type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 |
 52012PC0081
 Návrh NAŘÍZENÍ RADY o přechodu z Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II) (přepracované znění) /* COM/2012/081 final - 2012/0033 (NLE) */
 DŮVODOVÁ
 ZPRÁVA
 1. Souvislosti návrhu
 • Obecné souvislosti
 Schengenský informační systém (SIS)
 zřízený v souladu s ustanoveními hlavy IV Úmluvy k provedení
 Schengenské dohody ze dne 19. června 1990 uzavřené dne 14.
 června 1985 mezi vládami států Hospodářské unie Beneluxu,
 Spolkové republiky Německo a Francouzské republiky o postupném
 odstraňování kontrol na společných hranicích (dále jen „Schengenská
 úmluva“) a jeho rozšířená verze SIS1+ představují nezbytný
 nástroj pro uplatňování ustanovení schengenského acquis
 začleněného do rámce Evropské unie.
 Vývoj SIS druhé generace (SIS II) byl
 svěřen Komisi na základě nařízení Rady (ES)
 č. 2424/2001[1]
 a rozhodnutí Rady 2001/886/SVV ze dne 6. prosince 2001 o vývoji
 Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II)[2]. SIS II nahradí SIS 1+.
 Vývoj SIS II přihlíží k poslednímu vývoji v oblasti informačních
 technologií a umožňuje zavádění dodatečných funkcí.
 Ustanovení o zřízení, provozu a využívání
 SIS II jsou obsažena v nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES)
 č. 1987/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení, provozu a využívání
 Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II)[3] a v rozhodnutí Rady
 2007/533/SVV ze dne 12. června 2007 o zřízení, provozování a
 využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II)[4]. Předpokládá se,
 že tyto právní akty se budou uplatňovat na členské státy
 účastnící se SIS 1+ pouze ode dne, který stanoví Rada jednomyslným
 usnesením svých členů zastupujících vlády členských států,
 které se účastní SIS 1+. Ty pak nahradí ustanovení schengenského acquis,
 která upravují SIS 1+, a zejména příslušná ustanovení Schengenské úmluvy.
 K tomu může
 dojít až poté, co uživatelé SIS 1+ přejdou do prostředí SIS II. V nařízení Rady (ES) č. 1104/2008[5] a rozhodnutí Rady 2008/839/SVV[6] ze dne
 24. října 2008 o přechodu z Schengenského
 informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé
 generace (SIS II) (společně jen „nástroje týkající se přechodu“)
 byl proto navržen právní rámec pro přechod ze SIS 1+ na SIS II.
 2. Odůvodnění a
 cíle návrhu
 Cílem tohoto návrhu je přepracovat do
 jediného právního nástroje nařízení (ES) č. 1104/2008 a rozhodnutí
 Rady 2008/839/SVV. Tímto návrhem vzniká upravený právní režim pro
 přechod ze SIS 1+ na SIS II, což umožňuje členským státům
 používat SIS II se všemi svými funkcemi od chvíle přepojení ze SIS 1+ na
 SIS II.
 Transparentnost procesu vývoje systému SIS II
 pro Evropský parlament je zajištěna prostřednictvím stávající
 povinnosti podávat zprávy.
 3. Právní stránka návrhu
 • Právní základ
 Právním základem tohoto návrhu je článek
 74 Smlouvy o fungování Evropské unie, neboť se týká opatření na
 zajištění spolupráce mezi příslušnými útvary členských
 států, jakož i mezi těmito útvary a Komisí v oblasti politik
 zajišťujících vysokou úroveň bezpečnosti v oblasti svobody,
 bezpečnosti a práva.
 • Zásada subsidiarity
 Tento návrh je v souladu se zásadou
 subsidiarity, neboť hlavního cíle navrhovaného opatření, tj.
 přechodu ze SIS 1+ na SIS II, nemůže být dosaženo na úrovni
 členských států a lze jej dosáhnout lépe na úrovni Unie.
 • Zásada proporcionality
 Tento návrh nepřekračuje rámec toho,
 co je pro dosažení jeho cíle nezbytné. Tento návrh nepřekračuje rámec
 toho, co je pro dosažení jeho cíle nezbytné. Je v souladu se zásadou
 proporcionality, neboť jeho hlavním účelem je usnadnit přechod
 členských států ze SIS 1+ na SIS II.
 • Volba nástrojů
 Nejvhodnější právní formou k
 přepracování nařízení (ES) č. 1104/2008 a rozhodnutí
 2008/839/SVV je nařízení Rady, neboť jedním z právních aktů,
 kterých se přepracování týká, je nařízení. Navíc jsou k řízení vývoje SIS II a k přechodu na
 něj potřebná jednotná pravidla a postupy. Ustanovení tohoto návrhu
 nařízení jsou přesná a bezpodmínečná a jsou přímo
 použitelná a svou podstatou nevyžadují, aby členské státy činily jakákoli
 opatření k jejich provedení do jejich vnitrostátního práva.
 • Postup projednávání ve výboru
 V důsledku zrušení nařízení Rady
 č. 486/1999 ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon
 prováděcích pravomocí svěřených Komisi[7] ze dne
 1. března 2011 je nutné v ustanovení o postupu projednávání ve
 výboru odkázat na nové nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č.
 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné
 zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu
 prováděcích pravomocí[8].
 Regulativní postup používaný v původním projednávání ve výborech bude v
 tomto návrhu nahrazen přezkumným postupem.
 Pravidla týkající se bývalého regulativního
 postupu jsou obsažena v nařízení (ES) č. 1987/2006 a
 rozhodnutí 2007/533/SVV. Podle přechodných ustanovení nařízení
 (EU) č. 182/2011 by však měly stávající výbory zahájit práci
 počínaje dnem 1. března 2011 podle nových pravidel, v tomto
 případě přezkumným postupem. Formální změna nařízení
 (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV není nutná.
 4. Podrobné
 vysvětlení
 Tento návrh obsahuje zcela nebo
 částečné nová ustanovení týkající se následujících oblastí:
 (a)
 Přepracování
 Nejvhodnější prostředek, jak
 zahrnout zásady zlepšování právní úpravy, je použít legislativní metodu
 přepracování vzhledem k tomu, že:
 a) v nástrojích týkajících se přechodu je
 třeba provést velký počet významných změn a
 b) po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost již
 neplatí pilířová struktura, kvůli které existovaly dva právní
 nástroje s obsahem, který byl v podstatě identický.
 Bod 2 Interinstitucionální dohody ze dne
 28. listopadu 2001 o systematičtějším využívání metody
 přepracování právních aktů stanoví, že pokud je třeba provést
 podstatné změny dosavadního právního aktu[9],
 metoda přepracování umožňuje přijmout jediný legislativní
 dokument, kterým se zároveň provede potřebná změna, tato
 změna se kodifikuje s nezměněným ustanovením dosavadního aktu a
 tento akt se zruší. Ve společném prohlášení k tomuto bodu všechny tři
 orgány uvedly, že přepracování může být buď „vertikální“, kdy
 nový právní akt nahradí dosavadní jediný akt s jeho následujícími změnami,
 nebo „horizontální“, kdy nový právní akt nahradí několik souběžných
 dosavadních aktů souvisejících se stejným předmětem.
 Podle Smlouvy o fungování Evropské unie by
 nebylo možné změnit nástroj bývalého třetího pilíře. Proto
 jedinou správnou právní technikou je zahrnout nařízení (ES)
 č. 1104/2008 a rozhodnutí 2008/839/SVV do jediného právního aktu se
 stejným právním základem. Přepracování nástrojů týkajících se
 přechodu je proto kombinací prvků vertikálního a horizontálního
 přepracování.
 V tomto návrhu jsou jasně označena
 nová a změněná ustanovení. Obsahuje zrušená ustanovení i srovnávací
 tabulku.
 (b)
 Právní režimy přechodu
 Tento návrh uplatňuje různé právní
 přístupy pro obě dvě fáze přechodu ze SIS 1+ na SIS II.
 (1)
 načtení údajů z N.SIS II
 Fáze načtení údajů z N.SIS II se
 nadále řídí Schengenskou úmluvou.
 (2)
 přepojení z N.SIS na N.SIS II
 Tyto různé přístupy umožňují
 členským státům používat SIS II se všemi svými funkcemi od chvíle
 přepojení ze SIS 1+ na SIS II tím, že umožňují uplatnit nařízení
 (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV.
 V souladu s článkem 12 nástrojů
 týkajících se přechodu v jejich dosavadním znění má k přechodu
 ze SIS 1+ na SIS II dojít v souladu s hlavou IV Schengenské úmluvy. Toto
 pravidlo však brání členským státům používat SIS II včetně
 všech jeho funkcí od chvíle, kdy bude členský stát úspěšně
 přepojen ze SIS 1+ na SIS II. V důsledku toho členské státy musí
 deaktivovat všechny funkce SIS II, které nejsou obsaženy v SIS 1+, dokud Rada
 nerozhodne o datu, od kterého se začne uplatňovat nařízení (ES)
 č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV.
 Dne 23. února 2011 členské
 státy účastnící se výboru SIS VIS vyzvaly Komisi, aby neprodleně
 zahájila proces přijímání právního rámce pro přechod, který by
 odpovídal přístupu k technickému přechodu, jak jej nastiňuje
 Plán přechodu. Podle plánu přechodu mají všechny členské státy
 jeden po druhém během stanoveného období jednorázově přepojit
 své vnitrostátní aplikace ze systému SIS I na systém SIS II. Je žádoucí, aby
 členský stát, který provedl přepojení, mohl používat SIS II v plném
 rozsahu již od přepojení a nemusel čekat až přepojení provedou i
 ostatní členské státy. Proto je nutné uplatňovat nařízení (ES)
 č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV již od zahájení přepojení
 prvního státu. Období přechodu by mělo být co možná nejkratší.
 Uplatňování nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV
 nebrání členským států, které přepojení ještě neprovedly
 nebo které přepojení přerušily, používat v průběhu
 intenzivního monitorování funkce SIS II, které jsou omezeny na SIS 1+.
 Návrh nejenže umožňuje členským
 státům plně využívat všech pokročilých aplikací dostupných v
 rámci SIS II, ale rovněž představuje pro všechny členské státy
 značné úspory.
 (c)
 Provizorní architektura přechodu
 Uplatňování nařízení (ES)
 č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/JHA nahradí článek 64 a
 články 92 až 119 Schengenské úmluvy, s výjimkou jejího článku 102a,
 jak je uvedeno v čl. 52 odst. 1 uvedeného nařízení a čl. 68
 odst. 1 uvedeného rozhodnutí. Vzhledem k tomu, že článek 92a Schengenské
 úmluvy obsahuje podrobná pravidla týkající se provizorní architektury
 přechodu, je žádoucí, aby zůstal platný po celou dobu procesu
 přechodu.
 Provizorní architektura přechodu pro
 fungování systému SIS 1+ umožňuje, aby SIS 1+ a určité technické
 součásti architektury systému SIS II, které musí zůstat aktivní, aby
 byl možný postupný přechod z jednoho systému na druhý, fungovaly po
 omezené přechodné období souběžně.
 Do právního rámce týkajícího se přechodu
 je proto nutné začlenit příslušná ustanovení článku 92a
 Schengenské úmluvy.
 • Platné předpisy vztahující
 se na oblast tohoto návrhu
 –
 Úmluva ze dne 19. června 1990 k provedení
 Schengenské dohody ze dne 14. června 1985 mezi vládami států
 Hospodářské unie Benelux, Spolkové republiky Německo a Francouzské
 republiky o postupném odstraňování kontrol na společných hranicích[10] (Schengenská úmluva),
 –
 nařízení Rady (ES) č. 2424/2001 ze dne 6.
 prosince 2001 o vývoji Schengenského informačního systému druhé generace
 (SIS II)[11],
 –
 rozhodnutí Rady 2001/886/SVV ze dne 6. prosince
 2001[12]
 o vývoji Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II),
 –
 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES)
 č. 1987/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení, provozu a
 využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II),
 –
 rozhodnutí Rady 2007/533/SVV ze dne 12. června
 2007 o zřízení, provozování a využívání Schengenského informačního
 systému druhé generace (SIS II),
 –
 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES)
 č. 1986/2006 ze dne 20. prosince 2006 o přístupu subjektů
 odpovědných za vydávání osvědčení o registraci vozidel v
 členských státech k Schengenskému informačnímu systému druhé generace
 (SIS II)[13],
 –
 rozhodnutí Komise 2007/170/ES a 2007/171/ES ze dne
 16. března 2007, kterými se stanoví požadavky na síť Schengenského
 informačního systému druhé generace[14],
 –
 nařízení Rady (ES) č. 189/2008 ze dne 18.
