text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 52005PC0190(01)
 [pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 13.05.2005KOM(2005) 190 lõplik2005/0072 (COD)2005/0073 (COD)2005/0074 (COD)2005/0075 (COD)2005/0076 (COD)2005/0077 (CNS)2005/0078 (CNS)2005/0079 (CNS)2005/0080 (CNS)2005/0081 (COD)2005/0082 (COD)2005/0083 (COD)2005/0084 (CNS)2005/0085 (COD)2005/0086 (COD)2005/0087 (COD)2005/0088 (COD)2005/0089 (CNS)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ)nr 1210/90 (Euroopa Keskkonnaagentuuri ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamise kohta) seoses tegevdirektori ametiajagaEttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 337/75 (Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse loomise kohta) seoses direktori ametiajagaEttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1365/75 (Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi loomise kohta) seoses direktori ja asedirektori ametiajagaEttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1360/90, millega luuakse Euroopa Koolitusfond, seoses direktori ametiajagaEttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 302/93 (Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse asutamise kohta) seoses direktori ametiajagaSELETUSKIRI1. ETTEPANEKU PÕHJUSED JA EESMÄRKPraegu on Euroopa Liidus 20 detsentraliseeritud asutust, mida võib nimetada ühenduse asutusteks mõnede ühiste tunnuste põhjal, näiteks asutamine õiguslikust alusest lähtudes, juriidilise isiku staatus, halduslik ja rahanduslik sõltumatus ning selgelt määratletud pädevus- ja tegevusala.Sellist ühenduse asutust juhib vastutav ametnik, kelle ametnimetus on üldjuhul direktor ja keda teatavatel juhtudel abistab üks või mitu asedirektorit. Direktorite ametiaeg kestab tavaliselt neli kuni viis aastat. Enamikus algmäärustest on siiski ette nähtud, et direktori või vajaduse korral asedirektori ametiaega võib üks või mitu korda sama pikaks ajavahemikuks pikendada. Ametisse nimetamise tingimused ja ametiaja kestus on iga asutuse puhul algmäärusega kindlaks määratud.Kuni viimaste aastateni pikendas direktori ametiaega ametisse nimetav asutus või ametiisik oma otsusega. Kui komisjon asus algmäärusi üksikasjalikumalt läbi vaatama, jõudis ta järeldusele, et selline tava tekitab teatava õigusliku probleemi.Nimelt kasutatakse ühenduste asutuste algmäärustes (välja arvatud määrus nr 1360/90, millega luuakse Euroopa Koolitusfond, ja hilisem määrus nr 851/2004, millega asutatakse haiguste ennetuse ja tõrje Euroopa keskus) ametiaja pikendamise tähistamiseks mõistet „ametisse tagasi nimetamine“.Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 214 lõige 1, mis käsitleb komisjoni liikmete ametissenimetamist, ning artiklid 223 ja 224, mis käsitlevad Euroopa Kohtu kohtunike ametissenimetamist, sisaldavad samasugust sätet. Kuid mõlemal juhul on kokku lepitud, et ametisse tagasi nimetamise võimalus ei tähenda lihtsustatud menetluse rakendamist ja seda, et ametiaega pikendatakse ilma asutamislepinguga ettenähtud ametissenimetamise menetlusest kinni pidamata.Sellistel asjaoludel saab ametisse tagasi nimetamise võimalust tõlgendada üksnes nii, et töötaja peab ametiaja lõppedes uueks ametiajaks uuesti kandideerima.Kui sellist tõlgendusviisi kasutada ka ühenduse asutuste puhul, tuleb teha järeldus, et ametisse tagasinimetamise võimalus ei vabasta direktorit algmääruses sätestatud ametissenimetamise menetluse järgimisest.Asutuste direktoritel ja abidirektoritel ei ole mitte üksnes kindlaksmääratud ametiaeg, vaid nad on lisaks ka asutuse töötajad, kes on tööle võetud lepingu alusel ajutise teenistujana, ning nende suhtes kehtivad Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimused.Sel põhjusel peab ametissenimetamise menetlus hõlmama vaba ametikohta käsitleva teate avaldamist kõikides liikmesriikides ning järgima sobivate kandidaatide väljavalimise korda, mis vastab ühenduste muude teenistujate teenistustingimustest ja algmäärustest lähtuvatele eeskirjadele.Kõnealused menetlused on tavaliselt aeganõudvad ja suhteliselt kulukad. Juhul kui ametisolev direktor otsustab uuesti kandideerida, võivad need asjaomasel ajavahemikul asutuse tööd aeglustada või häirida.Arvestades asutuste konkreetseid vajadusi ja viimaste aastate tava, ei ole ilmselt asjakohane kehtestada nõuet, et asutused iga kord direktori või muu asjaomase ametniku ametiaja lõpul järgiksid valikumenetlust. Ametisse nimetavatel asutustel või ametiisikutel peaks olema võimalik valida, kas pikendada jooksvat ametiaega või viia läbi uus valikumenetlus.Samuti tuleks arvesse võtta asjaolu, et asutuste direktorid ei vastuta üksnes halduse eest, vaid mängivad olulist osa ka asutuse töös ja asutuse ülesannete täitmises. Ametisse nimetav asutus või ametiisik peab otsuse tegemisel niisiis arvesse võtma kaht vajadust: tagada järjepidevus asutuse haldusjuhtimises ning rakendada asutuse tegevuses uusi ideid ja põhimõtteid.Seepärast tuleb ametisoleva direktori ametiaja pikendamise otsus vastu võtta, tuginedes direktori suutlikkuse ja asutuse vajaduste eelnevale hindamisele, mille viib läbi asutus või isik, kelle ülesanne on esitada ametisse nimetavale asutusele kandidaate, ja ametiaja pikendamist võib lubada ühe korra kindlaksmääratud ajavahemikuks, mis ei kesta kauem kui esimene ametiaeg.Kokku kavatsetakse ametissenimetamist käsitlevaid sätteid muuta 18 asutuse puhul, mis tingib 18 algmääruse eeskirjade muutmisele suunatud määrusettepanekute esitamise.Muuta ei ole vaja kahe asutuse asutamismäärusi: nõukogu 5. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 2667/2000 Euroopa Ülesehitusameti kohta[1] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 460/2004, millega luuakse Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet.[2] Asjaomaste asutuste piiratud tegevusaja tõttu ei ole nende määrustega ette nähtud direktori ametiaja pikendamist.Samuti ei ole tehtud ettepanekuid teise ja kolmanda samba asutuste ja muude organite asutamisdokumentide muutmiseks.Kahe asutuse puhul, mille kohta on tehtud määrusettepanek, mis on läbivaatamisel või vastuvõtmisel (Euroopa Kemikaalide Amet[3] ja ühenduse kalanduse kontrolliagentuur[4]) esitab komisjon muutmisettepanekuid nende tekstide ühtlustamiseks kõigi ühenduse asutuste algmäärustega vastavalt vajadusele.2. ÕIGUSLIK ALUS JA VASTUVÕTMISMENETLUSIga määrus, millega luuakse mingi asutus, tugineb põhimõtteliselt sellele asutamislepingu artiklile, mis vastab asutuse pädevusvaldkonnale ja tegevusalale ning millest tuleneb ka vastuvõtmismenetlus, mida tuleb rakendada.Seetõttu oleks vaja muuta kõiki määrusi, millega on loodud kõnealuseid asutusi.Määruste vastuvõtmisel tuleks järgida menetlust, mis kehtis asutuse loomise ajal, võttes vajadusel arvesse pärast asjaomase asutamismääruse vastuvõtmist toimunud arenguid Euroopa Parlamendi asutamislepinguga kehtestatud pädevustes või muudatusi õiguslikes alustes.Eelkõige käib see Euroopa Keskkonnaagentuuri kohta, kuid ka viie muu asutuse kohta, mille puhul õiguslikku alust on muudetud ja asutamislepingu artikkel 308 asendatud sellise õigusliku alusega, mis käsitleb asjaomaste asutuste tegevusvaldkonda.Tegemist on kõigepealt Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskusega, mille asutamismäärus on praegu kodifitseerimisel, mille käigus komisjon nõustus nõukogu seisukohaga, et õigusliku alusena tuleks nüüdsest kasutada artiklit 152, samuti Euroopa Kutseõppe Arenduskeskusega (artikkel 150), Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondiga (artikli 137 lõike 1 punktid a ja b), Euroopa koolitusfondiga (artikkel 150) ning Euroopa Töötervishoiu- ja Tööohutusagentuuriga (artikli 137 lõike 1 punkt a).3. MÄÄRUSETTEPANEKUTE SÕNASTUS3.1 Kolm põhjendust, mis esinevad kõigis määrusettepanekutes, sõnastatakse järgmiselt:Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite või vajadusel esimeeste ametiaja pikendamise tingimusi ja korda käsitlevad eeskirjad tuleks ühtlustada.Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.Seetõttu tuleks muuta määrust nr .../... [asutuse loomist käsitleva algmääruse pealkiri].“3.2 Kõikide muudetud määruste puhul soovitatakse järgmist standardsõnastust:„Asutust juhib direktor, kelle haldusnõukogu* nimetab komisjoni ettepanekul** ametisse viieks aastaks ning komisjoni ettepanekul** ja pärast atesteerimist võib seda ajavahemikku pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige– esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viise;– asutuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“*ühenduse sordiameti ja siseturu ühtlustamisameti puhul nõukogu, Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse ning Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi puhul komisjon;**siseturu ühtlustamisameti, Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse ning Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi puhul haldusnõukogu.3.3 Muudatusettepanekud puudutavad järgmisi asutusi ja määrusi:- Euroopa Kutseõppe Arenduskeskus (CEDEFOP): nõukogu määruse (EMÜ) nr 337/75 (Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse loomise kohta) artikli 6 lõige 2;- Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fond (EUROFOUND): nõukogu 26. mai 1975. aasta määruse (EMÜ) nr 1365/75 (Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi loomise kohta) artikli 8 lõige 3;- Euroopa Keskkonnaagentuur (AEE): nõukogu 7. mai 1990. aasta määruse (EMÜ) nr 1210/90 (Euroopa Keskkonnaagentuuri ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamise kohta) artikli 9 lõike 1 esimene lause;- Euroopa Koolitusfond (ETF): nõukogu 7. mai 1990. aasta määruse (EMÜ) nr 1360/90 (millega luuakse Euroopa Koolitusfond, muudetud nõukogu 17. juuli 1998. aasta määrusega (EÜ) nr 1572/98) artikli 7 lõike 1 teine lause;- Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskus: nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 302/93 (Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse asutamise kohta) artikli 9 lõike 1 esimene lause;- siseturu ühtlustamisamet: nõukogu 20. detsembri 1993. aasta määrus (EÜ) nr 40/94 (ühenduse kaubamärgi kohta) artikli 120 lõige 2;- Euroopa töötervishoiu- ja tööohutusagentuur: nõukogu 18. juuli 1994. aasta määrus (EMÜ) nr 2062/94 (Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri loomise kohta) artikli 11 lõige 1;- ühenduse sordiamet (CPVO): nõukogu 27. juuli 1994. aasta määruse (EÜ) nr 2100/94 (ühenduse sordikaitse kohta) artikli 43 lõige 2;- Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskus: nõukogu 28. novembri 1994. aasta määruse (EÜ) nr 2965/94 (Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse asutamise kohta) artikli 9 lõige1;- Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus: 2. juuni 1997. aasta määruse (EÜ) nr 1035/97 (millega luuakse Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus) artikli 10 lõige 1;- Euroopa Toiduohutusamet: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) artikli 26 lõike 1 esimene lause;- Euroopa Meresõiduohutuse Amet: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1406/2002 (millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet) artikli 16 lõige 2;- Euroopa Lennundusohutusamet: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2002. aasta määruse (EÜ) nr 1592/2002 (mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ning Euroopa Lennundusohutusameti loomist) artikli 30 lõige 4;- haiguste ennetuse ja tõrje Euroopa keskus: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 851/2004 (millega asutatakse haiguste ennetuse ja tõrje Euroopa keskus) artikli 17 lõige 1;- Euroopa ravimiamet: nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määruse (EÜ) nr 726/2004 (milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa ravimiamet) artikli 64 lõike 1 kolmas lause;- Euroopa Raudtee Amet: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 881/2002 (millega luuakse Euroopa Raudtee Amet) artikli 31 lõige 3;- Euroopa GNSS Järelevalveamet: nõukogu 12. juuli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 1321/2004 (Euroopa satelliit-raadionavigatsiooniprogrammide juhtimisstruktuuride loomise kohta) artikli 7 lõike 2 kolmas lõik;- Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur: nõukogu 26. oktoobri 2004. aasta määruse (EÜ) nr 2007/2004 (Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri asutamise kohta) artikli 26 lõike 5 teine lause.2005/0072 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ)nr 1210/90 (Euroopa Keskkonnaagentuuri ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamise kohta) seoses tegevdirektori ametiajagaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 175,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[5]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[6]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[7]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[8]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks muuta nõukogu 7. mai 1990. aasta määrust (EMÜ) nr 1210/90 Euroopa Keskkonnaagentuuri ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamise kohta,[9]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EMÜ) nr 1210/90 artikli 9 lõike 1 esimene lause asendatakse järgmise tekstiga:Agentuuri juhib direktor, kelle haldusnõukogu nimetab komisjoni ettepanekul ametisse viieks aastaks ning komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib seda ajavahemikku pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:- esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning ja nende saavutamise viisi,- agentuuri ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub [...] