja oli niiden seurauksena pakotettu jättämään leikki kesken niin Asunmaan ja kartanlukija Jonne Halttusen kilvanajo muuttui maalilipulle pääsemiseksi. Kolmas peräkkäinen luokkavoitto ja neljäs peräkkäinen palkintokorokesija on Asunmaalle hunajaa kilpailukauden tavoitetta eli Suomenmestaruutta ajatellen.
 - Vaikka voittamaan lähdin niin siitä huolimatta en ensimmäisellä kolmella pikataipaleella Jonin vauhtiin pystynyt vastaamaan. Lisäksi kun olin toisen erikoiskokeen alussa liian hätäinen ja sain varaslähdöstä 10 sekunnin aikasakon niin siinä alkoi jo tuntua, että peli olisi voiton osalta menetetty. Lisäksi kun Kristian Kiviniemi intoutui kunnolla minut ja Nikon haastamaan niin meillä oli keskenämme varsin mukavaa kissa-hiirimäistä kilvanajoa, joka sittemmin ratkesi eduksemme kun SM-mitalien kannalta kumpikin kanssakilpailija sortui ajovirheisiin, Asunmaa kertoo.
 - Viimeisellä neljällä erikoiskokeella vallinnut vesisade ja liukkaat erikoiskokeet pakottivat nostamaan kaasujalan asentoa ja kieltämättä oli hirveän tahmeaa ajaa erikoiskokeet lävitse ilman mitään kilvanajollisia tavoitteita. Toisaalta se on sitä viisautta, koska nyt päästiin hienosti 16 pisteen karkumatkalle Joni Nikkoon nähden ja SM-pronssimies Kiviniemi on mukavasti 40 pistettä perässä. Ei tässä vielä nuolaista mitään vaan normaalisti keskitytään seuraavaan, elokuun lopulla ajettavaan SM-ralliin ja sitten katsotaan miltä tilanne näyttää, Suomenmestaruutta kiivaasti janoava Asunmaa jatkaa.
 Ralli SM-sarjan yleiskilpailun voittoon lenteli Juha Salo, joka ylivoimaisesti johtaa SM1-luokkaa. Asunmaan ajatuskuplissa poreilee Sorateiden Grand Prix eli Suomen MM-ralli tai mahdollisesti sen yhteydessä ajettava Nelivetomies kilpailu. Päätöksiä on luvassa lähiaikoina.
 Tulokset SM-Itäralli 2015: SM2: Tuotanto4 -luokka: Top-5
 1. Teemu Asunmaa & Jonne Halttunen, Subaru Impreza WRX STi FIA R4, 48:44,6
 2. Risto Immonen & Erno Kinnunen, Subaru Impreza WRX STi, +1:20,3sek
 3. Henri Kolsi & Rami Suorsa, Subaru Impreza WRX STi, +1:41,0sek
 4. Tapio Lauronen & Lassi Turunen, Mitsubishi Lancer Evolution IX, +1:43,2sek
 5. Juha Pasanen & Jari Jaakola, Mitsubishi Lancer Evolution IX, +2:49,3sek
 5.8.2015 - Teemu Asunmaa ja Jonne Halttunen Nelivetomies rallin voittoon - Alavutelaisen voittoputki rallissa jatkuu hurjana
 Kuluvalla kilpailukaudella rallin SM-sarjassa SM2-luokkaa hallinnut alavutelainen Teemu Asunmaa ja kartanlukija Jonne Halttunen jatkoivat huikeaa palkintokorokeputkeaan ja pokkasivat järjestyksessään seitsemännen top-2 sijan seitsemässä ajamassaan rallissa. Subaru Impreza WRX STi R4 autolla Nelivetomies rallissa ajanut Asunmaa oli lopulta 14,8 sekuntia Mika Rampasta ja hänen kartanlukija Kari Kalliota nopeampi.
 Täysin murheettoman kilpailun perinteikkäillä Suomen MM-rallin teillä ajanut vuoden 2011 Rallin Junioreiden kultamitalisti ei löytänyt mistään moitittavaa ja oli yhtä hymyä kun menestysputki jatkui kansainvälisestikin kovasti arvostetun kilpailun voitolla.
 - Alunperin vähän jännitytti edellämme menneiden MM-sarjan autojen ruopiman tiestön kunto, mutta kaikeksi yllätykseksi saimme kokea sen olleen kaikkea muuta mitä olimme ajatelleet; Saimme ajaa mitä mahtavassa kunnossa olevilla rallipoluilla ja sen myötä saavutimme tavoitteemme ihan perusvauhtia pitäen. Kiire ei oikeastaan ollut kertaakaan koko kilpailun aikana ja näin strategisesti viisas ajo toi kilpailukauden seitsemännen palkintokorokesijan - ja jälleen myös korkeimman sellaisen, Asunmaa kertoo.
 - Nelivetomies titteli on mukavaa jatkoa Ralli SM-sarjan menestykselle, joka tänä vuonna onkin ollut erityisen hienoa. Toisaalta kun kaikki tiimin jäsenet hoitavat tonttinsa virheettömästi ja vielä autokunnan kuljettaja ja kartanlukija pystyy tavoitteidensa mukaiseen suoritukseen niin lopputulos on hienoa katseltavaa. Olihan se upeaa ja erittäin elämyksellistä seisoa samalla palkintokorokkeella, jolla Jari-Matti Latvala ja Esapekka Lappi päivää myöhemmin suihkuttelivat shampanjaa. Ehkäpä siinä olisi myös minulle tulevaisuuden tavoite?, Asunmaa kyselee.