 února 2008 o testování Schengenského informačního systému druhé generace
 (SIS II)[15],
 –
 rozhodnutí Rady 2008/173/ES ze dne 18. února 2008 o
 testování Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II)[16],
 –
 nařízení Rady č. 1104/2008/ES ze dne
 24. října 2008 o přechodu z Schengenského
 informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé
 generace (SIS II)[17],
 –
 rozhodnutí Rady 2008/839/SVV ze dne
 24. října 2008 o přechodu ze Schengenského
 informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé
 generace (SIS II)[18],
 –
 rozhodnutí Komise 2009/724/SVV ze dne
 17. září 2009 , kterým se stanoví datum dokončení přechodu
 ze Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský
 informační systém druhé generace (SIS II)[19].
 5. Konzultace
 zúčastněných stran a posouzení dopadů
 • Konzultace
 zúčastněných stran
 Odborníci
 členských států jsou úzce zapojeni do pokračujícího vývoje SIS
 II, zejména v rámci výboru SIS VIS a Rady pro globální řízení programu.
 Navíc vývoj SIS II nepřetržitě projednávají přípravné orgány
 Rady.
 Vzhledem k tomu, že v průběhu
 přechodu budou načítány osobní údaje, je do konzultace zapojen
 rovněž evropský inspektor ochrany údajů.
 • Shrnutí odpovědí a
 způsob, jakým byly vzaty v úvahu
 Tento návrh zohledňuje výsledek
 rozsáhlých diskusí s členskými státy v Radě, zejména v rámci
 pracovních skupin Rady SIS-TECH a SIS-SIRENE, jakož i názory vyjádřené
 členy Rady pro řízení globálního programu. Navíc reaguje na výzvu
 členských států Komisi sladit právní rámec, kterým se řídí
 přechod, s technickým scénářem schváleným jejich odborníky.
 • Sběr a využití
 výsledků odborných konzultací
 K přípravě tohoto návrhu nebyly využity
 externí odborné konzultace.
 • Posouzení dopadů
 Pro tento návrh není potřebné posouzení
 dopadů, neboť je pokračováním technického projektu bez
 jasně zjistitelných ekonomických, sociálních a ekologických dopadů.
 6. Rozpočtové
 důsledky
 Nařízení (ES) č. 2424/2001 a rozhodnutí 2001/886/SVV stanovovaly, že výdaje související s
 vývojem SIS II mají být pokryty ze souhrnného rozpočtu Unie. Podle článku
 5 nařízení (ES) č. 1987/2006 a podle článku 5 rozhodnutí
 Rady č. 533/2007/SVV se náklady na zřízení, provoz a údržbu
 centrálního SIS II a komunikační infrastruktury hradí ze souhrnného
 rozpočtu Unie. Náklady na testování, provoz a údržbu jednotlivých
 N.SIS II ponese dotyčný členský stát.
 V nařízení (ES) č. 1104/2008
 a rozhodnutí Rady 2008/839/SVV jsou zachovány
 stejné zásady rozdělení nákladů, jako je uvedeno výše. Byla však
 zavedena nová kategorie nákladů, a to náklady související s přechodem
 ze SIS 1 na SIS II. Podle článků 15 těchto právních
 aktů jsou náklady a přechod na centrální úrovni, společně s
 náklady na testování, údržbu a vývoj (centrálního SIS II a komunikační
 infrastruktury) hrazeny ze souhrnného rozpočtu Unie. Náklady související s
 vnitrostátním N.SIS II ponesou dále členské státy.
 Nařízením (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutím 2007/533/SVV, jakož i rozhodnutím Evropského
 parlamentu a Rady č. 574/2007/ES ze dne 23. května 2007 o
 zřízení Fondu pro vnější hranice na období 2007 až 2013 jako
 součásti obecného programu „Solidarita a řízení migračních
 toků“[20]
 byl mezi způsobilá opatření, která mohou být spolufinancována z Fondu
 pro vnější hranice, zařazen vývoj SIS II na vnitrostátní úrovni. V
 rozhodnutí Komise 2007/599/ES ze dne 27. srpna 2007, kterým se provádí
 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 574/2007/ES, pokud jde o
 přijetí strategických zásad na období let 2007–2013[21], byl systém SIS II
 dále označen za jednu z pěti strategických priorit v rámci Fondu pro
 vnější hranice, čímž bylo uznáno, že je důležité podporovat
 jednotný a včasný rozvoj vnitrostátních projektů paralelně s
 centrálním SIS II.
 Od přijetí všech těchto výše
 uvedených právních aktů se v průběhu roku 2010 po dokončení
 důležitého testování (tzv. mezník 1) značně změnila
 orientace projektu SIS II. Navíc vývoj ve využití systému SIS jeho uživateli (členskými
 státy) přinesl nutnost aktualizovat technické požadavky na SIS II, pokud
 jde o výkon a kapacitu paměti, které se po přistoupení devíti nových
 členských států a Švýcarska značně zvýšily. Aktualizované
 vlastnosti se odrazily v nové verzi dokumentu pro ovládání rozhraní (ICD 3.0).
 Všechny tyto změny ovlivnily náklady na projekt jak na centrální, tak
 vnitrostátní úrovni.
 Pokud jde o proces přechodu, vývoj v
 požadavcích a pokroky při dokončování projektu vedly ke
 změně vymezení architektury přechodu, harmonogramu přechodu
 a testovacích požadavků. Velká část činností, které by nyní bylo
 nutné provést na úrovni jednotlivých členských států pro přechod
 na SIS II, nebylo v době přijímání nařízení (ES) č.
 1104/2008 a rozhodnutí Rady 2008/839/SVV ani v době vypracovávání
 finančního balíčku a víceletých programů v rámci Fondu pro
 vnější hranice počítáno.
 Co se týče přechodu ze systému SIS
 1+ na SIS II, je proto nutné částečně opětovně sladit
 zásady rozdělení nákladů. Některé činnosti na
 vnitrostátní úrovni související s přechodem, zejména s účastí
 členských států na testování spojené s přechodem, by mohly být
 spolufinancovány z rozpočtové linie souhrnného rozpočtu Unie
 určené na SIS II. Tato možnost by pokrývala konkrétní a přesně
 vymezené činnosti, které přesahují rozsah jiných s nimi se
 nekryjících opatření souvisejících se systémem SIS II, jež budou i nadále
 podporována v rámci Fondu pro vnější hranice. Finanční pomoc
 poskytovaná v rámci tohoto návrhu by tedy měla doplňovat pomoc z
 Fondu pro vnější hranice.
 Vzhledem k tomu, že zřízení
 vnitrostátních systémů je primární povinností členských států,
 příspěvek Unie zůstává dobrovolný a záměrem tohoto návrhu
 není vytvoření nové povinností pro Unii. Rovněž je nutné určit
 strop příspěvku Unie ve vztahu ke každému členskému státu. Tento
 návrh nevyžaduje žádné další prostředky, neboť prostředky, které
 jsou v roce 2011 stále dostupné, budou použity na pokrytí rozdílu mezi
 celkovými náklady v roce 2012 a prostředky vložené do rozpočtové
 linie na SIS II pro rok 2012.
 Komise spolufinancovanou operaci vyhodnotí,
 rozhodne o ni a administrativně ji zajistí v souladu s rozpočtovými a
 jinými postupy, zejména postupy stanovenými ve finančním nařízení.
 Členské státy musí dodržovat zásady řádného finančního
 řízení, zejména pokud jde o poměr mezi kvalitou a vynaloženými
 prostředky a o efektivitu nákladů. Komise bude oprávněna
 provádět veškeré kontroly a inspekce potřebné k zajištění
 řádné správy finančních prostředků Unie a k
 ochraně finančních zájmů Unie před podvody nebo
 nesrovnalostmi. Účetní dvůr Evropské unie bude zplnomocněn
 provádět kontroly, které vyžaduje článek 287 Smlouvy o fungování
 Evropské unie.
 Náklady na činnosti na úrovni SIS 1+,
 včetně doplňkových činností vykonávaných Francií jménem
 členských států, které se účastní SIS 1+, se nadále hradí v
 souladu s článkem 119 Schengenské úmluvy. Tento článek stanoví, že
 náklady na zřízení a provoz technické podpůrné jednotky SIS 1+ podle
 čl. 92 odst. 3 Úmluvy, včetně nákladů na kabelové spojení
 vnitrostátních součástí Schengenského informačního systému
 s technickou podpůrnou jednotkou, nesou společně
 členské státy, zatímco náklady na zřízení a provoz vnitrostátní
 součásti Schengenského informačního systému nese sám dotyčný
 členský stát.
 Komise připravila finanční výkaz,
 který je přílohou tohoto návrhu.
 7. Další informace
 • Změna platných právních
 předpisů
 Návrhem se přepracovává nařízení
 (ES) č. 1104/2008 a rozhodnutí 2008/839/SVV v jediný
 právní akt ve formě nařízení.
 • Zrušení data ukončení
 platnosti
 S ohledem na složitost procesu přechodu,
 který (i přes rozsáhlou přípravu ze strany všech
 zúčastněných stran) znamená značná technická rizika,
 umožňuje tento návrh nezbytnou flexibilitu při reakci na
 neočekávané potíže, kterým by centrální systém nebo jeden či
 několik vnitrostátních systémů mohlo v průběhu
 přechodu čelit. Proto již neobsahuje datum ukončení platnosti.
 V souladu s článkem 55 nařízení
 (ES) č. 1987/2006 a článkem 71 rozhodnutí 2007/533/SVV má
 Rada stanovit data použitelnosti těchto právních aktů i
 přechodu. Jelikož po přechodu předpokládá technická dokumentace
 jednoměsíční období, ve kterém bude možné přepojení
 přerušit a přechodně používat systém SIS I, mělo by datum
 použitelnosti nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV
 předcházet datu ukončení platnosti nástrojů týkajících se
 přechodu alespoň o jeden měsíc.
 • Časový plán
 Pro zajištění kontinuity příprav a
 včasné uskutečnění přechodu by měl být tento návrh
 přijat nejpozději v druhém čtvrtletí roku 2012.
 2012/0033 (NLE)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ RADY
 o přechodu z
 Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační
 systém druhé generace (SIS II) (přepracované znění)
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 ê 1104/2008
 ð nový
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unieo založení Evropského společenství a zejména na článek 7466 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu[22],
 ðpo konzultaci s evropským inspektorem ochrany
 údajů, ï
 vzhledem k těmto důvodům:
 ò nový
 (1) Nařízení
 Rady (ES) č. 1104/2008 ze dne 24. října 2008 o přechodu
 z Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský
 informační systém druhé generace (SIS II)[23]
 a rozhodnutí Rady 2008/839/SVV ze dne 24. října 2008
 o přechodu z Schengenského informačního systému (SIS 1+) na
 Schengenský informační systém druhé generace (SIS II)[24] byly podstatně
 změněny. Vzhledem k potřebě provést další změny by
 měly být z důvodu srozumitelnosti a přehlednosti tyto akty
 přepracovány.
 ê 1104/2008 (přizpůsobený)
 ð nový
 (2) Schengenský informační
 systém (SIS) zřízený v souladu s ustanoveními hlavy IV Úmluvy ze dne 19.
 června 1990 k provedení Schengenské dohody uzavřené dne
 14. června 1985 mezi vládami států Hospodářské unie
 Beneluxu, Spolkové republiky Německo a Francouzské republiky o postupném
 odstraňování kontrol na společných hranicích[25] (dále jen „Schengenská
 úmluva“) a jeho rozšířená verze SIS1+ představují nezbytný nástroj
 pro uplatňování ustanovení schengenského acquis
 začleněného do rámce Evropské unie.
 (3) Vývoj SIS druhé generace (dále
 jen „SIS II“) byl svěřen Komisi na základě nařízení
 Rady (ES) č. 2424/2001[26]
 a rozhodnutí Rady 2001/886/SVV[27]
 ze dne 6. prosince 2001
 o vývoji Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II). ð Platnost těchto nástrojů
 skončila dnem 31. prosince 2008 před ukončením vývoje
 souvisejícího se SIS II. Tyto nástroje proto musí být doplněny
 nejdříve o nařízení (ES) č. 1104/2008 a rozhodnutí
 2008/839/SVV a následně o toto nařízení až do dne, který stanoví Rada
 jednající v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č.
 1987/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení, provozování a
 využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II))[28] ï a rozhodnutím
 Rady 2007/533/SVV ze dne 12. června 2007 o zřízení,
 provozování a využívání Schengenského informačního systému druhé generace
 (SIS II)[29].
 (4) SIS II byl zřízen
 nařízením (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutím Rady 2007/533/SVV ze dne 12. června 2007 o zřízení, provozování a
 využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II)[30]. Tímto nařízením by neměla být dotčena ustanovení
 uvedených aktů.
 (5) Některé testy SIS II jsou
 stanoveny v nařízení Rady (ES) č. 189/2008[31] a v rozhodnutí Rady
 2008/173/SVVES[32] o testování Schengenského
 informačního systému druhé generace (SIS II).