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0073 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 337/75 (Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse loomise kohta) seoses direktori ametiajagaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 150,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[10]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[11]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[12]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[13]ning arvestades järgmist:1. Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.2. Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.3. Seetõttu tuleks muuta nõukogu 10. veebruari 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 337/75 Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse loomise kohta,[14]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 337/75 artikli 6 lõige 2 asendatakse järgmise tekstiga:„2. Direktori ametiaeg kestab viis aastat. Juhatuse ettepanekul ja pärast atesteerimist võib seda ajavahemikku pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab juhatus eelkõige arvesse:- esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viise,- ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub [...] päeval pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0074 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1365/75 (Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi loomise kohta) seoses direktori ja asedirektori ametiajagaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 137 lõike 1 punkte a ja b,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[15]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[16]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[17]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[18]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel juhatajate ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks muuta nõukogu 26. mai 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 1365/75 Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi loomise kohta,[19]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE.Artikkel 1Määruse (EMÜ) nr 1365/75 artikli 8 lõige 3 asendatakse järgmise tekstiga:„3. Direktor ja asedirektor nimetatakse ametisse kuni viieks aastaks ning nende ametiaega võib haldusnõukogu ettepanekul ja pärast atesteerimist pikendada üks kord kuni viieks aastaks.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:- esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning nende saavutamise viisi,- fondi ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub [...] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0075 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 1360/90, millega luuakse Euroopa Koolitusfond, seoses direktori ametiajagaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 150,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[20]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[21]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[22]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[23]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel juhatajate ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks muuta nõukogu 7. mai 1990. aasta määrust (EMÜ) nr 1360/90, millega luuakse Euroopa Koolitusfond,[24]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EMÜ) nr 1360/90 artikli 7 lõike 1 teine lause asendatakse järgmise tekstiga:„Komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib ametiaega pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:- esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viise,- fondi ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub [...] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0076 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EMÜ) nr 302/93 (Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse asutamise kohta) seoses direktori ametiajagaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 152,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[25]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[26]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[27]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[28]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha võimalus pikendada ametiaega üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks vastavalt muuta nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 302/93 Narkootikumide ja Narkomaania Euroopa Järelevalvekeskuse asutamise kohta,[29]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EMÜ) nr 302/93 artikli 9 lõike 1 esimene lause asendatakse järgmise tekstiga:„1. Keskust juhib direktor, kelle haldusnõukogu nimetab komisjoni ettepanekul ametisse viieks aastaks, ning komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib seda ajavahemikku pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:- esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viisi,- keskuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub [...] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [....]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0077 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 40/94 seoses siseturu ühtlustamisameti juhataja ametiajagaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artiklit 308,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[30]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[31]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust[32]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel juhatajate ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks vastavalt muuta nõukogu 20. detsembri 1993. aasta määrust (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta,[33]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 40/94 artikli 120 lõige 2 asendatakse järgmise tekstiga:„2. Juhataja ametiaeg on kuni viis aastat. Haldusnõukogu ettepanekul ja pärast atesteerimist ning komisjoni arvamust võib ametiaega pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige- esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viise,- ameti ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub [...] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja2005/0078 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 2100/94 seoses ühenduse sordiameti juhataja ametiajagaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 308,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[34]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[35]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[36]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel juhatajate ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks vastavalt muuta nõukogu 27. juuli 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2100/94 ühenduse sordikaitse kohta,[37]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 2100/94 artikli 43 lõige 2 asendatakse järgmise tekstiga:„2. Juhataja ametiaeg ei ole pikem kui viis aastat. Komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist ning haldusnõukogu arvamust võib ametiaega pikendada üks kord kuni viieks aastaks.Atesteerimisel võtab komisjon eelkõige arvesse:- esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning nende saavutamise viise- ameti ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub [...] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja2005/0079 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 2965/94 (Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse asutamise kohta) seoses direktori ametiajagaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 308,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[38]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[39]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks muuta nõukogu 28. novembri 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2965/94 Euroopa Liidu asutuste tõlkekeskuse asutamise kohta,[40]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 2965/94 artikli 9 lõige 1 asendatakse järgmise tekstiga:„1. Keskust juhib direktor, kelle haldusnõukogu nimetab komisjoni ettepanekul ametisse viieks aastaks, ning komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib seda ajavahemikku pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:- esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viise;- keskuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub [...] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja2005/0080 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 1035/97, millega luuakse Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus, seoses direktori ametiajagaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 284 ja 308,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[41]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[42]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[43]võttes arvesse regioonide komitee arvamust[44]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks muuta nõukogu 2. juuni 1997. aasta määrust (EÜ) nr 1035/97, millega luuakse Rassismi ja Ksenofoobia Euroopa Järelevalvekeskus,[45]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 1035/97 artikli 10 lõige 1 asendatakse järgmise tekstiga:„1. Keskust juhib direktor, kelle haldusnõukogu nimetab komisjoni ettepanekul ametisse neljaks aastaks, ning komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib seda ajavahemikku pikendada üks kord kuni nelja aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:- esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viise;- keskuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub [...] päeval pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja2005/0081 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 178/2002 seoses Euroopa Toiduohutusameti tegevdirektori ametiajagaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 37, 95 ja 133 ning artikli 152 lõike 4 punkti b,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[46]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[47]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[48]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras,[49]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seepärast tuleks muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. veebruari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused,[50]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) 178/2002 artikli 26 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:1. Esimesest lausest jäetakse välja fraas „ning teda saab tagasi nimetada“.2. Lisatakse järgmised lõigud:„Komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib tegevdirektori ametiaega pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:- esimese ametiaja lõpuks saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viise,- ameti ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub [...] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0082 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 851/2004, millega asutatakse Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus, seoses direktori ametiajagaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 152 lõiget 4,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[51]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[52]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[53]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras,[54]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel juhatajate ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 851/2004, millega asutatakse Haiguste Ennetamise ja Tõrje Euroopa Keskus,[55]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 851/2004 artikli 17 lõige 1 asendatakse järgmise tekstiga:„1. Haldusnõukogu nimetab direktori ametisse komisjoni esitatud kandidaatide nimekirja alusel viieks aastaks ning ametiaega võib komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist pikendada üks kord kuni viie aasta võrra; asjaomane nimekiri koostatakse Euroopa Ühenduste Teatajas ja mujal avaldatud osalemiskutsete põhjal korraldatud avaliku konkursi alusel.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:- esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ja nende saavutamise viise;- keskuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub [...] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [....]