 Asunmaan ja Halttusen rallikausi jatkuu elokuun viimeisenä viikonloppuna Turun ympäristössä ajettavalla Ralli SM-sarjan kilpailukauden viidennellä ja sarjan toiseksi viimeisellä osakilpailulla. SM-kultamitalissa kiinni olevat kuljettajat starttaavat kilpailuun 16 pisteen johtoasemasta.
 - Vuonna 2013 saavuttamani yleisen luokabn SM-pronssimitali olisi nyt mahdollista kirkastaa joko hopeaksi tai kultaiseksi koska ero pronssimies Kristian Kiviniemen on 37 pistettä ja hopeassa kiinni olevaan Joni Nikkoon 16 pistettä. Toisaalta kahdessa viimeisessä osakilpailussa jaossa on SM-pisteitä sen verran, että mitä tahansa voi vielä sattua. Toisaalta kahdella varmalla palkintokorokesuorituksella kilpailukauden tavoite eli Rallin Suomenmestaruus olisi tavoitettavissa eli toisin sanottuna sen tittelin saavuttaminen on nyt täysin omista käsistä kiinni, Asunmaa pohtii.
 13.10.2015 - Teemu Asunmaan lähes täydellinen kilpailukausi 2015 huipentui SM-kultamitaliin - Alavutelainen nappasi vain voittoja ja hopeasijoja yhdeksästä ajamastaan kilpailusta
 Vuonna 2011 alavutelainen Teemu Asunmaan nappasi rallin junioreiden SM-kultamitalin. Vuonna 2012 hän kotiutti rallin Suomi Cupin voiton. Vuonna 2013 vuorossa oli juhlistaa yleisen luokan SM-pronssimitalia. Nyt vuonna 2015 tämä mitalisade sai erinomaista jatkoa kun palkintokorokkeella jokaisessa ajamassaan kilpailussa vieraillut konkarikuljettaja ja kartanlukija Jonne Halttunen tekivat vakuuttavaa jälkeä ajamissaan yhdeksässä rallissa ja menestyksen myötä saavuttivat rallin yleisen SM2-luokan kultamitalit Suomen MM-rallin Nelivetomies rallin voiton lisäksi.
 Ralli SM-sarjassa kolme SM2-luokan voittoa sekä kolme hopeasijaa tarkoittivat 121⁄2 pisteen voittomarginaalia ennen hopeaa saavuttanutta Joni Nikkoa. Autourheilu-uransa ensimmäisen SM-pronssimitalin ajanut Kristian Kiviniemi jäi Asunmaan kyydistä 46 pisteen verran. Näin Subaru Impreza WRX STi R4 autolla kilpailleen kaksikon vauhtia voidaan pitää vakuuttavana, varsinkin kun muistetaan, että palkintopöydät putsannut Asunmaa ja Halttunen pitivät maaliskuisessa SM Pohjanmaa rallissa koko kilpailun nopeinta vauhtia.
 Pitkän autourheilu-uransa ensimmäistä kultamitalia aina vaatimaton Asunmaa piti kilpailukauden tavoitteena ja siinä onnistuttuaan hän tähyilee jo tulevaa vuotta.
 - Kesäkuussa Joensuussa ajetun SM-sarjan neljännen osakilpailun, ja neljännen palkintokorokesijan jälkeen tiesin, että SM kultamitali on täysin omissa käsissä ja näin syksyn Turun ja Tampereen SM-ralleissa ajeltiin Jonnen kanssa turvallista 80%-90% vauhtia ja katsoimme miten kirkkaimmin mitalin pahin kanssakilpailija Joni Nikko suorituu. Lisäksi kun kummassakin osakilpailussa luokkamme muut kovat kanssakilpailijat epäonnistuivat tai eivät yltäneet vauhtiimme niin annoimme Nikon voittaa kummankin kilpailun ja keskityimme tuomaan toiseksi korkeimmat pisteet mitkä sitten lopulta mainiosti riitti Suomenmestaruuteen, Asunmaa kertoo.
 - Pitkän kilpailukauden yhdeksän palkintokorokesijaa eikä yhtään keskeytystä tarkoittaa sitä, että olemme tehneet asiat oikein. Siitä iso kiitos kaikille projektissamme mukana olleille tahoille mukaan lukien tiimipäälikkö Hannu Lehessaarelle ja hänen Hannus' Rally Teamille. Hannun rooli unelmassani eli SM-kultamitalin saavuttamisessa on ollut merkittävä ja siten syvä kumarrus hänen suuntaansa. On hienoa olla osa tiimiä, joka toisen kerran peräkkäin voitti Rallin tiimien Suomenmestaruuden, Asunmaa jatkaa.
 Kilpailukausi 2015 huipentuu joulukuussa Autourheilun Kansallisen Keskusliiton palkintogaalaan. Siitä huolimatta Asunmaa ja Halttunen tekevät hartiavoimin töitä kilpailukautta 2016 silmällä pitäen.
 Lopputulokset SM Pirelli Ralli 25.-26.9.2015, Tampere, SM2-luokka, Top-5:
 1. Joni Nikko & Henri Arpiainen, Mitsubishi Lancer Evolution IX, 1:17:00,4
 2. Teemu Asunmaa & Jonne Halttunen, Subaru Impreza WRX STi R4, +1:43,2sek
 3. Kristian Kiviniemi & Matti Kangas, Mitsubishi Lancer Evolution X, +2:19,3sek
 4. Juha Pasanen & Jari Jaakkola, Mitsubishi Lancer Evolution IX, +5:45,7sek
 5. Reijo Heikkilä & Reima Heikkilä, Mitsubishi Lancer Evolution IX, +7:04,1sek