 (6) Je třeba, aby vývoj SIS
 II pokračoval a byl dokončen v rámci celkového harmonogramu SIS II schváleného
 Radou dne 6. června 2008 ð , který Komise předložila v
 říjnu 2010 ï .
 (7) Souhrnný test SIS II by
 měl být proveden za plné spolupráce členských států s Komisí v
 souladu s ustanoveními tohoto nařízení. Co nejdříve po dokončení
 souhrnného testu SIS II by mělo proběhnout ověření
 výsledků tohoto testu nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí
 2007/533/JVV.ð Pro účely souhrnného testu by měly
 být používány pouze testovací údaje.ï
 (8) Členské státy by
 měly provést test výměny doplňujících informací.
 (9) Pokud jde o SIS 1+, stanoví
 Schengenská úmluva technickou podpůrnou funkci (C.SIS). Pokud jde o SIS
 II, stanoví nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV, že
 centrální SIS II sestává z technické podpůrné funkce a jednotného
 vnitrostátního rozhraní (NI-SIS). Technická podpůrná funkce centrálního
 SIS II se nachází ve Štrasburku (Francie) a záložní středisko ve
 městě St. Johann im Pongau (Rakousko).
 (10) Pro lepší zvládání
 případných obtíží spojených s přechodem ze SIS 1+ na SIS II by
 měla být pro SISSchengenský informační systém vytvořena a otestována provizorní architektura přechodu.
 Provizorní architektura přechodu by neměla mít žádný vliv na provozní
 dostupnost SIS 1+. Komise by měla poskytnout převodník.
 (11) Členský stát
 pořizující záznam je povinen zajistit, aby údaje zadané do SISSchengenského informačního systému byly přesné, aktuální a zákonné.
 (12) Komise je a měla by být i
 nadále odpovědná za centrální SIS II a jeho komunikační
 infrastrukturu. Tato odpovědnost zahrnuje údržbu a pokračování vývoje
 SIS II a jeho komunikační infrastruktury, včetně průběžných
 oprav chyb. Komise by měla koordinovat a podporovat společné
 činnosti. Komise by měla zejména poskytovat potřebnou technickou
 a operativní pomoc členským státům na úrovni centrálního SIS II,
 včetně poskytnutí asistenční služby.
 (13) Členské státy jsou a
 měly by i nadále zůstat odpovědné za vývoj a údržbu svých
 vnitrostátních systémů (N.SIS II).
 (14) Francie je a měla by i
 nadále zůstat odpovědná za technickou podpůrnou funkci SIS 1+,
 jak je výslovně stanoveno v Schengenské úmluvě.
 (15) Zástupci členských států,
 které se účastní SIS 1+, by měli koordinovat svou činnost v
 rámci Rady. Je třeba stanovit rámec této organizační činnosti.
 ò nový
 (16) Komise
 by měla na podporu členských států při výběru
 nejvýhodnějšího technického a finančního řešení zahájit bez
 prodlení proces přijímání tohoto nařízení tím, že navrhne takový
 právní režim pro přechod, ve kterém se bude lépe odrážet přístup k
 technickému přechodu, jak jej nastiňuje Plán přechodu pro
 projekt SIS (dále jen „plán přechodu“) schválený členskými státy dne
 23. února 2011.
 (17) Plán
 přechodu popisuje, že v průběhu období přepojování provedou
 všechny členské státy postupně přepojení svých vnitrostátních
 aplikací ze systému SIS I na systém SIS II. Z technického hlediska je žádoucí,
 aby členské státy, které přepojení provádějí, mohly používat SIS
 II v plném rozsahu již od přepojení a nemusely čekat až
 přepojení provedou i ostatní členské státy. Proto je nutné
 uplatňovat nařízení (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV
 již od zahájení přepojení prvního státu. Období přechodu by mělo
 být co možná nejkratší. Uplatňování nařízení (ES) č. 1987/2006 a
 rozhodnutí 2007/533/SVV nebrání členským států, které přepojení
 ještě neprovedly nebo které přepojení přerušily, používat v
 průběhu intenzivního monitorování funkce SIS II, které jsou omezeny
 na SIS 1+.
 (18) Je
 nezbytné, aby uplatňování některých ustanovení hlavy IV Schengenské
 úmluvy bylo dočasné, a to začleněním takových ustanovení do
 tohoto nařízení, aby vznikl právní rámec pro převodník a provizorní
 architekturu přechodu v průběhu přechodu. Provizorní
 architektura přechodu pro fungování systému SIS 1+ umožňuje, aby SIS
 1+ a určité technické součásti architektury systému SIS II fungovaly
 po omezené přechodné období souběžně, což je nutné k
 umožnění postupného přechodu.
 ê 541/2010
 (19) Nařízení (ES) č.
 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV stanoví, že pro centrální SIS II by se na
 základě analýzy nákladů a přínosů měla použít nejlepší
 dostupná technologie. Příloha závěrů Rady o dalším směřování
 SIS II ze dne 4. a 5. června 2009 uvádí mezníky, které by měly být
 splněny v zájmu pokračování ve stávajícím projektu SIS II.
 Současně byla provedena studie týkající se vypracování alternativního
 technického scénáře pro vývoj SIS II na základě rozvoje SIS 1+ (SIS
 1+ RE) jako pohotovostního plánu pro případ, že testy prokáží
 neplnění požadavků týkajících se mezníků. Na základě
 těchto parametrů může Rada rozhodnout, že vyzve Komisi, aby
 přešla na alternativní technický scénář.
 (20) Popis technických složek architektury
 přechodu by měl být proto uzpůsoben tak, aby
 umožňoval i jiné technické řešení, a to zejména SIS 1+ RE, pokud jde
 o vývoj centrálního SIS II. Možným technickým řešením pro rozvoj
 centrálního SIS II a pro dosažení cílů SIS II stanovených v nařízení
 (ES) č. 1987/2006 a v rozhodnutí 2007/533/SVV je SIS 1+ RE.
 (21) SIS 1+ RE se vyznačuje
 jedinečností prostředků mezi rozvojem SIS II a systémem SIS 1+.
 Odkazy na technickou architekturu SIS II a na proces přechodu, které jsou
 uvedeny v tomto nařízení, by se proto v případě provádění
 alternativního scénáře měly chápat jako odkazy na SIS II na
 základě jiného technického řešení, použité obdobně na technické
 zvláštnosti tohoto řešení v souladu s cílem rozvíjet centrální SIS II.
 ê 541/2010
 ð nový
 (22) Při jakémkoliv technickém
 scénáři by výsledkem přechodu na centrální úrovni měla být
 dostupnost databáze SIS 1+ a nových funkcí systému SIS II na centrální úrovni
 systému SIS II, a to včetně dodatečných kategorií údajů ð . Pro usnadnění načtení
 údajů by se mělo specifikovat, že vymazané údaje, jak stanoví
 čl. 113 odst. 2 Schengenské úmluvy, nebudou součástí přechodu ze
 systému SIS 1+ na SIS II. ï
 ê 1104/2008
 (23) Komise by měla být
 oprávněna zadat plnění úkolů svěřených jí tímto
 nařízením a úkolů souvisejících s plněním rozpočtu
 třetím stranám, včetně vnitrostátních veřejných
 subjektů, v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002
 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o
 souhrnném rozpočtu Evropských společenství[33] (dále jen „finanční
 nařízení“).
 Každé takové zadání by mělo
 dodržovat pravidla ochrany údajů a zabezpečení údajů a zohlednit
 roli příslušných orgánů ochrany údajů v oblasti SIS, a zejména
 ustanovení Schengenské úmluvy a tohoto nařízení.
 ê 541/2010
 (24) Pokud jde o financování rozvoje
 centrálního SIS II na základě alternativního technického řešení,
 mělo by být prováděno ze souhrnného rozpočtu Unie při
 respektování zásady řádného finančního řízení. V souladu s finančním nařízením může Komise svěřit úkoly související s plněním
 rozpočtu vnitrostátním veřejným subjektům. Na základě
 politické orientace a s výhradou podmínek stanovených ve finančním nařízení by Komise v případě přechodu na alternativní
 řešení byla vyzvána, aby svěřila Francii úkoly plnění
 rozpočtu, pokud jde o rozvoj SIS II na základě SIS 1+ RE.
 ò nový
 (25) Nařízením
 (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutím 2007/533/SVV, jakož i rozhodnutím
 Evropského parlamentu a Rady č. 574/2007/ES ze dne
 23. května 2007 o zřízení Fondu pro vnější hranice na
 období 2007 až 2013 jako součásti obecného programu „Solidarita a
 řízení migračních toků“[34],
 byl mezi způsobilá opatření, která mohou být spolufinancována z Fondu
 pro vnější hranice, zařazen rozvoj SIS II na vnitrostátní úrovni. V
 rozhodnutí Komise 2007/599/ES ze dne 27. srpna 2007, kterým se provádí
 rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 574/2007/ES, pokud jde o
 přijetí strategických zásad na období let 2007–2013[35], byl systém SIS II dále
 označen za jednu z pěti strategických priorit v rámci Fondu pro
 vnější hranice, čímž bylo uznáno, že je důležité podporovat
 jednotný a včasný rozvoj vnitrostátních projektů paralelně s
 centrálním SIS II.
 Od
 přijetí všech těchto právních aktů se v průběhu roku
 2010 po dokončení důležitého testování (tzv. mezník 1)
 značně změnila orientace projektu SIS II. Navíc vývoj ve využití
 systému SIS členskými státy přinesl nutnost aktualizovat technické
 požadavky na SIS II, pokud jde o výkon a kapacitu paměti, což ovlivnilo
 náklady na projekt jak na centrální, tak vnitrostátní úrovni.
 (26) Pokud
 jde o proces přechodu, vývoj v požadavcích a pokroky při
 dokončování projektu vedly ke změně vymezení architektury
 přechodu, harmonogramu přechodu a testovacích požadavků. S mnoha
 opatřeními, která by nyní byla nutná provést na úrovni jednotlivých
 členských pro přechod na SIS II, nebylo v době přijímání
 nařízení (ES) č. 1104/2008 a rozhodnutí Rady 2008/839/SVV ani v
 době vypracovávání finančního balíčku a víceletých programů
 v rámci Fondu pro vnější hranice počítáno.
 Proto je
 nutné částečně opětovně sladit zásady rozdělení
 nákladů na přechod ze systému SIS 1+ na SIS II. Některé
 činnosti na vnitrostátní úrovni související s přechodem, zejména s
 účastí členských států na testování spojené s přechodem, by
 mohly být spolufinancovány z rozpočtové linie souhrnného rozpočtu
 Unie určené na SIS II. Tato možnost by měla pokrývat konkrétní a
 přesně vymezené činnosti, které přesahují rozsah jiných s
 nimi se nekryjících opatření souvisejících se systémem SIS II, jež budou i
 nadále podporována v rámci Fondu pro vnější hranice. Finanční pomoc
 poskytovaná v rámci tohoto návrhu by tedy měla doplňovat pomoc z
 Fondu pro vnější hranice.
 (27) V
 souvislosti se spolufinancováním poskytnutým podle tohoto nařízení by
 měla být učiněna příslušná opatření, která mají
 předejít nesrovnalostem a podvodům, a měly by být
 učiněny nezbytné kroky pro zpětné získání ztracených,
 neoprávněně vyplacených nebo nesprávně použitých
 prostředků v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č.
 2988/95 ze dne 18. prosince 1995 o ochraně finančních
 zájmů Evropských společenství[36],
 nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne
 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě
 prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů
 Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem[37] a nařízením Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 ze dne
 25. května 1999 o vyšetřování prováděném Evropským
 úřadem pro boj proti podvodům (OLAF)[38].
 (28) V
 zájmu zajištění jednotných podmínek pro provádění tohoto
 nařízení by měly být Komisi svěřeny prováděcí
 pravomoci. Tyto pravomoci by měly být vykonávány v souladu s
 nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16.
 února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady týkající se
 mechanismů, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu
 prováděcích pravomocí[39].
 ê 541/2010 (přizpůsobený)
 (29) Komise a členské státy by
 měly ve všech fázích rozvoje a přechodu nadále úzce spolupracovat,
 aby se uvedený proces dokončil. V závěrech Rady o SIS II ze dne 26. a
 27. února 2009 a 4. a 5. června 2009 byl ustaven neformální orgán
 sestávající z odborníků z členských států a označený jako
 Rada pro řízení globálního programu s cílem posílit spolupráci a zajistit
 pro centrální projekt SIS II přímou podporu ze strany členských
 států. Pozitivní výsledek práce uvedené skupiny a nutnost dále posílit
 spolupráci a transparentnost projektu jsou důvodem pro formální
 začlenění skupiny do řídící struktury SIS II. K doplnění
 stávající organizační struktury Ö SIS II Õ by proto měla
 být formálně zřízena skupina odborníků nazvaná Rada pro
 řízení globálního programu. V zájmu účinnosti i nákladové
 efektivnosti by měl být počet odborníků omezen. Existence této
 skupiny odborníků by se neměla dotýkat působnosti Komise a
 členských států.