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0083 (COD)EttepanekEURO OPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 726/2004 seoses Euroopa Ravimihindamisameti tegevdirektori ametiajaga (EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95 ja artikli 152 lõike 4 punkti b,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[56]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[57]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[58]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[59]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel juhatajate ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse ühenduse kord inimtervishoius ja veterinaarias kasutatavate ravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimihindamisamet,[60]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) 726/2004 artikli 64 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:1. Kolmas lause jäetakse välja.2. Lisatakse järgmised lõigud:„Komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib tegevdirektori ametiaega pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:- esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning nende saavutamise viise,- asutuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub [...] päeval pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0084 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 1321/2004 seoses Euroopa globaalse navigatsioonisatelliitide süsteemi (GNSS) järelevalveameti tegevdirektori ametiajagaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 308,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[61]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[62]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel juhatajate ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha, et ametiaega võib pikendada üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks muuta nõukogu 12. juuli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1321/2004 Euroopa satelliitraadionavigatsiooniprogrammide juhtimisstruktuuride loomise kohta,[63]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 1321/2004 artikli 7 lõike 2 kolmas lõik asendatakse järgmise tekstiga:„Tegevdirektori ametiaeg on viis aastat. Komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib seda pikendada üks kord kuni viie aasta võrra.Atesteerimisel võtab komisjon arvesse eelkõige:- esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning nende saavutamise viise,- ameti ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub [...] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja2005/0085 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 2062/94 (Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri loomise kohta) seoses direktori ametiajagaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 137 lõike 1 punkti a,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[64]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[65]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[66]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[67]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha võimalus pikendada ametiaega üks kord pärast asjakohase atesteerimise läbiviimist.(3) Seetõttu tuleks vastavalt muuta nõukogu 18. juuli 1994. aasta määrust (EÜ) nr 2062/94 Euroopa tööohutuse ja töötervishoiu agentuuri loomise kohta,[68]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 2062/94 artikli 11 lõige 1 asendatakse järgmisega:„1. Agentuuri juhib direktor, kelle haldusnõukogu nimetab komisjoni ettepanekul ametisse viieks aastaks õigusega teda komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist tagasi nimetada teiseks kuni viie aasta pikkuseks ametiajaks.Atesteerimisel võtab komisjon eelkõige arvesse:- esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning tulemuste saavutamise viisi,- keskuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.“Artikkel 2Käesolev määrus jõustub [...] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [....]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0086 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet, seoses tegevdirektori ametiajaga (EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[69]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[70]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[71]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[72]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha võimalus pikendada ametiaega üks kord pärast asjakohast atesteerimist.(3) Seetõttu tuleks muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet,[73]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 1406/2002 artikli 16 lõige 2 asendatakse järgmise tekstiga:„2. Tegevdirektori ametiaeg on viis aastat. Komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib seda pikendada üks kord kuni viieks aastaks.Atesteerimisel võtab komisjon eelkõige arvesse:- esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning nende saavutamise viisi,- asutuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub [...] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [....]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0087 (COD)EttepanekEUROO PA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 1592/2002 seoses Euroopa Lennundusohutusameti tegevdirektori ja direktorite ametiajaga (EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[74]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[75]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[76]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[77]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha võimalus pikendada ametiaega üks kord pärast asjakohase atesteerimise läbiviimist.(3) Seetõttu tuleks vastavalt muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1592/2002, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ning Euroopa Lennundusohutusameti loomist,[78]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 1592/2002 artikli 30 lõige 4 asendatakse järgmise tekstiga:„4. Tegevdirektori ja direktorite ametiaeg on viis aastat. Komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib seda pikendada üks kord kuni viieks aastaks.Atesteerimisel võtab komisjon eelkõige arvesse:- esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning tulemuste saavutamise viisi,- asutuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub [...] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [....]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0088 (COD)EttepanekEUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 881/2004, millega asutatakse Euroopa Raudtee Amet, seoses direktori ametiajagaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 71 lõiget 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[79]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[80]võttes arvesse regioonide komitee arvamust,[81]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[82]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha võimalus pikendada ametiaega üks kord pärast asjakohase atesteerimise läbiviimist.(3) Seetõttu tuleks vastavalt muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 881/2004, millega asutatakse Euroopa Raudtee Amet,[83]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 881/2004 artikli 31 lõige 3 asendatakse järgmise tekstiga:„3. Tegevdirektori ametiaeg on viis aastat. Komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib seda pikendada üks kord kuni viieks aastaks.Atesteerimisel võtab komisjon eelkõige arvesse:- esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning tulemuste saavutamise viisi,- asutuse ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub [...] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [....]Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistuja2005/0089 (CNS)EttepanekNÕUKOGU MÄÄRUSmillega muudetakse määrust (EÜ) nr 2007/2004 seoses Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri tegevdirektori ja tegevdirektori asetäitja ametiajagaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti a ja artiklit 66,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[84]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[85]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[86]ning arvestades järgmist:(1) Teatavate ühenduse asutuste direktorite, asedirektorite ja vajadusel presidentide ametiaegade pikendamise tingimuste ja menetluste eeskirju tuleks ühtlustada.(2) Tuleks ette näha võimalus pikendada ametiaega üks kord pärast asjakohase atesteerimise läbiviimist.(3) Seepärast tuleks muuta nõukogu 26. oktoobri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 2007/2004 Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri asutamise kohta,[87]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 2007/2004 artikli 26 lõike 5 teine lause asendatakse järgmise tekstiga:„Komisjoni ettepanekul ja pärast atesteerimist võib haldusnõukogu nende ametiaega pikendada üks kord kuni viieks aastaks.Atesteerimisel võtab komisjon eelkõige arvesse:- esimese ametiaja jooksul saavutatud tulemusi ning tulemuste saavutamise viisi,- agentuuri ülesandeid ja vajadusi järgmistel aastatel.”Artikkel 2Käesolev määrus jõustub [...] päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel, [....]Nõukogu nimeleesistuja [1] EÜT L 306, 7.12.2000 ja KOM(2004) 451 (lõplik), 28.6.2004.[2] ELT L 77, 13.3.2004, lk 1.[3] KOM(2003) 644 (lõplik)[4] KOM(2004) 289 (lõplik)[5] EÜT C ..., ..., lk ... .[6] EÜT C ..., ..., lk ... .[7] EÜT C ..., ..., lk ... .[8] Euroopa Parlamendi [...] arvamus.[9] EÜT L 120, 11.5.1990, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1641/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 1).[10] ELT C [...], [...], lk [...].[11] ELT C [...], [...], lk [...].[12] ELT C [...], [...], lk [...].[13] Euroopa Parlamendi [...] arvamus.[14] EÜT L 39, 13.2.1975, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2051/2004 (ELT L 355, 1.12.2004, lk 1).[15] EÜT C ..., ..., lk ... .[16] EÜT C ..., ..., lk ... .[17] EÜT C ..., ..., lk ... .[18] Euroopa Parlamendi [...] arvamus.[19] EÜT L 139, 30.5.1975, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1649/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 25).[20] ELT C [...], [...], lk [...].[21] ELT C [...], [...], lk [...].[22] ELT C [...], [...], lk [...].[23] Euroopa Parlamendi [...] arvamus.[24] EÜT L 131, 23.5.1990, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1648/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 22).[25] ELT C [...], [...], lk [...].[26] ELT C [...], [...], lk [...].[27] ELT C [...], [...], lk [...].[28] Euroopa Parlamendi [...] arvamus.[29] EÜT L 36, 12.2.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1651/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 30).[30] ELT C [...], [...], lk [...].[31] ELT C [...], [...], lk [...].[32] ELT C [...], [...], lk [...].[33] EÜT L 11, 14.1.1994, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 422/2004 (ELT L 70, 9.3.2004, lk 1).[34] ELT C [...], [...], lk [...].[35] ELT C [...], [...], lk [...].[36] ELT C [...], [...], lk [...].[37] EÜT L 227, 1.9.1994, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 873/2003 (ELT L 162, 30.4.2004, lk 38).[38] ELT C [...], [...], lk [...].[39] ELT C [...], [...], lk [...].[40] EÜT L 314, 7.12.1994, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1645/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 13).[41] ELT C [...], [...], lk [...].[42] ELT C [...], [...], lk [...].[43] ELT C [...], [...], lk [...].[44] ELT C [...], [...], lk [...].[45] EÜT L 151, 10.6.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1652/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 33).[46] ELT C [...], [...], lk [...].[47] ELT C [...], [...], lk [...].[48] ELT C [...], [...], lk [...].[49] Euroopa Parlamendi [...] arvamus.[50] EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1642/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 4).[51] ELT C [...], [...], lk [...].[52] ELT C [...], [...], lk [...].[53] ELT C [...], [...], lk [...].[54] Euroopa Parlamendi [...] arvamus.[55] EÜT L 142, 30.4.2004, lk 1.[56] ELT C [...], [...], lk [...].[57] ELT C [...], [...], lk [...].[58] ELT C [...], [...], lk [...].[59] Euroopa Parlamendi [...] arvamus.[60] ELT L 136, 30.4.2004, lk 1.[61] ELT C [...], [...], lk [...].[62] ELT C [...], [...], lk [...].[63] ELT L 246, 20.7.2004, lk 1.[64] ELT C [...], [...], lk [...].[65] ELT C [...], [...], lk [...].[66] ELT C [...], [...], lk [...].[67] Euroopa Parlamendi [...] arvamus[68] EÜT L 216, 20.8.1994, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1654/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 38).[69] ELT C [...], [...], lk [...].[70] ELT C [...], [...], lk [...].[71] ELT C [...], [...], lk [...].[72] Euroopa Parlamendi [...] arvamus.[73] EÜT L 208, 5.8.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 724/2004 (ELT L 129, 29.4.2004, lk 1).[74] ELT C [...], [...], lk [...].[75] ELT C [...], [...], lk [...].[76] ELT C [...], [...], lk [...].[77] Euroopa Parlamendi [...] arvamus.[78] EÜT L 240, 7.9.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1701/2003 (ELT L 243, 27.9.2003, lk 5).[79] ELT C [...], [...], lk [...].[80] ELT C [...], [...], lk [...].[81] ELT C [...], [...], lk [...].[82] Euroopa Parlamendi [...] arvamus.[83] ELT L 164, 30.4.2004, lk 1.[84] ELT C [...], [...], lk [...].[85] ELT C [...], [...], lk [...].[86] ELT C [...], [...], lk [...].[87] ELT L 349, 25.11.2004, lk 1.


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Důležité právní upozornění
 |
 22001D0099
 Úřední věstník L 251 , 20/09/2001 S. 0026 - 0026
 Rozhodnutí Smíšeného výboru EHPč. 99/2001ze dne 13. července 2001,kterým se mění Protokol 31 k Dohodě o EHP o spolupráci v některých oblastech mimo čtyři svobodySMÍŠENÝ VÝBOR EHP,s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen "Dohoda"), a zejména s ohledem na články 86 a 98 této dohody,vzhledem k těmto důvodům:(1) Protokol 31 k Dohodě byl změněn rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 72/1999 ze dne 15. června 1999 [1].(2) Je vhodné rozšířit spolupráci smluvních stran Dohody, aby zahrnovala rozhodnutí Rady 2000/819/ES ze dne 20. prosince 2000 o víceletém programu pro podnik a podnikavost, a zejména pro malé a střední podniky (MSP) (2001-2005) [2].(3) Protokol 31 k Dohodě by proto měl být změněn tak, aby umožňoval tuto rozšířenou spolupráci od 1. ledna 2001,ROZHODL TAKTO:Článek 1V protokolu 31 k Dohodě se článek 7 mění takto:1. Název se nahrazuje tímto:"Podnik, podnikavost a malé a střední podniky".2. V odstavci 5 se doplňuje nová odrážka, která zní:"— 32000 D 0819: rozhodnutí Rady 2000/819/ES ze dne 20. prosince 2000 o víceletém programu pro podnik a podnikavost, a zejména pro malé a střední podniky (MSP) (2001-2005) (Úř. věst. L 333, 29.12.2000, s. 84)."Článek 2Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 14. července 2001 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody [3].Článek 3Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropských společenství.V Bruselu dne 13. července 2001.Za Smíšený výbor EHPpředsedaE. Bull[1] Úř. věst. L 284, 9.11.2000, s. 61.[2] Úř. věst. L 333, 29.12.2000, s. 84.[3] Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.--------------------------------------------------


type: other

text:
VYHLÁŠKA Ministerstva zemědělství ze dne 30. března 2000, kterou se mění vyhláška Ministerstva zemědělství č. 327/1997 Sb., kterou se provádí § 18 písm. a), d), h), i), j) a k) zákona č. 110/1997 Sb., o potravinách a tabákových výrobcích a o změně a doplnění některých souvisejících zákonů, pro maso, masné výrobky, ryby, ostatní vodní živočichy a výrobky z nich, vejce a výrobky z nich - Sbírka zákonů - Nakladatelství Sagit, a.s.
 Sbírka zákonůPředpis č. 89/2000 Sb., zdroj: SBÍRKA ZÁKONŮ ročník 2000, částka 30, ze dne 20. 4. 2000Stručnou charakteristiku změn najdete v redakční anotaci předpisu 89 VYHLÁŠKA Ministerstva zemědělství ze dne 30. března 2000, kterou se mění vyhláška Ministerstva zemědělství č. 327/1997 Sb., kterou se provádí § 18 písm. a), d), h), i), j) a k) zákona č. 110/1997 Sb., o potravinách a tabákových výrobcích a o změně a doplnění některých souvisejících zákonů, pro maso, masné výrobky, ryby, ostatní vodní živočichy a výrobky z nich, vejce a výrobky z nich Ministerstvo zemědělství stanoví podle § 18 písm. a), d), h), i), j) a k) zákona č. 110/1997 Sb., o potravinách a tabákových výrobcích a o změně a doplnění některých souvisejících zákonů, (dále jen "zákon") pro maso, masné výrobky, ryby, ostatní vodní živočichy a výrobky z nich, vejce a výrobky z nich: Čl. I Vyhláška č. 327/1997 Sb., kterou se provádí § 18 písm. a), d), h), i), j) a k) zákona č. 110/1997 Sb., o potravinách a tabákových výrobcích a o změně a doplnění některých souvisejících zákonů, pro maso, masné výrobky, ryby, ostatní vodní živočichy a výrobky z nich, vejce a výrobky z nich, se mění takto: 1. V § 1 se na konci písmene v) čárka zrušuje a doplňují se slova "nebo při bourání masa,". 2. V § 3 se na konci písmene g) tečka nahrazuje čárkou a doplňuje se písmeno h), které zní: "h) u mletého masa baleného se označí maximální obsah tuku v hmotnostních procentech.". 3. V § 4 odst. 2 písm. c) se za slovo "skopců" vkládá slovo " , kůzlat". 4. § 5 včetně nadpisu zní: "§ 5 Technologické požadavky (1) Po porážce musí být maso zchlazeno nejpozději do 48 hodin ve všech částech s výjimkou krve, drůbeže, králíků a trvale udržováno při teplotě, která není vyšší než plus 7 °C u výsekového masa, plus 3 °C u drobů, plus 2 °C u mletého masa baleného. (2) Po vytěžení musí být krev zchlazena nejpozději do 3 hodin na teplotu, která není vyšší než plus 3 ° C. (3) Po porážce musí být maso drůbeže a králíků zchlazeno nejpozději do 2 hodin a u těžkých krůt do 12 hodin a trvale udržováno ve všech jeho částech při teplotě, která není vyšší než plus 4 °C. (4) S masem se nesmějí provádět jakékoli úkony vedoucí k obnovení zdání jeho čerstvosti.". 5. V § 6 odst. 2 se slova "nejvýše +12 °C" nahrazují slovy "nejvýše plus 12 °C". 6. V § 7 odstavec 2 zní: "(2) Krev určenou pro potravinářské účely lze uvádět do prodeje nejpozději do 24 hodin po vytěžení, a to spotřebitelsky balenou v nepropustných, odolných obalech a zchlazenou na plus 2 °C.". 7. V § 8 odst. 3 se za slovo "skot," vkládá slovo "koně,". 8. V § 10 písm. j) se za slovo "bez" vkládá slovo "bílkoviny". 9. V § 10 se na konci tečka nahrazuje čárkou a doplňuje se písmeno k), které zní: "k) dílem rovnoměrně promíchaná směs technologicky opracovaných surovin, látek určených k aromatizaci a pomocných látek v množství stanovených recepturou.". 10. V § 12 odstavec 5 zní: "(5) Pokud je v názvu výrobku použito slovního základu nebo slova "šunka", musí být označen minimální obsah čistých svalových bílkovin.". 11. V § 14 odst. 1 se slovo "rovnoměrně" zrušuje. 12. V § 17 odst. 2 se slova "nejdéle po dobu 2 hodin" nahrazují slovy "po dobu přepravy" a číslice "3" se nahrazuje číslicí "2" . 13. V § 18 se na konci tečka nahrazuje čárkou a doplňuje se písmeno e), které zní: "e) rybím polotovarem tepelně neopracované nebo částečně tepelně opracované maso nebo směsi mas z ryb nebo vodních živočichů a dalších surovin, přídatných a pomocných látek a látek určených k aromatizaci, určené k tepelné kuchyňské úpravě.". 14. V § 20 se doplňuje odstavec 4, který zní: "(4) Na obalu výrobku musí být uveden údaj o tom, že při zpracování výrobku z ryb a ostatních vodních živočichů byla použita jiná svalovina než celistvá, zejména drcená nebo mělněná.". 15. V § 23 odst. 3 se slova "skladovat a přepravovat" nahrazují slovy "uvádět do oběhu". 16. V § 23 odstavec 4 zní: "(4) Polotovary z ryb a ostatních vodních živočichů je povoleno prodávat pouze balené nebo zabalené.". 17. V § 23 se doplňují odstavce 5 a 6, které znějí: "(5) Na obalu výrobků se kromě údajů uvedených v bodě 1 uvede, zda se jedná o ryby kuchané, částečně kuchané nebo nekuchané. (6) Uzené ryby se nesmí uvádět do oběhu nekuchané vakuově balené.". 18. V § 24 písm. a) se za slovo "čištěná" vkládá odkaz na poznámku pod čarou č. 1). 19. V § 24 písm. e) se za slovo "ocet" vkládají slova "a případně jiné okyselující přísady". 20. V § 26 odst. 2 se za slovo "podskupiny" doplňují slova "podle přílohy č. 8". 21. V § 26 se doplňuje odstavec 7, který zní: "(7) U balených majonéz jsou hmotnostní odchylky uvedeny v příloze č. 10.". 22. V § 28 se odstavec 2 zrušuje a zároveň se zrušuje označení odstavce 1. 