 ê 1104/2008
 (30) Nařízení Evropského
 parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně
 fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů institucemi a
 orgány Společenství a o volném pohybu těchto údajů[40] se vztahuje na zpracovávání
 osobních údajů Komisí.
 ê 1104/2008 (přizpůsobený)
 ð nový
 (31) Evropský inspektor ochrany údajů, jmenovaný na základě ð je odpovědný za sledování a
 zajišťování uplatňování nařízení (ES) č. 45/2001 a ïa
 zajišťování rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady 2004/55/ES ze dne 22.
 prosince 2003 o jmenování nezávislého kontrolního orgánu podle článku 286
 Smlouvy o ES[41], má pravomoc sledovat činnosti orgánů a institucí Společenství Ö Unie Õ související se
 zpracováváním osobních údajů. ð Tímto nařízením by neměla být
 dotčena specifická ustanovení Schengenské úmluvy, jakož i nařízení
 (ES) č. 1987/2006 a rozhodnutí 2007/533/SVV o ochraně a
 bezpečnosti osobních údajů. ï
 ò nový
 (32) Přechod
 je složitý proces, který i přes rozsáhlou přípravu ze strany všech
 zúčastněných stran přináší značná technická rizika. Je
 žádoucí, aby právní rámec umožňoval nezbytnou flexibilitu při reakci
 na neočekávané potíže, kterým by centrální systém nebo jeden či
 několik vnitrostátních systémů mohlo v průběhu
 přechodu čelit. V tomto nařízení by proto nemělo být
 uvedeno žádné datum ukončení platnosti. Datum ukončení přechodu
 stanoví Rada podle čl. 55 odst. 2 nařízení (ES)
 č. 1987/2006 a čl. 71 odst. 2 rozhodnutí
 2007/533/SVV.
 ê 1104/2008 (přizpůsobený)
 (33) Jelikož cílů tohoto nařízení, a to vytvoření provizorní architektury přechodu a přenosu údajů ze SIS
 1+ na SIS II, nemůže být uspokojivě dosaženo na úrovni členských
 států, a proto jich může být z důvodu rozsahu a účinků
 tohoto nařízení lépe dosaženo na úrovni UnieSpolečenství,
 může UnieSpolečenství
 přijmout opatření v souladu se zásadou subsidiarity stanovenou v
 článku 5 Smlouvy o Evropské
 uniizaložení Evropského společenství. V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném
 článku nepřekračuje toto nařízení rámec toho, co je
 nezbytné k dosažení těchto cílů.
 (34) Toto nařízení respektuje
 základní práva a dodržuje zásady uznávané zejména Listinou základních práv
 Evropské unie.
 (21) Schengenská úmluva by měla být
 změněna, aby umožňovala integraci SIS 1+ do provizorní
 architektury přechodu.
 (35) V souladu s články 1 a 2
 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a
 ke Smlouvě o
 fungování Evropské unie, se Dánsko
 neúčastní přijímání tohoto nařízení, a toto nařízení pro
 ně není závazné ani použitelné. Vzhledem k tomu, že toto nařízení
 navazuje na schengenské acquis podle hlavy IV části
 třetí Smlouvy o ES, mělo
 by se Dánsko rozhodnout v souladu s článkem 45 tohotouvedeného protokolu
 do šesti měsíců od přijetí tohoto nařízení, zda je provede
 ve svém vnitrostátním právu.
 ê 2008/839/JHA
 ð nový
 (36) Toto nařízení rozvíjí ta
 ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Spojené
 království v souladu s čl. 8 odst. 2 rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne
 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního
 Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis[42]., ð v rozsahu, ve kterém se tento
 článek odkazuje na ustanovení Schengenské úmluvy, kterou se zřizuje
 SIS s výjimkou článku 96 této úmluvy ï.
 (37) Toto nařízení rozvíjí ta
 ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v
 souladu s čl. 6 odst. 2 rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002
 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení
 schengenského acquis[43].,
 ð v rozsahu, ve kterém se tento
 článek odkazuje na ustanovení Schengenské úmluvy, kterou se zřizuje
 SIS s výjimkou článku 96 této úmluvy. ï
 (38) Tímto nařízením nejsou
 dotčena opatření pro částečnou účast Spojeného
 království a Irska v schengenském acquis, která byla stanovena pro
 Spojené království v rozhodnutí Rady 2000/365/ES a pro Irsko v rozhodnutí Rady
 2002/192/ES.
 (39) Pokud jde o Island a Norsko,
 rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu
 dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie a Islandskou republikou a Norským
 královstvím o jejich přidružení těchto dvou
 států k provádění,
 uplatňování a rozvoji schengenského acquis[44], která spadají do oblasti
 uvedené v čl. 1 bodě G rozhodnutí Rady 1999/437/ES[45] o některých
 opatřeních pro uplatňování uvedené dohody.
 (40) Pokud jde o Švýcarsko, rozvíjí
 toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu Dohody
 mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací o
 přidružení Švýcarské konfederace k provádění, uplatňování a
 rozvoji schengenského acquis[46],
 která spadají do oblasti uvedené v čl. 1 bodě G rozhodnutí
 1999/437/ES ve spojení s článkem 3 rozhodnutí Rady 2008/146/ES[47].
 (41) Pokud jde o Lichtenštejnsko,
 rozvíjí toto nařízení ta ustanovení schengenského acquis ve smyslu
 Protokolu mezi Evropskou unií, Evropským společenstvím, Švýcarskou
 konfederací a Lichtenštejnským knížectvím o přistoupení
 Lichtenštejnského knížectví k Dohodě mezi Evropskou unií, Evropským
 společenstvím a Švýcarskou konfederací o přidružení Švýcarské
 konfederace k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského acquis,
 která spadají do oblasti uvedené v článku 1 bodě G rozhodnutí
 Rady 1999/437/ES ze dne 17. května 1999 ve spojení s článkem 3
 rozhodnutí Rady 2011/350/ES[48].
 ò nový
 (42) Pokud
 jde o Kypr, je toto nařízení aktem navazujícím na schengenské acquis
 nebo s ním jinak souvisejícím ve smyslu čl. 3 odst. 2 aktu o
 přistoupení z roku 2003,
 ê 1104/2008 (přizpůsobený)
 PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
 Článek 1
 Obecný účel
 1. Schengenský informační systém
 zřízený na základě hlavy IV Schengenské úmluvy z roku 1990 (SIS 1+)
 se nahrazuje novým systémem, a to Schengenským informačním systémem II
 (SIS II), jehož zřízení, provoz a používání upravuje nařízení (ES)
 č. 1987/2006 Ö a rozhodnutí
 2007/533/SVV Õ .
 2. V souladu s postupy a rozdělením
 úkolů stanovenými v tomto nařízení Komise a členské státy
 vyvinou SIS II jako jednotný integrovaný systém a připraví jej k
 využívání.
 ê 541/2010 čl.
 1 odst. 1
 3. Rozvoje systému SIS II lze dosáhnout
 prostřednictvím provádění alternativního technického scénáře,
 který se vyznačuje vlastními technickými specifikacemi.
 ê 1104/2008 (přizpůsobený)
 ð nový
 Článek 2
 Definice
 Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
 a) „centrálním SIS II“ technická podpůrná
 funkce SIS II obsahující databázi (dále jen „databáze SIS II“) a jednotné
 vnitrostátní rozhraní (NI-SIS);
 b) „C.SIS“ technická podpůrná funkce SIS 1+
 obsahující referenční databázi pro SIS 1+ a jednotné vnitrostátní rozhraní
 (N.COM);
 c) „N.SIS“ vnitrostátní systém SIS 1+ sestávající
 z vnitrostátních datových systémů, které komunikují s C.SIS;
 d) „N.SIS II“ vnitrostátní systém SIS II
 sestávající z vnitrostátních datových systémů, které komunikují s
 centrálním SIS II;
 e) „převodníkem“ technický nástroj
 umožňující trvalou a spolehlivou komunikaci C.SIS s centrálním SIS II,
 který zajišťuje funkce uvedené v čl. 10 odst. 3 ð , a umožňující
 přeměnu a synchronizaci údajů mezi C.SIS a centrálním SIS II ï;
 f) „souhrnným testem“ test uvedený v čl. 55
 odst. 3 písm. c) nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č.
 1987/2006 Ö a v čl. 71
 odst. 3 písm. c) rozhodnutí 2007/533/SVV Õ ;
 g) „testem doplňujících informací“
 funkční testy mezi centrálami SIRENE.
 Článek 3
 Předmět a oblast
 působnosti
 Toto nařízení vymezuje úkoly a
 odpovědnosti Komise a členských států, které se účastní SIS
 1+, pokud jde o tyto úkoly:
 a) údržba SIS II a jeho další vývoj;
 b) souhrnný test SIS II;
 c) test doplňujících informací;
 d) další vývoj a testování převodníku;
 e) zřízení a testování provizorní
 architektury přechodu;
 f) přechod ze SIS 1+ na SIS II.
 Článek 4
 Technické složky architektury
 přechodu
 ê 541/2010 čl.
 1 odst. 2
 Pro zajištění přechodu ze SIS 1+ na
 SIS II jsou v nutné míře zpřístupněny tyto prvky:
 ê 1104/2008
 a) a připojení k převodníku;
 b) komunikační infrastruktura pro SIS 1+
 umožňující komunikaci C.SIS s N.SIS;
 c) N.SIS;
 d) centrální SIS II, NI-SIS a komunikační
 infrastruktura pro SIS umožňující komunikaci centrálního SIS II s N.SIS II
 a převodníkem;
 e) N.SIS II;
 f) převodník.
 Článek 5
 Hlavní odpovědnost za vývoj SIS
 II
 1. Komise dále rozvíjí centrální SIS II,
 komunikační infrastrukturu a převodník.
 2. Francie zpřístupní a provozuje C.SIS v
 souladu s ustanoveními Schengenské úmluvy.
 3. Členské státy nadále rozvíjejí N.SIS
 II.
 4. Členské státy, které se účastní
 SIS 1+, udržují N.SIS podle ustanovení Schengenské úmluvy.
 5. Členské státy, které se účastní
 SIS 1+, zpřístupní komunikační infrastrukturu pro SIS 1+ a provozují
 ji.
 6. Komise tyto činnosti koordinuje a
 poskytne nezbytnou podporu při plnění úkolů ve své
 působnosti uvedených v odstavcích 1 až 3.
 ê 1104/2008 (přizpůsobený)
 Článek 6
 Další vývoj
 Opatření nezbytná pro další vývoj SIS II
 podle čl. 5 odst. 1, zejména opatření nezbytná pro opravování chyb,
 jsou prováděcí akty. Tyto prováděcí akty se přijímají
 přezkumným postupem podle Ö čl. 17 odst.
 2 Õ .
 Opatření nezbytná pro další vývoj SIS II
 podle čl. 5 odst. 3, pokud jde o jednotné vnitrostátní rozhraní
 zajišťující soulad N.SIS II s centrálním SIS II, jsou prováděcí akty.
 Tyto prováděcí akty se přijímají přezkumným postupem podle Ö čl. 17
 odst. 2 Õ .
 Článek 7
 Hlavní činnosti
 1. Komise provede společně s
 členskými státy, které se účastní SIS 1+, souhrnný test.
 2. Zřídí se provizorní architektura
 přechodu SIS a Komise společně s Francií a členskými státy, které se
 účastní SIS 1+, provede její test.
 3. Komise a členské státy, které se
 účastní SIS 1+, provedou přechod ze SIS 1+ na SIS II.
 4. Členské státy, které se účastní
 SIS 1+, provedou test výměny doplňujících informací.
 5. Komise poskytne na centrální úrovni SIS II
 nezbytnou podporu činností uvedených v odstavcích 1 až 4.
 6. Činnosti uvedené v odstavcích 1 až 3
 jsou koordinovány Komisí a členskými státy, které se účastní SIS 1+,
 činnými v rámci Rady.
 Článek 8
 Souhrnný test
 1. Souhrnný test bude zahájen až poté, co
 Komise prohlásí, že se domnívá, že testy uvedené v článku 1 nařízení
 (ES) č. 189/2008 Ö a v článku
 1 rozhodnutí 2008/839/SVV Õ byly provedeny
 s dostatečným úspěchem pro zahájení tohoto testu.