23. V § 29 se vkládají odstavce 4 a 5, které znějí: "(4) Minimální trvanlivost čerstvých vajec je 28 dnů od data snášky. Datum prodeje čerstvých vajec je nejpozději 7 dnů před uplynutím data minimální trvanlivosti. (5) Vejce uváděná do oběhu musí odpovídat požadavkům stanoveným zvláštními právními předpisy.1)".Dosavadní odstavce 4 až 6 se označují jako odstavce 6 až 8. 24. V příloze č. 4 se řádek "Konzerva" zrušuje. 25. V příloze č. 5 sloupci "Charakteristika a technologické požadavky" řádku "Trvanlivé" se slovo "charakeristických" nahrazuje slovem "charakteristických". 26. Příloha č. 6 zní: "Příloha č. 6 k vyhlášce č. 327/1997 Sb. Členění na druhy, skupiny a podskupiny Druh Skupina Podskupina ryby sladkovodní mořské čerstvé zmražené ostatní vodní živočichové podle jednotlivých živočišných rodů nebo druhů čerstvé zmražené výrobky z ryb nebo ostatních vodních živočichů podle jednotlivých živočišných rodů nebo druhů zmrazené uzené smažené solené sušené pečené marinované polokonzervy konzervy polotovary". 27. Příloha č. 7 zní: "Příloha č. 7 k vyhlášce č. 327/1997 Sb. Technologické požadavky a požadavky na jakost, balení a skladování ryb a ostatních vodních živočichů a výrobků z nich Poř. číslo Úprava Technologické zpracování Povolené odchylky od deklarované hmotnosti Požadavky na jakost Skladování Doprava 1. Čerstvé ryby a ostatní vodní živočichové - nesmí vykazovat cizí pachy, povrchové znečištění (u kuchaných ryb nesmí být tělní dutina znečištěna střevním obsahem nebo žlučí) a mechanické poškození, vůně musí být charakteristická pro daný živočišný rod nebo druh ryb a ostatních vodních živočichů - konzistence musí vykazovat charakteristické vlastnosti struktury svaloviny - svalovina nesmí obsahovat parazity škodlivé zdraví nebo poškozující vzhled 2. Zmrazené ryby a ostatní vodní živočichové6) - ryby přesahující délku 15 cm musí být uváděny do oběhu kuchané Rybí výrobky: 3. Uzené ryby - celé, půlené nebo porcované - ryby celé (s hlavou a vnitřnostmi) - kuchané (zbavené hlav a vnitřností, výstelky dutiny břišní a krevních sraženin) - částečně kuchané (s hlavou zbavené vnitřností, ryby zbavené hlav a střívek) - ryby vykoštěné - filety (ryby kuchané bez páteře a ploutví s výjimkou hřbetní ploutve) - ryby porcované opracované ryby nebo porce ryb se nasolují v solné lázni nebo nasucho vlastní uzení: a) uzení studenýmkouřem1) b) uzení horkým kouřem - rovnoměrné prohřátí svaloviny musí být vyšší než 65 ° C. Po vyuzení musí být výrobky před balením bezprostředně zchlazeny na teplotu v balírně nebo nižší, po zabalení na teplotu, při které budou přepravovány a skladovány balení: do 0,3 kg - 10 % do 1,0 kg - 5 % do 2,0 kg - 3 % nad 2,0 kg - 2 % obsah vody ve svalovině nejvíce 80 %, ryby dokonale prouzené, odpovídající svým vzhledem deklarovanému živočišnému druhu, bez cizích chutí a pachů uzené výrobky z ryb se skladují při teplotě v rozmezí 1 °C až 8 °C v izotermických nebo strojně chlazených přepravnících při teplotě 1 °C až 8 °C 4. Smažené ryby základní surovina opracována smažením po smažení musí být výrobky před balením bezprostředně zchlazeny na teplotu v balírně (nebo nižší), po zabalení na teplotu, při které budou přepravovány a skladovány balení: do 0,3 kg - 10 % do 1,0 kg - 5 % do 2,0 kg - 3 % nad 2,0 kg - 2 % - ryby dokonale tepelně opracované, svým vzhledem odpovídající deklarovanému živočišnému druhu, bez cizích chutí a pachů - k výměně tukové lázně při smažení musí dojít, jestliže číslo kyselosti je vyšší než 2,0 mg KOH v 1 g tuku - ke smažení se používá tuk nebo olej s bodem zakouření nejméně 170 °C skladují se při teplotě v rozmezí 1 °C až 8 °C v izotermických nebo strojně chlazených přepravnících při teplotě 1 °C až 8 °C 5. Solené ryby a výrobky ze solených ryb čerstvých nebo zmrazených ryb1) jiker a mlíčí balení: do 0,3 kg - 10 % do 1,0 kg - 5 % do 2,0 kg - 3 % obsah soli: v silně solených více než 14 % v středně solených 10 až 14 % v slabě solených 6 až 10 % skladují se při teplotě v rozmezí 1 °C až 8 °C v izotermických nebo strojně chlazených přepravnících při teplotě 1 °C až 8 °C 6. Sardelová pasta solené sardele loupané sardele bez hlav a vnitřností sardelová pasta v tubě: - 10 % do 350 g - 10 % nad 350 g - 5 % obsah soli: nejvýše 25 % 7. Sušené ryby sušené nesolené ryby sušené solené ryby obsah vody je nižší než 18 % Skladují se při relativní vlhkosti vzduchu 65 až 70 %. Podmínky skladování stanoví výrobce na obalu v souladu s teplotou stanovenou pro skladování 8. Marinované - za studena - za tepla - ryby částečně kuchané (s hlavou zbavené vnitřností, zbavené hlav a střívek) - ryby kuchané (zbavené hlav a vnitřností, výstelky dutiny bříšní a krevních sraženin) - ryby vykoštěné - filety (ryby kuchané, bez páteře a ploutví, s výjimkou hřbetní ploutve) - ryby porcované - studené marinády 1) - základní surovina připravena studenou cestou marinováním v marinovacích lázních, důležitý je poměr koncentrace solí a kyseliny v marinovací lázni a hmotnostní poměr marinované rybí suroviny k množství zrací lázně - teplé marinády - základní surovina opracována teplou cestou (vařená, pečená). K docílení požadované chuti a prodloužení trvanlivosti se marinády zalévají slanokyslým nálevem, rosolem majonézou, omáčkami, remuládami apod. balení: do 0,3 kg - 10 % do 1,0 kg - 5 % do 2,0 kg - 3 % nad 2 kg - 2 % - maso vyzrálé, vláčné, bez cizích chutí a pachů - přítomnost konzervantů přenosem skladují se při teplotě v rozmezí 1 °C až 8 °C v izotermických nebo strojně chlazených přepravnících při teplotě 1 °C až 8 °C 9. Polokonzervy - pasterované - nepasterované konzervace provedená tepelným ošetřením v obalech použití konzervantů za normálního tlaku při teplotě do 100 °C v obalech balení: do 0,3 kg - 10 % do 1,0 kg - 5 % do 2,0 kg - 3 % nad 2,0 kg - 2 % neprodyšně uzavřené obaly skladují se při teplotě v rozmezí 1 °C až 8 °C v izotermických nebo strojně chlazených přepravnících při teplotě 1 °C až 8 °C 10. Konzervy výrobky z čerstvých nebo zmrazených ryb a ostatních vodních živočichů nebo jejich částí, v neprodyšně uzavřených obalech, sterilované v autoklávu předepsaným způsobem sterilace v přetlakových autoklávech podle druhu výrobků obvykle při teplotě 115 °C - 121 °C v jádře plechovky balení: do 350 g - 10 % nad 350 g - 5 % maso nerozvařené, soudržné, kosti měkké, obsah v konzervě nepřipečený, bez cizích chutí a pachů, hmotnost odkapaného podílu ve výrobcích z ryb sleďovitých (Clupeidae) a makrelovitých (Scombridae) musí být nejméně: a) s olejem 70 % b) ve vlastní šťávě 60 % c) ve vlastní šťávě a v oleji 60 % d) v solném roztoku nebo ve vodě 60 % e) s omáčkami a jinými přidanými složkami 50 % f) v tomatě a ostatní méně než 50 % termostatová zkouška ** 11. Polotovary polotovary se vyrábějí převážně: - ze svalových partií ryb - ze separované rybí svaloviny - z filetů ze sladkovodních ryb - z poživatelných vnitřností a gonád technologické zpracování 1) výrobky plněné strojně - balení do 250 g nejvýše 10 % - balení nad 250 g do 500 g nejvýše 6 % - balení nad 500 g do 1500 g nejvýše 4 % - balení nad 1500 g nejvýše 2 % skladování 1) doprava 1) * = škodlivost se posuzuje podle veterinárních předpisů ** = provádí se termostatovou zkouškou při teplotě 35 °C po dobu 10 dnů nebo při teplotě 37 °C po dobu 7 dnů". 28. V příloze č. 10 se doplňuje tabulka 3, která zní: "Přípustné hmotnostní a objemové odchylky majonéz Tabulka 3 obsah spotřebitelského balení deklarovaný na obale v g nebo ml přípustná záporná hmotnostní nebo objemová odchylka v % do 100 - 6 nad 100 do 250 - 5 nad 250 do 500 - 4 nad 500 - 2". Čl. II Přechodná ustanovení (1) Potraviny vyrobené a uvedené do oběhu přede dnem účinnosti této vyhlášky se posuzují podle dosavadních právních předpisů. (2) Označení potravin podle dosavadních právních předpisů lze používat do 1. září 2001. Čl. III Účinnost Tato vyhláška nabývá účinnosti dnem 1. září 2000, s výjimkou čl. I bodu 27 pořadového čísla 2, které nabývá účinnosti dnem vyhlášení. Ministr: Ing. Fencl v. r. E-shopTrestní řízení z pohledu obhajobyP. Vantuch - C. H. BeckPublikace Trestní řízení z pohledu obhajoby si klade za cíl přispět ke zkvalitnění obhajoby obviněného po zahájení trestního stíhání, stejně jako zadrženého podezřelého před zahájením trestního stíhání. Reaguje na situace, které se v praxi vyskytují běžně, nebo alespoň opakovaně. ...Cena: 1 790 KčKOUPITPřehled judikatury - Rozsudky velkého senátu, výběr. Svazek II (2001-2006) JUDr. Eva Hubálková, Ph.D. - Wolters Kluwer, a. s.Přehled judikatury zachycuje nejdůležitější judikaturu Evropského soudu pro lidská práva vydanou v období let 2001 až 2006. Český čtenář se tak má možnost seznámit s důležitými aspekty jednotlivých případů a ...Cena: 429 KčKOUPITSbírka nálezů a usnesení ÚS ČR, svazek 56C. H. BeckSbírka obsahuje v chronologickém pořadí všechny přijaté nálezy a vybraná usnesení Ústavního soudu. Pro odbornou, ale i laickou veřejnost je publikace nepostradatelnou pomůckou k interpretaci a aplikaci právních norem. Zdrojem poučení jsou nejen odůvodnění výroků nálezů a usnesení, ...Cena: 1 140 KčKOUPIT


type: caselaw

text:
 24.11.2012
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 C 366/20
 A Bíróság 2012. június 27-i végzése — Fuchshuber Agrarhandel GmbH kontra Európai Bizottság
 (C-491/11. P. sz. ügy) (1)
 (Fellebbezés - Közös agrárpolitika - A magyar intervenciós hivatalnál vásárolt kukorica - Elégtelen készletek - A Bizottság felügyeleti kötelezettségeinek állítólagos megszegése - Szerződésen kívüli felelősség)
 2012/C 366/34
 Az eljárás nyelve: német
 Felek
 Fellebbező: Fuchshuber Agrarhandel GmbH (képviselő: G. Lehner ügyvéd)
 A másik fél az eljárásban: Európai Bizottság (képviselők: G. von Rintelen és D. Triantafyllou meghatalmazottak)
 Tárgy
 A Törvényszék (második tanács) T-451/10. sz., Fuchshuber Agrarhandel GmbH kontra Bizottság ügyben 2011. július 21-én hozott végzése ellen benyújtott fellebbezés, amelyben a Törvényszék mint jogilag nyilvánvalóan megalapozatlant elutasította a felperes keresetét azon kár megtérítése iránt, amely a felperesnél állítólag amiatt keletkezett, hogy a Bizottság nem ellenőrizte a gabonafélék — a jelen esetben a magyar intervenciós hivatal birtokában lévő kukorica — közösségi piacon történő viszonteladására vonatkozó folyamatos pályázati felhívás végrehajtási feltételeit
 Rendelkező rész
 1.
 A Bíróság a fellebbezést elutasítja.
 2.
 A Bíróság a Fuchshuber Agrarhandel GmbH-t kötelezi a költségek viselésére.
 (1) HL C 13., 2012.1.14.


text:
Kukapa olisi arvannut? - Uuninpankkopoika Saku Timonen
 Hallitus toi lakiestyksen päätettäväksi niin kiireellä, että soveltamisohjeet viranomaisille saatiin vasta kuukausia lakimuutoksen voimaantulon jälkeen. Kukapa tosiaan olisi osannut aavistaa, että jo erilaisten koulutusten kirjo on runsas ja kaikkea ei hyväksytä aktiivisuudeksi? No, sen peräään kyselivät kymmenet tuhannet työttömät viranomaisilta, jotka ohjeiden puuttuessa joutuivat levittelemään käsiään tai keksimään tulkinnan omasta päästään.
 Totuushan on, että ainoastaan hallitus ei osannut ennakoida tulevia vaikeuksia. Se ei edes piitannut koko asiasta, vaan oletti aktiivimallin menevän läpi yhtä helposti kuin kaikki muukin työttömien kyykyttäminen. Ainoa yllätys hallitukselle oli asian saama valtava julkinen vastustus.
 On suorastaan kohtalon ivaa, että vastuuministeri Pirkko Mattilan piileskelyn takia aktiivimallin puolustajaksi joutunut Lindström tulee nyt varmasti saamaan palautetta entisiltä työkavereiltaan.
 Avainsanat: aktiivimalli Jari Lindström Pirkko Mattila Rakennusliitto.perustuslaki yhdenvertaisuus
 Kaisa Jänesaro 23.5.2018, 19:37
 Vaikka meillä oli VIISAITA ihmisiä pohtimassa tätä.....????
 vepa 23.5.2018, 20:03
 Tämä hallitus (ja PS) ovat tehneet sketsiviihteen tarpeettomiksi. Aika ajoin tuntuu siltä, että tämä on joku Studio Julmahuvin pitkäksi venyttämä käytännön pila.
 Havaitsija 23.5.2018, 20:16
 PS ei ole hallituksessa. Hallituksessa on takinkääntäjäosasto.
 Terppa 23.5.2018, 21:13
 Epäilisin, että siksi kommentoija sanoikin ”hallitus (ja PS)”. Koska vaikkei PS (enää) olekkaan hallituksessa, onhan se melkoista sketsiviihdettä. Nykyisin kyseessä on juurikin yhden asian puolue ja suoraan sanottuna, nyt on niitä tärkeämpiäkin aiheita kuin pelottavat pakolaiset.
 Odotan mielenkiinnolla miten PS aloittaa kampanjoinnin, menevätkö entiseen populismiin vai nostavatko maahanmuuttajien tekemät rikokset otsikoihin?
 Pekka Järvi 23.5.2018, 23:57
 Taisivat persut Jo avata vaalikampanjoinnin. Halla-Aho ilmestyi uutisiin ja vertasi Rinteen vappupuhetta nigerialaiskirjeisiin.
 PiruRaamatunLuvussa 23.5.2018, 21:15
 Takinkääntäjät 🙂 Kovasti se vaan tuntuu ”oikeita” persuja harmittavan oppositiossa olo.
 Juha Louhelainen 23.5.2018, 21:55
 Varmaan kannattaisi lukea läpi Sakun blogit.Persut ja Siniset ovat samaa hörhö idiotismia. Eivät mitään vastuullista politiikkaa joka muuten tarkoittaa yhteisten asioiden hoitoa.
 Mää vaan ihmettelen että 24.5.2018, 16:21
 Miten se sitten eroaa Kokoomuksen ja Keskustapuolueen toiminnasta? Ne kun keskittyvät lähinnä EK:n juoksupoikana olemiseen ja veroparatiisien suosimiseen. Ei sillä hallintarekisterillä muuten olisi kiire ollut. 7-12 miljardia vuodessa ohi valtion kassan -harmaa talous ja veropratiisit- . Eikä.hallotuksella kiire tukkia porsaanreikiä, ei vaikka olisi selvittty ilman lisävelanottoa jos kaikki maksaisivat veronsa. Myös rikkaat.
 Jouni M 24.5.2018, 04:44
 Persut olivat hallituksessa kun aktiivimallia lyötiin lukkoon. Annetaan persun itse puhua
 Servitus 23.5.2018, 19:41
 Aktiivimallin täytyy olla jonkinlainen hätäilyn, sähellyksen ja räpiköinnin maailman ennätys.
 Helsingin Sanomissa oli viikko sitten artikkeli, jonka mukaan Mika Lintilän (kesk) erityisavustaja olisi vielä maaliskuun puolessa välissä tiedustellut sosiaali- ja terveysministeriön johtajalta Liisa Siika-aholta, joka välitti kysymyksen Marjaana Maisonlahdelle, että mitä vaatisi, jos aktiivimallin leikkuria ei sovellettaisi tammi–maaliskuun ajalta. Lintilä tosin kieltää tämän:
 ”Elinkeinoministeri Lintilä sanoo, ettei hän muista kyseistä selvityspyyntöä STM:ään.