 2. Provede se souhrnný test, jehož cílem je
 zejména potvrdit, že Komise a členské státy, které se účastní SIS 1+,
 dokončily nezbytná technická opatření pro zpracovávání údajů SIS
 II a prokázaly, že úroveň funkční způsobilosti SIS II je přinejmenším
 rovnocenná úrovni funkční způsobilosti, které bylo dosaženo u SIS 1+.
 3. Souhrnný test provádějí členské
 státy, které se účastní SIS 1+, pokud jde o N.SIS II, a Komise, pokud jde
 o centrální SIS II.
 4. Souhrnný test proběhne podle
 podrobného časového plánu stanoveného členskými státy, které se
 účastní SIS 1+, činnými v rámci Rady ve spolupráci s Komisí.
 5. Souhrnný test proběhne na základě
 technických specifikací vymezených členskými státy, které se účastní
 SIS 1+, činnými v rámci Rady ve spolupráci s Komisí.
 6. Komise a členské státy, které se
 účastní SIS 1+, činné v rámci Rady, stanoví kritéria s cílem
 určit, zda jsou dokončena nezbytná technická opatření pro
 zpracovávání údajů SIS II a zda je úroveň funkční
 způsobilosti SIS II přinejmenším rovnocenná úrovni funkční
 způsobilosti, které bylo dosaženo u SIS 1+.
 7. Výsledky testů jsou s použitím
 kritérií uvedených v odstavci 6 tohoto článku analyzovány
 členskými státy, které se účastní SIS 1+, činnými v rámci Rady,
 a Komisí. Výsledky testu se ověří podle čl. 55 odst. 3 písm. c)
 nařízení (ES) č. 1987/2006 Ö a v čl. 71
 odst. 3 písm. c) rozhodnutí 2007/533/SVV Õ .
 8. Členské státy, které se neúčastní
 SIS 1+, se mohou účastnit souhrnného testu. Jejich výsledky nemají vliv na
 celkové ověření testu.
 Článek 9
 Test doplňujících informací
 1. Členské státy, které se účastní
 SIS 1+, provedou funkční testy SIRENE.
 2. Komise zpřístupní centrální SIS II a
 jeho komunikační infrastrukturu po dobu trvání testu doplňujících
 informací.
 3. Test doplňujících informací
 proběhne podle podrobného časového plánu stanoveného členskými
 státy, které se účastní SIS 1+, činnými v rámci Rady.
 4. Test doplňujících informací
 proběhne na základě technických specifikací vymezených členskými
 státy, které se účastní SIS 1+, činnými v rámci Rady.
 5. Výsledky testů jsou analyzovány
 členskými státy, které se účastní SIS 1+, činnými v rámci Rady.
 6. Členské státy, které se neúčastní
 SIS 1+, se mohou testu doplňujících informací účastnit. Jejich
 výsledky nemají vliv na celkové ověření testu.
 Článek 10
 Provizorní architektura přechodu
 1. Zřizuje se provizorní architektura
 přechodu. Během přechodného období jsou centrální SIS II a C.SIS
 propojeny převodníkem. N.SIS je napojen na C.SIS, N.SIS II na centrální
 SIS II.
 2. 2. Komise poskytne převodník, centrální
 SIS II a jeho komunikační infrastrukturu jako součást provizorní
 architektury přechodu.
 ê541/2010 čl. 1
 odst. 3
 3. Převodník převádí údaje
 dvěma směry mezi C.SIS a centrálním SIS II a zajišťuje
 synchronizaci C.SIS a centrálního SIS II.
 ê 1104/2008
 4. Komise provede test komunikace mezi
 centrálním SIS II a převodníkem.
 5. Francie provede test komunikace mezi C.SIS
 a převodníkem.
 6. Komise a Francie provedou test komunikace
 mezi centrálním SIS II a C.SIS prostřednictvím převodníku.
 7. Francie společně s Komisí propojí
 C.SIS prostřednictvím převodníku s centrálním SIS II.
 8. Komise společně s Francií a
 ostatními členskými státy, které se účastní SIS 1+, provedou test
 provizorní architektury přechodu jako celku podle testovacího plánu
 vypracovaného Komisí.
 9. Francie v případě potřeby
 zpřístupní údaje pro účely testu.
 ê 1104/2008
 ð nový
 Článek 11
 Přechod ze SIS 1+ na SIS II
 1. Pro přechod z C.SIS na centrální SIS
 II Francie zpřístupní databázi SIS 1+ a Komise vloží databázi SIS 1+ do
 centrálního SIS II. ðÚdaje z databáze SIS 1+ uvedené v čl.
 113 odst. 2 Schengenské úmluvy se do centrální SIS II nepřenášejí . ï
 ê 541/2010 čl.
 1 odst. 4
 2. Členské státy, které se účastní
 SIS 1+, přejdou z N.SIS na N.SIS II za využití provizorní architektury
 přechodu s podporou Francie a Komise.
 ê 1104/2008 (přizpůsobený)
 Ö 3. Přechod
 vnitrostátního systému ze SIS 1+ na SIS II začíná načtením údajů
 N.SIS II, s tím, že N.SIS II má obsahovat datový soubor, vnitrostátní kopii,
 obsahující kompletní nebo částečnou kopii databáze SIS II . Õ
 ÖPo načtení
 údajů podle odstavce 1 bude následovat přepojení z N.SIS na N.SIS II
 každého z členských států. Õ
 ÖPřechod
 proběhne podle podrobného časového plánu stanoveného Komisí a
 členskými státy, které se účastní SIS 1+, činnými v rámci
 Rady. Õ
 ê 1104/2008
 ð nový
 4. Komise je nápomocna při koordinaci a
 podpoře společných činností během přechodu.
 ð 5. Přepojení bude provedeno po
 ověření podle čl. 8 odst. 7 v den, který stanoví Rada v souladu
 s čl. 55 odst. 2 nařízení (ES) č. 1987/2006 a čl. 71 odst.
 2 rozhodnutí 2007/533/SVV. ï
 ê 1104/2008
 Článek 12
 Právní rámec
 ò nový
 Během
 načtení údajů podle prvního pododstavce čl. 11 odst. 3 se na SIS
 1+ nadále použijí ustanovení hlavy IV Schengenské úmluvy.
 Od přepojení
 prvního členského státu z N.SIS na N.SIS II podle druhého pododstavce
 čl. 11 odst. 3 tohoto nařízení se použije nařízení (ES) č.
 1987/2006 a rozhodnutí 533/2007/SVV.
 ê 1104/2008
 Článek 13
 Spolupráce
 1. Členské státy a Komise v rámci své
 působnosti spolupracují při provádění všech činností, na
 něž se toto nařízení vztahuje.
 2. Komise zejména poskytne na centrální úrovni
 SIS II nezbytnou podporu testování a přechodu N.SIS II.
 3. Členské státy zejména poskytnou na
 úrovni N.SIS II nezbytnou podporu testování a provizorní infrastruktury
 přechodu.
 ò nový
 Článek 14
 Nahrazení vnitrostátních součástí systémem N.SIS
 II
 1. N.SIS II
 může nahradit vnitrostátní součást systému uvedenou v článku 92
 Schengenské úmluvy, přičemž v takovém případě členské
 státy nemusí uchovávat vnitrostátní datový soubor.
 2. Pokud
 některý z členských států nahradí svou vnitrostátní součást
 systému systémem N.SIS II, povinné funkce technické podpůrné funkce
 vůči této vnitrostátní součásti systému podle čl. 92 odst.
 2 a 3 Schengenské úmluvy se stávají povinnými funkcemi vůči
 centrálnímu SIS II, aniž jsou dotčeny povinnosti uvedené v čl. 5
 odst. 1 a čl. 10 odst. 1, 2 a 3 tohoto nařízení.
 ê 1104/2008
 Článek 15
 ò nový
 Zpracování
 údajů a vedení záznamů v centrálním SIS II
 1. Centrální databáze SIS II je k dispozici za
 účelem automatizovaného vyhledávání na území každého členského státu.
 2. Centrální SIS II
 poskytuje služby nezbytné pro zadávání a zpracovávání údajů SIS 1+,
 on-line aktualizaci vnitrostátních kopií N.SIS II, synchronizaci a soulad mezi
 vnitrostátními kopiemi N.SIS II a centrální databází SIS II a umožňuje
 operace pro počáteční nastavení a opětovné zavedení
 vnitrostátních kopií N.SIS II.
 ê 1104/2008
 3. Aniž jsou dotčena příslušná ustanovení hlavy IV Schengenské
 úmluvy, Komise zajistí, aby každý přístup k osobním údajům a všechny
 výměny osobních údajů v rámci centrálního SIS II byly zaznamenány za
 účelem kontroly, zda je vyhledávání zákonné či nikoli, za účelem
 sledování zákonnosti zpracovávání údajů a pro zajištění řádného
 fungování centrálního SIS II a vnitrostátních systémů, neporušenosti
 údajů a jejich zabezpečení.
 4. Záznamy obsahují zejména datum a čas přenosu údajů,
 údaje použité pro provedení vyhledávání, odkaz na předávané údaje a název
 příslušného orgánu odpovědného za zpracování údajů.
 5. Záznamy lze použít pouze k účelům uvedeným v odstavci 1 a
 vymaží se nejdříve po uplynutí jednoho roku a nejpozději po
 třech letech od jejich vytvoření.
 6. Záznamy lze uchovat déle, jsou-li potřebné pro postupy kontroly,
 které již započaly.
 7. Příslušné orgány pověřené kontrolou, zda je
 vyhledávání zákonné či nikoli, sledováním zákonnosti zpracování
 údajů, vlastní kontrolou a zajištěním řádného fungování
 centrálního SIS II, neporušenosti údajů a jejich zabezpečení, mají v
 rozsahu své pravomoci a na základě žádosti do této evidence přístup
 za účelem plnění svých úkolů.
 ê 1104/2008
 ð nový
 Článek 16
 Náklady
 1. Náklady na přechod, souhrnný test,
 test doplňujících informací, údržbu a rozvoj na úrovni centrálního SIS II
 nebo komunikační infrastruktury jsou hrazeny ze souhrnného rozpočtu Evropské Unie.
 2. Náklady na ð instalaci ï , přechod, testování, údržbu a rozvoj vnitrostátních systémů
 ð , jakož i úkoly, které mají podle
 tohoto nařízení provádět vnitrostátní systémy, ï nese každý dotyčný členský stát.
 ò nový
 3. Unie může poskytnou finanční příspěvek na
 výdaje členských států na jejich přechod a testování související
 s přechodem prováděné podle tohoto nařízení, které nejsou
 způsobilé k získání financování v rámci Fondu pro vnější hranice, za
 předpokladu, že dotyčný členský stát jasně prokáže, že
 další finanční prostředky potřebuje.
 Příspěvek
 Unie související s činnostmi uvedenými v prvním pododstavci bude mít formu
 grantů podle hlavy VI finančního nařízení. Příspěvek
 Unie nepřesáhne 75 % způsobilých výdajů každého členského
 státu a rovněž nepřesáhne 750 000 EUR na jeden členský stát.
 Komise spolufinancovanou operaci vyhodnotí, rozhodne o ni a
 administrativně ji zajistí v souladu s rozpočtovými a jinými postupy,
 zejména postupy stanovenými ve finančním nařízení.
 Každý členský
 stát, který žádá tento finanční příspěvek, vypracuje
 finanční prognózu včetně rozpisu operačních i
 administrativních nákladů na činnosti související s testováním a
 přechodem. Pokud členské státy využijí na své výdaje finanční
 prostředky Unie, musí být náklady přiměřené
 a splňovat zásady řádného finančního řízení, zejména pokud
 jde o ekonomickou výhodnost a nákladovou efektivnost. Členské
 státy předloží Komisi zprávu, jak příspěvek Unie využily, a to
 nejpozději šest měsíců ode dne, který stanoví Rada v souladu s
 čl. 55 odst. 2 nařízení (ES) č. 1987/2006 a čl. 71 odst. 2
 rozhodnutí 2007/533/SVV.
 Pokud
 není příspěvek Unie využit nebo je využit neadekvátně,
 částečně či pozdě, Unie může svůj
 finanční příspěvek snížit, zadržet či ukončit jeho
 poskytování. Pokud členské státy neposkytnou svou část
 finančního příspěvku na financování činností uvedených v
 odstavci 1, nebo ji poskytnou jen částečně či pozdě,
 může Unie svůj finanční příspěvek snížit.
 4.
 Účetní dvůr Evropské unie je oprávněn provádět
 příslušné kontroly v součinnosti s vnitrostátními kontrolními orgány
 nebo příslušnými vnitrostátními útvary. Komise je zplnomocněna
 provádět veškeré kontroly a inspekce potřebné k zajištění
 řádné správy finančních prostředků Unie a k
 ochraně finančních zájmů Unie před podvody nebo
 nesrovnalostmi. Za tím účelem členské státy poskytnou Komisi a
 Účetnímu dvoru veškeré příslušné doklady a záznamy.