 ”Jos tuollainen kysymys on esitetty, niin se on ihan normaalia ministeriöiden välistä faktojen tarkistelua. Ei tämä ollut mikään yksittäinen toimeksianto.”
 Lintilän mukaan hallituksessa ei kaavailtu aktiivimallin leikkurin perumista tai lykkäämistä.”
 https://www.hs.fi/paivanlehti/16052018/art-2000005681659.html (linkki vaatii tunnukset toimiakseen)
 merja k 23.5.2018, 20:06
 Voi ei kuule, sotella se maailmanennätys tehdään.
 DI 23.5.2018, 23:14
 Lähinnä mua kiinnostaisi sotesta ja aktiivimallista se, että paljonko on piilossa hyvää luvattu näiden toteuttajille.
 Niin tyhmä ei homo sapiens voi olla, ettei asiaa ymmärtäisi. Joten ainut johtopäätös on, että jotain euroopankeisari hommia tai muita suojatyöpaikkoja, osakkeita tai muuta on piilossa tulossa joskus kun savu vähän hälvenee ja seuraava hallitus korjaa pahimpia töpöstyksiä. Vaan eipä siitä kiinni jää ajoissa kun ne luvatut himmelit on piilossa, niiden saaminen tosin on sitten toinen juttu. 🙂
 Sampo Makkonen 24.5.2018, 02:41
 Aktiivimallin tarkoitus on ollut alusta lähtien työttömyysmenojen leikkaaminen. Samoin Sote-uudistuksella sama tarkoitus. Näiden ymmärtämiene ei hirveesti älliä vaadi, jos on vähänkään asiaan perehtymyt.
 Sen sijaan poliitikoiden itsensä kehuminen ja mustan valkeaksi selittely onkin sitten toinene juttu. Vaatii verbaaliakrobatiaa hallituksen kansanedustajilta kertoa ymmärrettävästi kansalle, että elintaso ei kellään tule laskemaan.
 Arska 23.5.2018, 19:44
 Mitenkähän aktiivimallilla on yhteyttä siihen seikkaan kun on pitkäaikaistyöttömiä iältään noin 50 vuotiaita jotka eivät kelpaa työnantajille enää normi työhön, tällöin tämä ns. väliinputoaja ikäluokka jotuuu leikkuriin automaattisesti ja näin on myös haluttukin asian toteutuvan, selittelyistä huolimatta.
 Tarkoitushakuisesti tätä leikkuria sovelletaan monesti siihen osaan väestöä joilla on jopa 30 vuotta työelämää takanaan ja monesti on siis karttunut omaisuuttakin ja siten nämä pitkäaikaistyöttömät eivät saa ikipäivänä ns. sossusta yhtään mitään vaan ovat köyhyysrajan alapuolella lopunikäänsä vanhuudenturvaa eli omaisuuttaan samalla syöden kun taasen sellaiset heput jotka ovat... sanotaan nyt vaikka että kaataneet kaiken kurkustaan alas työurallaan ja saavat lopunikäänsä maximi tuet yhteiskunnan piikkiin.
 Suomessa syyttään työttömiksi joutuneet ihmiset syyllistetään pummeiksi vaikka olisit tehnyt 30 vuotta raskasta pienipalkkaista työtä ja ainut ongelma työpaikan löytämiseen on monellakin vain ikä. Se on raaka fakta Suomessa ettei yli 50:nen työtön pääse koskaan normi työpaikkaan kiinni. Muutama onnekas työllistyvä vain todistaa väittämän oikeaksi. Ikärasismi on Suomessa huutava vääryys.
 Tätä mieltä 24.5.2018, 06:21
 Ikärasismi työmarkkinoilla on totta.
 Suomen hallitus toimii EU:n komission marionettina viihdyttäen komissaareja ja puheenjohtajistoa. Kataisella on nyt vielä hauskaa, mutta tulee se hätä ja avun tarve hänellekin.
 Totuus on myös se, että kaikki kurjuuden jakamisen lisääminen työttömien niskaan on tarkkaan harkittua ja suunnitelmallista. Vastarinnan suuruus ei ollut tiedossa, vaikka se saisi olla voimakkaampaa.
 Eduskuntavaalien jälkeen paljastuu porvareitten tekemä taloudellinen kähmintä. Joutuvatko vastuuseen? No, verkostot on suojana, mitäpä arvelet?
 Arska 24.5.2018, 09:19
 Poliittinen vastuun kantaminenhan on sama kuin tuuleen huutaisit eli yhtä tyhjän kanssa, poliittinen jargoni on kyllä melkoista valheen verkkoa ja asioiden vääristelyä, monesti suorastaan silkkaa valehtelua kirkkain silmin, tätä näkee uutisissa nykyään joka päivä.
 On jo pakko vaihtaa kanavaa kun nämä yrjöläiset tulevat selittämään mustaa valkoiseksi veemäinen virne kasvoillaan, tähän on siis tultu että politiikka on täysin rikki ja se on juurikin sitä bullshittiä puhuvine päineen täynnä, tämä on vain heidän oma maailma, heidän omasta mielestään ja kaikki tehdään vain heidän itsensä edukseen vaikka elämme yhteiskunnassa emmekä missään yksittäisessä yrityksessä.
 Pentti Nieminen 23.5.2018, 19:52
 Jari Lindström on malli esimerkki hyödyllisestä idiootista. Mies on umpi rehellinen, kova paiskimaan töitä MUTTA ei osaa kertoa omaa mielipidettään eikä osaa sanoa ei.
 Ensiksi Sipilä laittoi Lindströmille tupla salkun työ ja oikeus. Ei tämä ole Lindströmin vika, yritti parhaansa vaikkei kyky millään riittänyt oikeusministerin hommiin ja työministeriö vei kaiken ajan ettei ehtinyt opettelemaan.
 Sipilä tarvitsi hyödyllistä idioottia ja sai sellaisen.
 Juuri kun Lindström pääsi puhtaasti työministerin hommiin niin persut hajosi. Soini tarvitsi hyödyllistä idioottia ja vei Lindströmin sinisiin ja Sipilä jatkoi Lindströmin persepanoa.
 Melkein käy sääliksi miestä. Toivottavasti joku huomaa kaverin seuraavien vaalien jälkeen... Jarista saa hyvän ja uskollisen palvelijan, joka tarvittaessa uhraa itsensä. Eduskunta ura on joka tapauksessa ohi, Sipilä ei kiitä mutta ehkä Sipilän ”tulipahan luvatuksi” kaverit muistaa hetken kun kilistävät shampanja lasejaan.
 vepa 23.5.2018, 20:13
 Melkein käy sääliksi, mutta ei yhtään. MIehen rehellisyydestäkin voidaan olla montaa mieltä, sen verran monta valhetta aktiivimallista, tms. Lindströmin suusta on viime aikoina kuultu. Ovimatto hallituksessa mies kyllä on. Toivottavasti kova palkka korvaa omantunnon tappamisen.
 UllaM 23.5.2018, 21:20
 Minä en sääli yhtään. Mies ryssi rahasta asiat, aivan tietoisena siitä mitä teki. Mikä se nimitys olikaan naisista, jotka jakelee rahasta? Tai miehistä.
 Niilo 23.5.2018, 20:38
 Sipilä, Orpo ja kumppanit kilistelevät shampanja-lasejaan seuraavien eduskuntavaalien jälkeen, kun ovat jälleen hallitusvastuussa, mutta Lindströmiä ja muita Sinisiä ei eduskunnassa näy: ”Kaatuneille tovereille, jotka ottivat luodin puolestamme”.
 töytön 23.5.2018, 21:56
 Eiköhä Jarppa jotai jatkopestiä oo jo saanu suhteiltuu.. Eduskunta kummiski.
 Jjp 23.5.2018, 19:54
 Tuo sähläämisen maailmanennätys lyödään todella mahtavasti kun sote/maakuntauudistus nuijitaan läpi.
 Siinä on todella jälkipolvilla ihmettelemistä.
 Servitus 23.5.2018, 20:11
 Eikös sitä niin sanota, että ennätykset on tehty rikottaviksi. Pitäähän hallituksellakin jotain tavoitteita olla! 😉
 Sirpa Hyttinen 23.5.2018, 20:30
 ”Vaikka meillä on kuinka viisaita ihmisiä istumassa ja pohtimassa tätä, niin ei kukaan pysty näkemään kaikkea.” Höpö, höpö. Tälläistä höpinää kuullaan tulevaisuudessa vielä lisää koska vaalit lähestyy. Hallituksessa olevat tiesivät tarkkaan mitä tekivät.
 AMK 23.5.2018, 20:51
 Niinkuin nyt kansanedustajien sopeutumiseläkkeistä on puhe ollaan huolissaan:– Tässä on pidettävä huoli, ettei kenellekään tule kohtuuttomia tilanteita, Risikko muotoili.
 Ei kukaan pitänyt huolta ettei työttömille tule kohtuuttomia tilanteita.
 esim. työkyvyttömille työttömille, yli viiskymppisille periaatteessa kaikille työttömille
 sitä myös ihmettelin perustuslakivaliokunnan myöntävää päätöstä...onko se peruslakia lukenut??vai mentiikö siellä tässä päätöksessä ns.mututuntumalla.
 töytön 24.5.2018, 06:48
 Risukko haluaa vielä työttömille sen osallistavan sosiaaliturvan, työttömät palkatta töihin. Ei tule kohtuuttomia tilanteita 🙂
 Seppo Juhani 23.5.2018, 20:53
 Pahinta on se, että tässä ei ole kysymys hallituksen sähläämisestä vaan hallituksen tietoisesta linjasta. Sipilä ja Orpo ovat sosiaalisesti jääkylmiä ja heidän tarkoituksensa on ollut koko ajan työttömien kurittaminen. Jari Lindström on hyväntahtoinen nenästävedettävä, joka on suostunut Sipilän ja Orpon työrukkaseksi.