 5. Náklady na
 zřízení a provoz technické podpůrné funkce uvedené v čl. 92
 odst. 3 Schengenské úmluvy, včetně nákladů na kabelové spojení
 vnitrostátních součástí systému SIS 1+ s technickou podpůrnou funkcí,
 a náklady na činnosti prováděné společně s úkoly uloženými
 Francii pro účely tohoto nařízení nesou společně
 členské státy.
 Článek 16
 Změna
 ustanovení Schengenské úmluvy
 Ustanovení
 Schengenské úmluvy se mění takto:
 1. Vkládá se nový
 článek, který zní::
 „Článek 92A
 1. Dnem vstupu v
 platnost nařízení Rady (ES) č. 1104/2008[49] a rozhodnutí Rady 2008/839/SVV[50] a na základě definicí obsažených v
 článku 2 uvedeného nařízení může být technická architektura
 Schengenského informačního systému doplněna o:
 a) dodatečný
 centrální systém sestávající:
 –
 z technické
 podpůrné funkce (centrální SIS II) umístěné ve Francii a ze záložního
 centrálního SIS II, jenž se nachází v Rakousku a obsahuje databázi SIS II a
 jednotné vnitrostátní rozhraní (NI-SIS),
 –
 z technického
 propojení mezi C.SIS a centrálním SIS II prostřednictvím
 převodníku umožňujícího přeměnu a synchronizaci údajů
 mezi C.SIS a centrálním SIS II;
 d) vnitrostátní systém
 (N.SIS II) sestávající z vnitrostátních datových systémů, jenž komunikuje
 s centrálním SIS II;
 (c) infrastrukturu pro
 komunikaci mezi centrálním SIS II a N.SIS II připojeným k NI-SIS.
 2. N.SIS II může
 nahradit vnitrostátní součást systému uvedenou v článku 92 této
 úmluvy, přičemž v takovém případě členské státy nemusí
 uchovávat vnitrostátní datový soubor.
 3. Centrální databáze
 SIS II je k dispozici za účelem automatizovaného vyhledávání na území
 každého členského státu.
 4. Pokud členské
 státy nahradí svou vnitrostátní součást vnitrostátním systémem N.SIS II,
 povinné funkce technické podpůrné funkce vůči této
 vnitrostátní součásti systému podle čl. 92 odst. 2 a odst. 3 se
 stávají povinnými funkcemi vůči centrálnímu SIS II, aniž jsou
 dotčeny povinnosti uvedené v rozhodnutí 2008/839/SVV a v čl. 5 odst.
 1 a čl. 10 odst. 1, 2 a 3 nařízení (ES) č. 1104/2008.
 5. Centrální SIS II
 poskytuje služby nezbytné pro zadávání a zpracovávání údajů SIS 1+,
 on-line aktualizaci vnitrostátních kopií N.SIS II, synchronizaci a soulad mezi
 vnitrostátními kopiemi N.SIS II a centrální databází SIS II a umožňuje
 operace pro počáteční nastavení a opětovné zavedení
 vnitrostátních kopií N.SIS II.
 6. Francie,
 odpovědná za technickou podpůrnou funkci, ostatní členské státy
 a Komise spolupracují při zajišťování toho, aby vyhledávání v
 datových souborech N.SIS II nebo v databázi SIS II přinášelo výsledek
 rovnocenný výsledku vyhledávání ve vnitrostátním datovém souboru vnitrostátních
 součástí uvedených v čl. 92 odst. 2.“»
 2. V čl. 119
 odst. 1 se první věta nahrazuje tímto:
 „Náklady na
 zřízení a provoz technické podpůrné funkce uvedené v čl. 92
 odst. 3, včetně nákladů na kabelové spojení vnitrostátních
 součástí Schengenského informačního systému s technickou
 podpůrnou funkcí, a náklady na činnosti prováděné
 společně s úkoly uloženými Francii při uplatňování
 rozhodnutí Rady 2008/839/SVV a nařízení
 Rady (ES) č. 1104/2008 nesou společně členské státy.
 3. V článku 119
 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
 „Náklady na
 zřízení a provoz vnitrostátní součásti Schengenského
 informačního systému a náklady na úkoly uložené vnitrostátním
 systémům podle rozhodnutí 2008/839/SVV nařízení (ES) č.
 1104/2008 a nese každý dotyčný členský stát.“»
 ê 1104/2008 (přizpůsobený)
 Článek 171
 Výbor
 Ö 1. Komisi je
 nápomocen výbor zřízený článkem 51 nařízení (ES) č.
 1987/2006 a článkem 67 rozhodnutí 2007/533/SVV. Tento výbor je výborem ve
 smyslu nařízení (EU) č. 182/2011. Õ
 Ö 2. Odkazuje-li
 se na tento odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU)
 č. 182/2011. Õ
 Doba stanovená v čl. 5 odst. 6 rozhodnutí
 1999/468/ES je tři měsíce.
 ê 541/2010 čl.
 1 odst. 5
 ð nový
 Článek 18
 Rada pro řízení globálního
 programu
 1. Zřizuje se skupina technických
 odborníků nazvaná ‚Rada pro řízení globálního programu‘, aniž jsou
 dotčeny příslušné odpovědnosti a činnosti Komise, výboru uvedeného v článku 17, Francie a členských států, které se účastní SIS 1+.
 Rada pro řízení globálního programu je poradním orgánem pro pomoc projektu
 centrálního SIS II a usnadňuje soudržnost mezi projekty SIS II na centrální
 úrovni i na úrovni jednotlivých členských států. Nemá rozhodovací
 pravomoc ani není zmocněn zastupovat Komisi nebo členské státy.
 2. Rada pro řízení globálního programu má
 nejvýše deset členů a zasedá pravidelně. Členské státy, ð které se účastní SIS 1+ ïzasedající v Radě, jmenují nejvýše osm odborníků a stejný
 počet náhradníků. Nejvýše dva odborníky a dva náhradníky jmenuje
 generální ředitel příslušného generálního ředitelství Komise z
 řad úředníků Komise.
 Zasedání Rady pro řízení globálního
 programu se mohou účastnit další odborníci členských států a
 úředníci Komise, kteří jsou do rozvoje projektů SIS II
 přímo zapojeni, a to na náklady jejich příslušného správního orgánu
 nebo instituce.
 K účasti na zasedáních Rady pro řízení
 globálního programu mohou být přizváni odborníci, podle vymezení v
 referenčním rámci uvedeném v odstavci 5, a to na náklady jejich
 příslušného správního orgánu, instituce nebo společnosti.
 3. K účasti na zasedáních Rady pro
 řízení globálního programu jsou vždy přizváni odborníci jmenovaní
 členskými státy, které plní úlohu stávajícího a nastupujícího
 předsednictví.
 4. Sekretariát Rady pro řízení globálního
 programu zajišťuje Komise.
 5. Rada pro řízení globálního programu
 sama formuluje rozsah svého referenčního rámce, který zahrnuje zejména
 postupy týkající se:
 –
 střídavého předsednictví Komise a
 předsednictví Rady,
 –
 místa zasedání,
 –
 přípravy jednání,
 –
 umožnění účasti dalších odborníků,
 –
 plánu komunikace zajišťujícího plné
 informování nezúčastněných členských států.
 Referenční rámec nabývá účinku poté,
 co generální ředitel příslušného generálního ředitelství Komise
 a členské státy ð , které se účastní SIS 1+ ïzasedající ve výboru podle článku 17 vydají příznivé stanovisko.
 6. Rada pro řízení globálního programu
 pravidelně předkládá výboru uvedenému v článku 17 nebo případně příslušným přípravným orgánům
 Rady písemné zprávy o pokroku projektu, včetně poskytnutých
 doporučení, jakož i jejich odůvodnění.
 7. Správní náklady a cestovní výlohy
 vyplývající z činností Rady pro řízení globálního programu se hradí
 ze souhrnného rozpočtu Unie, pokud nejsou hrazeny z jiných zdrojů,
 aniž je dotčen čl. 16 odst. 2. Pokud jde o cestovní výlohy
 členů Rady pro řízení globálního programu jmenovaných členskými
 státy ð , které se účastní SIS 1+, ï zasedajícími v Radě, a odborníků přizvaných v
 souladu s odstavcem 3 tohoto článku, které vznikají v souvislosti s prací
 Rady pro řízení globálního programu, použijí se Předpisy o
 úhradě výdajů externích odborníků přizvaných na zasedání
 Komise.
 ê 1104/2008
 Článek 19
 Předkládání zpráv
 Komise vždy po šesti měsících a poprvé po
 uplynutí prvních šesti měsíců roku 2009 předloží Evropskému
 parlamentu a Radě zprávu o pokroku týkající se rozvoje systému SIS II a
 přechodu ze Schengenského informačního systému (SIS 1+) na
 Schengenský informační systém druhé generace (SIS II).
 ò nový
 Článek 20
 Zrušení
 Nařízení (ES)
 č. 1104/2008 a rozhodnutí 2008/839/SVV se zrušuje.
 Odkazy na zrušené
 nařízení (ES) č. 1104/2008 a na zrušené rozhodnutí 2008/839/SVV se
 považují za odkazy na toto nařízení v souladu se srovnávací tabulkou
 obsaženou v příloze II.
 ê 1104/2008 (přizpůsobený)
 è1 541/2010
 čl. 1 odst. 6 (přizpůsobený)
 Článek 21
 Vstup v platnost a použitelnost
 ÖToto nařízení
 vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním
 věstníku Evropské unie. Õ è1
 Jeho platnost skončí ke dni, který stanoví Rada podle čl. 55
 odst. 2 nařízení (ES) č. 1987/2006 a čl. 71 odst. 2 rozhodnutí
 2007/533, a v každém případě
 nejpozději dne 31. března 2013, nebo, v případě
 přechodu na alternativní technický scénář podle čl. 1 odst. 3,
 dne 31. prosince 2013. ç
 ÖToto nařízení je
 závazné v celém rozsahu a přímo použitelné v členských státech v
 souladu se Smlouvou o
 fungování Evropské unie o založení Evropského společenství. Õ
 V Bruselu dne
 za
 Radu
 předseda
 é
 PŘÍLOHA I
 Zrušené
 akty a jejich následné změny
 Nařízení Rady (ES) č. 1104/2008
 (Úř. věst. L 299, 8.11.2008, s. 1)
 Nařízení Rady (ES) č. 541/2010
 (Úř. věst. L 155, 22.6.2010, s. 19)
 Rozhodnutí Rady 2008/839/SVV
 (Úř. věst. L 299, 8.11.2008, s. 43)
 Rozhodnutí Rady 542/2010/SVV
 (Úř. věst. L 155, 22.6.2010, s. 23)
 PŘÍLOHA
 II
 Srovnávací
 tabulka
 Nařízení Rady (ES) č. 1104/2008 || Rozhodnutí Rady 2008/839/SVV || Toto nařízení
 Článek 1 || Článek 1 || Článek 1
 Článek 2 || Článek 2 || Článek 2
 Článek 3 || Článek 3 || Článek 3
 Článek 4 || Článek 4 || Článek 4
 Článek 5 || Článek 5 || Článek 5
 Článek 6 || Článek 6 || Článek 6
 Článek 7 || Článek 7 || Článek 7
 Článek 8 || Článek 8 || Článek 8
 Článek 9 || Článek 9 || Článek 9
 Článek 10 || Článek 10 || Článek 10
 Článek 11 || Článek 11 || Článek 11
 Článek 12 || Článek 12 || Článek 12
 Článek 13 || Článek 13 || Článek 13
 - || - || Článek 14
 Článek 14 || Článek 14 || Článek 15
 - || - ||
 Článek 15 || Článek 15 || Článek 16
 Článek 16 || Článek 16 || -
 Článek 17 || Článek 17 || Článek 17
 Článek 17a || Článek 17a || Článek 18
 Článek 18 || Článek 18 || Článek 19
 - || - || Článek 20
 Článek 19 || Článek 19 || Článek 21
 - || - || Příloha I
 - || - || Příloha II
 LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
 1........... RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU.................................................................................. 35
 1.1........ Název návrhu/podnětu.................................................................................................. 35
 1.2........ Příslušné oblasti politik podle
 členění ABM/ABB........................................................... 35
 1.3........ Povaha návrhu/podnětu................................................................................................. 35
 1.4........ Cíle.............................................................................................................................. 35
 1.4.1..... Víceleté strategické cíle Komise
 sledované návrhem/podnětem...................................... 35
 1.4.2..... Specifické cíle a příslušné
 aktivity ABM/ABB............................................................... 35
 1.4.3..... Očekávané výsledky a dopady..................................................................................... 36
 1.4.4..... Ukazatele výsledků a dopadů........................................................................................ 36
 1.5........ Odůvodnění
 návrhu/podnětu......................................................................................... 36
 1.5.1..... Potřeby, které mají být
 uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu.......... 36
 1.5.2..... Přidaná hodnota ze zapojení EU.................................................................................... 36
 1.5.3..... Závěry vyvozené z podobných
 zkušeností v minulosti..................................................... 37
 1.5.4..... Provázanost a možná synergie s
 dalšími relevantními nástroji.......................................... 37
 1.6........ Doba trvání akce a finanční
 dopad................................................................................ 37
 1.7........ Předpokládaný způsob
 řízení......................................................................................... 37
 2........... SPRÁVNÍ OPATŘENÍ............................................................................................... 39
 2.1........ Pravidla pro sledování a podávání
 zpráv........................................................................ 39
 2.2........ Systém řízení a kontroly................................................................................................ 39
 2.2.1..... Zjištěná rizika............................................................................................................... 39
 2.2.2..... Předpokládané metody kontroly................................................................................... 39
 2.3........ Opatření k zamezení
 podvodů a nesrovnalostí................................................................ 40
 3........... ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD
 NÁVRHU/PODNĚTU................................ 41
 3.1........ Okruhy víceletého finančního
 rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie....................... 41
 3.2........ Odhadovaný dopad na výdaje...................................................................................... 42
 3.2.1..... Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje........................................................................ 42
 3.2.2..... Odhadovaný dopad na operační
 prostředky.................................................................. 44
 3.2.3..... Odhadovaný dopad na prostředky
 správní povahy........................................................ 46
 3.2.3.1.. Shrnutí.......................................................................................................................... 46
 3.2.3.2.. Odhadované potřeby v oblasti
 lidských zdrojů............................................................... 47
 3.2.4..... Soulad se stávajícím víceletým
 finančním rámcem........................................................... 49
 3.2.5..... Příspěvky třetích
 stran................................................................................................... 49
 3.3........ Odhadovaný dopad na příjmy....................................................................................... 50
 LEGISLATIVNÍ
 FINANČNÍ VÝKAZ
 1. RÁMEC
 NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1. Název
 návrhu/podnětu
 Návrh
 nařízení Rady o přechodu z Schengenského informačního systému
 (SIS 1+) na Schengenský informační systém druhé generace (SIS II)
 (přepracované znění)
 1.2. Příslušné
 oblasti politik podle členění ABM/ABB[51]
 Hlava
 18: Prostor svobody, bezpečnosti a práva (hlava 18)
 Solidarita
 – vnější hranice, návratová, vízová politika a volný pohyb osob
 (kapitola 18 02)
 1.3. Povaha
 návrhu/podnětu
 ̈ Návrh/podnět
 se týká nové akce
 ̈ Návrh/podnět se
 týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci[52]
 x Návrh/podnět se týká prodloužení
 stávající akce
 ̈ Návrh/podnět se
 týká akce přesměrované na jinou akci
 1.4. Cíle
 1.4.1. Víceleté
 strategické cíle Komise sledované návrhem/podnětem
 Strategie
 EU pro správu informací zahrnutá ve Stockholmském programu[53] je jednou z priorit, které
 stanovila Evropská rada v roce 2010 v oblasti prostoru svobody,
 bezpečnosti a práva. Schengenský informační systém je jedním z
 nejdůležitějších kompenzačních opatření, jež zajišťují
 vysokou úroveň bezpečnosti po zrušení vnitřních hranic.
 1.4.2. Specifické
 cíle a příslušné aktivity ABM/ABB
 Specifický cíl č. 1: Umožnit osobám
 překračovat vnitřní hranice bez hraničních kontrol,
 podpořit bezpečné hranice a bránit nelegální migraci dalším rozvojem
 systému integrované správy vnějších hranic a hraničních kontrol na
 vysoké úrovni, včetně vývoje systému SIS II a finanční podpory z
 Fondu pro vnější hranice.
 Příslušné aktivity ABM/ABB
 Kapitola 18.02:
 Solidarita – Vnější hranice, návrat, vízová politika a volný pohyb osob
 1.4.3. Očekávané
 výsledky a dopady
 Upřesněte
 účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové
 skupiny.
 Cílem nástrojů[54] týkajících se přechodu je
 usnadnit úspěšný přechod ze systému SIS 1+ na SIS II stanovením
 architektury přechodu, technických předpokladů, fází samotného
 přechodu a příslušných povinností Komise a členských států,
 které se účastní SIS 1+.
 Hlavním účelem
 návrhu je sladit právní rámec, kterým se přechod řídí, s technickým
 scénářem odsouhlaseným odborníky z členských států[55], a začlenit do právního
 rámce několik dalších prvků flexibility (viz bod 1.5.3 níže).
 Navíc v souvislosti se
 vstupem Lisabonské smlouvy v platnost se tímto návrhem rovněž slučuje
 právní rámec v oblasti přechodu na jediný právní akt, který byl dříve
 rozdělen v souladu s pilířovou strukturou původních Smluv do
 dvou legislativních nástrojů.
 1.4.4. Ukazatele
 výsledků a dopadů
 Upřesněte
 ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu
 sledovat.
 Prvotního
 cíle návrhu bude dosaženo úspěšným načtením údajů ze systému
 SIS1+ do centrálního systému SIS II (a vnitrostátních systémů),
 úspěšným přepojením vnitrostátních aplikací a v neposlední
 řadě úplnou dostupností funkcí systému SIS II všem členským
 státům.
 1.5. Odůvodnění
 návrhu/podnětu
 1.5.1. Potřeby,
 které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu
 Je
 nutné, aby členské státy, jakož i Komise, zavedly všechny technické prvky
 a provedly úspěšně testy potřebné k souhrnnému testování v
 průběhu přípravné fáze přechodu.
 1.5.2. Přidaná
 hodnota ze zapojení EU
 Hlavním
 účelem SIS II je sdílet informace týkající se určitých kategorií osob
 a věcí mezi donucovacími orgány, pohraniční stráží, celními orgány,
 vízovými a soudními orgány zemí Schengenské úmluvy. Komise je odpovědná za
 technický rozvoj centrálního SIS II, komunikační infrastrukturu a
 převodník. Komise má dále koordinovat činnosti související s rozvojem
 SIS II a poskytovat členským státům nezbytnou podporu při
 provádění jejich úkolů a povinností, čímž bude zajištěna
 konzistentnost mezi centrálními a vnitrostátními projekty.
 1.5.3. Závěry
 vyvozené z podobných zkušeností v minulosti
 Právní rámec musí
 umožňovat dostatečnou flexibilitu, aby se zamezilo vzniku
 zbytečných nákladů spojených s procesem přechodu. Zejména
 členským státům, které již provedly přepojení na systém SIS II,
 by mělo být umožněno jej používat včetně všech jeho funkcí,
 aniž by musely čekat na úspěšné přepojení všech zbývajících
 členských států.
 Rovněž je nutné
 upravit možnost spolufinancování některých vnitrostátních činností
 souvisejících s přechodem (zejména v souvislosti s účastí
 členských států na testování souvisejícím s přechodem) ze
 souhrnného rozpočtu Evropské unie, aby se usnadnil plynulý a bezproblémový
 proces přechodu.
 1.5.4. Provázanost
 a možná synergie s dalšími relevantními nástroji
 Návrh
 vychází z nařízení (ES) č. 1987/2006[56] a rozhodnutí 2007/533/SVV[57] o zřízení, provozování
 a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II).
 Datum ukončení platnosti navrhovaného nařízení bude určeno ve
 dvou výše uvedených právních aktech. Navíc je tento návrh konsistentní s
 ostatními právními akty, které se týkají testování, sítě a
 bezpečnosti SIS II.
 1.6. Doba
 trvání akce a finanční dopad
 x Časově omezený návrh/podnět
 –
 x Návrh/podnět s platností ode dne 1. července 2012[58] do dokončení
 přechodu, předpokládá se, že nejpozději do
 30. června 2013.
 –
 xFinanční dopad v období od 2012 do 2013
 ̈ Časově neomezený návrh/podnět
 –
 Provádění s obdobím rozběhu od RRRR do
 RRRR,
 –
 poté plné fungování.
 Poznámka
 Datum
 ukončení přechodu nestanoví navrhované nařízení, ale určí
 jej Rada v souladu s čl. 55 odst. 2 nařízení (ES)
 č. 1987/2006 a čl. 71 odst. 2 rozhodnutí
 2007/533/SVV.
 1.7. Předpokládaný
 způsob řízení[59]
 x Přímé centralizované řízení Komisí
 ̈ Nepřímé centralizované řízení, při kterém jsou úkoly plnění rozpočtu
 svěřeny:
 –
 ̈ výkonným agenturám
 –
 ̈ subjektům zřízeným Společenstvími[60]
 –
 ̈ vnitrostátním veřejnoprávním subjektům / subjektům
 pověřeným výkonem veřejné služby
 –
 ̈ osobám pověřeným prováděním zvláštních opatření
 podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označeným v příslušném
 základním právním aktu ve smyslu článku 49 finančního nařízení
 ̈ Sdílené řízení
 s členskými státy
 ̈ Decentralizované řízení s třetími zeměmi
 ̈ Společné řízení s mezinárodními organizacemi (upřesněte)
 Pokud vyberete více
 způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.
 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1. Pravidla
 pro sledování a podávání zpráv
 Upřesněte
 četnost a podmínky.
 Komise pečlivě
 a průběžně dohlíží na práci smluvních subjektů a sleduje
 ji, a to v úzké spolupráci se subjektem smluvně sjednaným za účelem
 zabezpečení kvality a Radou pro globální řízení projektu.
 V souladu se smluvními
 podmínkami Komise pravidelně hodnotí pokrok projektu SIS II a za pomocí
 subjektu smluvně sjednaného za účelem zabezpečení kvality se
 porovnávají výsledky s požadovanými normami a předem stanovenými kritérii.
 Zprávy o pokroku, jež
 popisují provedené práce týkající se vývoje Schengenského informačního
 systému druhé generace (SIS II) a příprav na přechodu ze systému SIS
 1+ na SIS II, jsou předkládány každých šest měsíců Radě a
 Evropskému parlamentu v souladu s článkem 18 nástrojů týkajících se
 přechodu. Tyto zprávy systematicky obsahují i podrobnosti o plnění
 rozpočtu (závazky a platby) související s centrálním projektem SIS II.
 2.2. Systém
 řízení a kontroly
 2.2.1. Zjištěná
 rizika
 1. Na ústřední
 úrovni: riziko nedodržení celkového harmonogramu z důvodu neplánovaných
 událostí či nedostatečné výkonnosti ze strany hlavního smluvního
 subjektu zabývajícího se vývojem.
 2. Na úrovni
 členských států: riziko prodlení, které má dopad na celkový
 harmonogram, způsobené nedostatečnou připraveností jednoho
 či několika členských států na vývoj na vnitrostátní úrovni
 (nedostatečná připravenost určitých členských států na
 účast na testovacích fázích plánovaných v celkovém harmonogramu buď z
 důvodu prodlení v organizování veřejných zakázek nebo z důvodu
 nedostatku finančních zdrojů na další vývoj na vnitrostátní úrovni
 nebo na dokončení přechodu).
 Pozdní připravenost
 pouhého členského by mohla ohrozit zprovoznění systému SIS II,
 protože předpoklady pro spuštění systému by z právního hlediska
 nebyly splněny (tzn.: je totiž nutné, aby všechny členské státy
 oznámily svou připravenost a úspěšné dokončení komplexního testu
 se všemi členskými státy).
 2.2.2. Předpokládané
 metody kontroly
 Komise pečlivě
 sleduje rizika související s projektem, a to v úzké spolupráci s Radou pro
 globální řízení projektu, členskými státy a subjektem smluvně
 sjednaným za účelem zabezpečení kvality.
 Případné využití
 spolufinancování bude podléhat kontrole prováděné Komisí a Účetním
 dvorem.
 2.3. Opatření
 k zamezení podvodů a nesrovnalostí
 Upřesněte stávající či
 předpokládaná preventivní a ochranná opatření.
 Komise možnost spolufinancování (ve formě
 grantů) vyhodnotí, rozhodne o ní a administrativně ji zajistí ze
 souhrnného rozpočtu Unie v souladu s ustanoveními finančního
 nařízení. Komise může svůj finanční příspěvek
 snížit, zadržet či ukončit jeho poskytování. Komise
 a Účetní dvůr budou pověřeny prováděním veškerých
 kontrol a inspekcí potřebných k zajištění řádné správy
 finančních prostředků Unie a před podvody nebo
 nesrovnalostmi.