 Servitus 23.5.2018, 21:17
 Hesari uutisoi juuri, että sote-uudistuksen ja maakuntavaalien lykkääntyminen alkaa näyttää selvältä. 😀
 https://www.hs.fi/politiikka/art-2000005692207.html
 Pitkäaikaistyötön 23.5.2018, 22:30
 ”Jos hallitus ei ilmoita lakipakettia komissiolle, on sote-uudistus riskialttiissa asemassa. Laista voisi lähes kuka tahansa – yritys tai huolestunut kansalainen – valittaa. Hallinto-oikeus joutuisi pyytämään ennakkoratkaisun EU:n tuomioistuimelta koskien valinnanvapauslainsäädäntöä.”
 Esimerkiksi minä olen huolestunut kansalainen. Varokaa.
 keskikehonrakentaja 23.5.2018, 21:51
 Tämä hallitus on spede show helvetistä.
 Antonio 23.5.2018, 21:59
 Uskomatonta, mutta ihan oikeasti kaltaiseni pienenkin inehmon harteilta putosi just jotain painavaa, kun luin tuon HeSan uutisen. Kiitos Servitus!
 Aah, vihdon isompi toivo heräämässä, että jospa vielä -ehkä! -täällä Suomessa JÄRKI voittaa!!!
 Työsuhde-etuna astma 23.5.2018, 22:16
 Yhtälaillahan tuli joskus aiemmin savusaunontaministeriön vetäjälle yllätyksenä se, että työttömissä on paljon osittain tai kokonaan työkyvyttömiä, joilla ei ole käytännössä mitään mahdollisuutta toteuttaa mitään leikk.. eiku aktiivimallin edellyttämistä kyykkyhyp.. eiku aktiivisuustoimista. Ja joille jo muutenkin tukalassa tilanteessa heilahtaa satavarmasti leikkurin terä.
 Miten kukaan sellaista muka olisi ennustaa saati tietää voinut?
 Markus T. 24.5.2018, 07:21
 No ei varmasti kyetä näkemään kun kuljetaan silmät ja korvat suljettuina kokoomuksen ja elinkeinoelämän talutusnuorassa.
 mark 24.5.2018, 07:40
 Kumipäähallitushan tämä on. Mikään tieto ei mene kaaliin vaan kimpoaa takaisin. Viimeisenä vaan ei vähäisenä leikkauksena poistivat Heikki Hurstin vapaaehtoisen ruoka-avun avustukset nollaan. Saman teki perässä Helsingin kaupunki. Poistavat näin köyhyyttä (leipäjonoja).
 Olisko vaalipuheita jauhaa taas vanhaa kumipääideaa tuloveron alentamisesta. Annetaan ymmärtää että työ tulee kannattavaksi kun veroja siirretään palkkaveroista kulutus- eli ”haittaveroihin”, kuten asumiseen, syömiseen, asunnon lämmittämiseeen, liikkumiseen jnejne. Verotusta ei voida enää kovin paljon siirtää noihin ”haittaveroihin” kun valtio perii jo kulutusveroina yli 90% tuloistaan. Meinaavaat varmaan poistaa progressiivisen tuloveron kokonaan.
 Verotuksen painopiste on saatu regressiivisilla ”haittaveroilla” pieni- ja keskituloisten maksettavaksi. Valtion tuloveroja he eivät juuri maksa, mutta kulutusveroja ja paljon. Käyvät kipeimmin pienituloisiin. Niillä on jo tehty Suomesta ylivoimaisesti kallein euromaa asua ja elää. Verotettavaa olisi kyllä muutakin, mutta eivät sovi tämän hallituksen pirtaan. Esmes pääomatulovero on alimmillaan 0%. Sipilä kyllä tietää.
 Parasta elvytystä olisi poistaa pienituloisilta välittömät verot kokonaan. Silti heidän veroprosenttinsa olisi 25-30% kulutuksesta riippuen. On aivan turhaa verottaa ensin pienituloisia ja maksaa osa takaisin tukien muodossa. Tässä tulee kyllä vastaan parikin ongelmaa. Byrokraateilta vähenisivät työt ja kunnallisveroja ei maksaisi enää kukaan, kun suuremmat tulot ovat pääomatuloja ja niistä ei kunnille veroja makseta.
 stunned 24.5.2018, 08:54
 Rikkaat eivät maksa juuri kulutusverojakaan enää. Y-tunnuksella voi ostaa tavaraa arvonlisäverotta, jos hankinta tulee ”yrityksen käyttöön”. Kaikki tietotekniikka, kompuutterit ja puhelimet yrityksen nimiin tai sellaisen bulvaanikaverin kautta, jolla on yritystunnus. Nollaverokannattomia uusia Applen kannettavia myydään tietokoneforumeilla koko ajan. Tekevät vielä tilin alvilla puolet sulle mulle.
 Kohta poistuu perintöverokin. Kiinteästä omaisuudesta on ollut suuri huoli, koska sitä ei ole voinut piilottaa, ja omaisuudesta saatava ilo pienempi, jos sitä ei ole voinut käyttää ja näyttää.
 mark 24.5.2018, 08:00
 Olisi yksi tutkimuksen paikka mistä juontaa juurensa Suomessa tämä duunarivihamielisyys, jota tapaa vain kehitysmaissa, vai ovatko nykyisin nimeltään kehittyviä maita. Riippuu kai siitä mikä lasketaan kehitykseksi.
 Itse olen pähkäillyt, että se tulee kaukaa Ruotsin ja Venäjän vallan ajoilta. Silloin Suomi oli luokkayhteiskunta. Oli herrat ja rahvas. Verovapaa rälssikin keksittiin jo silloin. On säilynyt myös maan tapa, että hierarkiassa pääset ylöspäin vain persettä nuolemalla. Pätee julkiselle ja yksityiselle sektorillekin. Nuo ajat ovat jättäneet jälkensä ja niitä varmaan kaivataan takaisin.
 MK 24.5.2018, 08:29
 Brittitutkimus aktiivimallin loistavista saavutuksista.
 mark 24.5.2018, 08:38
 Että joo, yli 90% tuloistaan valtio perii jo regressiivisilla ”tasaveroilla”, piti sanoa. Progressiivisen tuloveron alennukset ovat Sipilän hallituksen tekeminä näin:
 2015 – 5,87 miljardia
 2016 – 5,76
 2017 – 5,45
 2018 – 5,40 (arvio)
 Viitisensataa miljoonaa on jo ”kevennetty”. Tiedä miten ovat noiden suurituloisten liksat vielä nousseet. Siinä on se ainoa progressiivinen tulovero jota valtio perii ja joka pitää saada poistettua. Budjetin loppusumma on 55,8 miljardia josta progressiivinen tulovero on vain 9,6 %.
 mark 24.5.2018, 09:19
 Vielä kansainvälistä verovertailua. Otin vertailuun kokoomuksen ihmemaan Ameriikan. On vuodelta 2014, uudempaa en nyt löytänyt, vielä. Osuudet verotuloista;
 Suomi, tuloverot 35 %, kulutusverot 32,8 %
 Yhdysvallat, tuloverot 48,2 %, kulutusverot 17,1 %
 Ameriikassakin verotetaan huomattavasti enemmän tuloja, ei menoja.
 PN 24.5.2018, 09:24
 Mutta onneksi kohta on vaalit ja ehkä saadaan kunnon sinipunahallitus, joka laittaa Suomen asiat kuntoon! Edellinen olikin menestys, koska Kataisesta tuli komissaari ja Juttakin pääsi finanssipiireihin! Saa nähdä, mitä Lindströmistä tulee... Mutta oikeasti, osaako teistä joku kertoa, mikä ero poliittisesti on kokkareilla, demareilla ja kepulaisilla? Minä en nimittäin osaa ja siksi löydänkin itseni usein Suomen suurimmasta äänestäjäkunnasta eli ”nukkuvien puolueesta”. Tämä ei tietenkään tarkoita, että olisin poliittisesesti naivi ja tietämätön, mutta kaikki nyt vaan näyttää käytännön tasolla samalta..
 Jaska.jokunen 24.5.2018, 12:09
 (Hoitoon pääsy on kaikkialla yhtä huonoa ja Sote asiakas maksaa huonosta hoidosta ”erittäin kalliisti)
 Paskalaki 24.5.2018, 14:05
 Maksoin yrityksestäni itselleni maaliskuussa aktiivisuusehdon ylittävät 241,50 euroa. Ei täyttynyt aktiivimallin ehto kuitenkaan, koska laskennallinen(?) summa on Kelan mielestä kuulemma 204 euroa... Sillä lailla!
 PR 24.5.2018, 16:48
 Aktiivimallin tutkimusnäyttö tässä. http://www.iltalehti.fi/ulkomaat/201805232200963606_ul.shtml
 Nipukka 24.5.2018, 19:19
 Täälläkin hyvin tuotu aihetta esiin: http://masentunutmutsi.fi/tyottomien-aktivoitumista-vaaditaan-mutta-mita-tapahtuu-kun-aktivoituu/
 Ei näytä aktivoituminenkaan olevan kannattavaa.