 3. ODHADOVANÝ
 FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1. Okruhy
 víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie
 · Stávající výdajové rozpočtové linie
 V pořadí
 okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek
 Počet Schengenský informační systém II || RP ([61]) || zemí ESVO[62] || kandidátských zemí[63] || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 3A || 18 02 04 || RP || NE || NE || ANO || NE
 · Nové rozpočtové linie, jejichž vytvoření se požaduje: Žádné
 3.2. Odhadovaný
 dopad na výdaje
 3.2.1. Odhadovaný
 souhrnný dopad na výdaje
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního rámce || 3 A || Svoboda, bezpečnost a právo
 GŘ: HOME || || || Rok 2012 (poměrným dílem od 1. července) || Rok 2013 (poměrným dílem do 30. června) || Rok N+3 || ... vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM
  Operační prostředky || || || || || || ||
 Číslo rozpočtové linie 18.02.04 || Závazky || (1) || 28,120 || 7,120 || || || || || 35,240
 Platby || (2) || 18,184 || 17,056 || || || || || 35,240
 Číslo rozpočtové linie || Závazky || (1a) || || || || || || ||
 Platby || (2a) || || || || || || ||
 Prostředky správní povahy financované z rámce na specifické programy[64] || || || || || || ||
 Číslo rozpočtové linie || || (3) || || || || || || ||
 CELKEM prostředky pro GŘ HOME || Závazky || =1+1a +3 || 28,120 [65] || 7,120 || || || || || 35,240
 Platby || =2+2a +3 || 18,184 || 17,056 || || || || || 35,240
 Okruh víceletého finančního rámce || 5 || „Správní výdaje“
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 || || || Rok 2012 (poměrným dílem od 1. července) || Rok 2013 (poměrným dílem do 30. června) || Rok N+3 || ... vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM
 GŘ: HOME || || ||
  Lidské zdroje || 2,675 || 2,439 || || || || || 5,114
  Ostatní správní výdaje || 0,152 || 0,152 || || || || || 0,304
 GŘ HOME CELKEM || Prostředky || 2,827 || 2,590 || || || || || 5,418
 CELKEM prostředky z OKRUHU 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || 2,827 || 2,590 || || || || || 5,418
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 || || || Rok 2012 || Rok 2013 || Rok N+3 || ... vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 30,947 || 9,710 || || || || || 40,658
 Platby || 21,011 || 19,646 || || || || || 40,658
 3.2.2. Odhadovaný
 dopad na operační prostředky
 –
 ̈ Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních
 prostředků
 –
 x Návrh/podnět vyžaduje využití operačních
 prostředků, jak je vysvětleno dále:
 Prostředky na závazky v milionech EUR
 (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy ò || || || Rok 2012 (poměrným dílem od 1. července) || Rok 2013 (poměrným dílem do 30. června) || CELKEM ||
 || || Druh výstupu[66] || Průměrné roční náklady výstupu || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady celkem ||
 || SPECIFICKÝ CÍL Č. 1[67] Příprava operací SIS II || || || || || ||
 || – Výstup 1 || Změny SIS II || || || 0 || || 0 || || 0
 || – Výstup 2 || Zajištění kvality || || || 1,250 || || 1,250 || || 2,500
 || – Výstup 3 || sTESTA (komunikační infrastruktura) || || || 7,500 || || 0 || || 7,500
 || – Výstup 4 || Bezpečnostní audity || || || 0,500 || || 0 || || 0,500
 || – Výstup 5 || Možnost bezpečí || || || 0,500 || || 0 || || 0,500
 || – Výstup 6 || Možnost [68]spolufinancování členskými státy || || || 15,750 || || 5,250 || || 21,000
 || – Výstup 7 || Globální řízení projektu || || || 0,120 || || 0,120 || || 0,240
 || – Výstup 8 || Studie || || || 2,000 || || 0 || || 2,000
 || – Výstup 9 || Zajištění kvality || || || 0,500 || || 0,500 || || 1.000
 || Mezisoučet za specifický cíl č. 1 || || 28,120 || || 7,120 || || 35,240
 || NÁKLADY CELKEM || || 28,120 || || 7,120 || || 35,240
 3.2.3. Odhadovaný
 dopad na prostředky správní povahy
 3.2.3.1. Shrnutí
 –
 ̈ Návrh/podnět nevyžaduje využití správních prostředků
 –
 x Návrh/podnět vyžaduje využití správních prostředků, jak
 je vysvětleno dále:
 v milionech EUR
 (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 || Rok 2012 (poměrným dílem od 1. července) || Rok 2013 (poměrným dílem do 30. června) || || Rok N+3 || ... vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || ||
 Lidské zdroje || 2,675 || 2,439 || || || || || || 5,114
 Ostatní správní výdaje || 0,152 || 0,152 || || || || || || 0,304
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 2,827 || 2,590 || || || || || || 5,418
 Mimo OKRUH 5[69] víceletého finančního rámce || || || || || || || ||
 Lidské zdroje || || || || || || || ||
 Ostatní výdaje správní povahy || || || || || || || ||
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || ||
 CELKEM || 2,827 || 2,590 || || || || || || 5,418
 3.2.3.2. Odhadované
 potřeby v oblasti lidských zdrojů
 –
 ̈ Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů
 –
 x Návrh/podnět vyžaduje využití lidských zdrojů, jak je
 vysvětleno dále:
 Odhad vyjádřete v celých číslech
 (nebo zaokrouhlete nejvýše na 1 desetinné místo)
 || || Rok 2012 || Rok 2013 || || || ... vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) ||
 || XX 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 33 || 32 || || || || ||
 || XX 01 01 02 (při delegacích) || || || || || || ||
 || XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) || || || || || || ||
 || 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) || || || || || || ||
 ||  Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[70] ||
 || XX 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z celkového rámce) || 17 || 12 || || || || ||
 || XX 01 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) || || || || || || ||
 || XX 01 04 yy[71] || – v ústředí[72] || || || || || || ||
 || – při delegacích || || || || || || ||
 || XX 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v nepřímém výzkumu) || || || || || || ||
 || 10 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v přímém výzkumu) || || || || || || ||
 || Jiné rozpočtové linie (upřesněte) || || || || || || ||
 || CELKEM || 50 || 44 || || || || ||
 XX je oblast
 politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.
 Potřeby v oblasti
 lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již
 vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně
 přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z
 dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout
 v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová
 omezení. Tímto není dotčeno zřízení Evropské agentury pro provozní
 řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody,
 bezpečnosti a práva[73]
 a externalizace úkolů uvedené agentuře, čímž se do konce roku
 2013 uvolní 50 FTE (27 pracovních míst a 23 FTE externích pracovníků)
 pracujících na SIS II, VIS a EURODAC.
 2012
 Výpočet:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci
 AD/AST
 – 127 000 EUR ročně * 33 osob = 4,191 mil. EUR
 Od 1. července do 31. prosince: 2,096 mil. EUR
 Výpočet:
 Externí zaměstnanci
 Smluvní
 zaměstnanci: 64 000 EUR ročně * 9 osob = 0,576 mil. EUR
 Přidělení
 národní odborníci: 73 000 EUR ročně * 8 osob = 0,584 mil. EUR
 Externí
 zaměstnanci celkem: 1,160 mil. EUR
 Od 1. července do 31. prosince: 0,580 mil. EUR
 2013
 Výpočet:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci
 AD/AST
 – 127 000 EUR ročně * 32 osob = 4,064 mil. EUR
 Od
 1. června do 30. června: 2,032 mil. EUR
 Výpočet:
 Externí zaměstnanci
 Smluvní
 zaměstnanci: 64 000 EUR ročně * 7 osob = 0,448 mil. EUR
 Přidělení
 národní odborníci: 73 000 EUR ročně * 5 osob = 0,365 mil. EUR
 Externí
 zaměstnanci celkem: 0,813 mil. EUR
 Od 1. června do 30. června: 0,407 mil. EUR
 Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci || Koordinace programu, řízení projektu, hodnocení a podávání zpráv, zadávání veřejných zakázek, řízení smluv
 Externí zaměstnanci || Technické řízení, IT a administrativní podpora
 3.2.4. Soulad
 se stávajícím víceletým finančním rámcem
 –
 x Návrh/podnět je v souladu se stávajícím víceletým finančním
 rámcem.
 –
 ̈ Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého
 finančního rámce.
 Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné
 rozpočtové linie a odpovídající částky.
 –
 ̈ Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu
 víceletého finančního rámce[74].
 Upřesněte potřebu, příslušné
 okruhy a rozpočtové linie a odpovídající částky.
 3.2.5. Příspěvky
 třetích stran
 –
 Návrh/podnět nepočítá se
 spolufinancováním od třetích stran.
 –
 Návrh/podnět počítá se spolufinancováním
 podle následujícího odhadu:
 prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3
 desetinná místa)
 || Rok 2012 || Rok 2013 || || || ... vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || Náklady
 Upřesněte spolufinancující subjekt || || || || || || || ||
 Spolufinancované prostředky CELKEM || || || || || || || ||
 3.3. Odhadovaný
 dopad na příjmy
 –
 ̈ Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na příjmy.
 –
 x Návrh/podnět má tento finanční dopad:
 ̈ dopad na vlastní zdroje
 ̈ dopad na různé příjmy
 Spoluúčast
 Pokud financování návrhu předpokládá
 spoluúčast členského státu či jiných subjektů (uveďte,
 o které se jedná), je třeba v níže uvedené tabulce vyplnit
 odhadovanou výši finanční spoluúčasti (pokud se předpokládá
 finanční spoluúčast jiných subjektů, lze doplnit další
 řádky): nepoužije se
 ·
 Příspěvek Norska (2,406882 %) a Islandu
 (0,073102 %) [údaje z roku 2010] na provozní náklady na základě čl.
 12 odst. 1 druhého pododstavce dohody uzavřené mezi Radou Evropské unie
 a Islandskou republikou a Norským královstvím o přidružení těchto
 dvou států k provádění, uplatňování a rozvoji schengenského
 acquis[75].
 ·
 Příspěvek Švýcarska (3,043387 %) a
 Lichtenštejnska (0,026579 %) [údaje z roku 2010] na provozní náklady na
 základě čl. 11 odst. 3 druhého pododstavce dohody mezi Evropskou
 unií, Evropským společenstvím a Švýcarskou konfederací a Lichtenštejnským
 knížectvím o přidružení Lichtenštejnského knížectví k provádění,
 uplatňování a rozvoji schengenského acquis[76].
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Příjmová rozpočtová linie: || Prostředky použitelné v probíhajícím rozpočtovém roce || Dopad návrhu/podnětu[77]
 Rok 2012 || Rok 2013 || || || ... vložit tolik sloupců, kolik je třeba podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 Příspěvek NO || || 0,438 || 0,411 || || || || ||
 Příspěvek IS || || 0,013 || 0,012 || || || || ||
 Příspěvek CH || || 0,553 || 0,519 || || || || ||
 Příspěvek LIE || || 0,005 || 0,004 || || || || ||
 CELKEM článek xxxx || || 1,009 || 0,947 || || || || ||
 U účelově
 vázaných různých příjmů upřesněte dotčené
 výdajové rozpočtové linie.
 Upřesněte
 způsob výpočtu dopadu na příjmy.
 Viz
 výše
 [1] Úř.
 věst. L 328, 13.12.2001, s. 4.
 [2] Úř. věst. L 328, 13.12.2001, s. 1.
 [3] Úř. věst. L 381, 28.12.2006, s. 4.
 [4] Úř. věst. L 205, 7.8.2007, s. 63.
 [5] Úř. věst. L 299, 8.11.2008, s. 1.
 [6] Úř. věst. L 299, 8.11.2008, s. 43.
 [7] Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.
 [8] Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.
 [9] Úř. věst. C 77, 28.3.2002, s. 1.
 [10] Úř. věst. L 239, 22.9.2000, s. 19 (Úř. věst. L 299,
 8.11.2008, s. 43).
 [11] Úř. věst. L 328, 13.12.2001, s. 4.
 [12] Úř. věst. L 328, 13.12.2001, s. 1.
 [13] Úř. věst. L 381, 28.12.2006, s. 1.
 [14] Úř. věst. L 79, 20.3.2007, s. 20, a Úř. věst. L 79,
 20.3.2007, s. 29.
 [15] Úř. věst. L 57, 1.3.2008, s. 1.
 [16] Úř. věst. L 57, 1.3.2008, s. 14.
 [17] Úř. věst. L 299, 8.11.2008, s. 1.
 [18] Úř. věst. L 299, 8.11.2008, s. 43.
 [19] Úř. věst. L 257, 30.9.2009, s. 41.
 [20] Úř. věst. L 144, 6.6.2007, s. 22.
 [21] Úř. věst. L 233, 5.9.2007, s. 3.
 [22] Úř. věst. C...
 [23] Úř. věst. L 299, 8.11.2008, s. 1.
 [24] Úř. věst. L 299, 8.11.2008, s. 43.
 [25] Úř. věst. L 239, 22.9.2000, s. 19.
 [26] Úř. věst. L 328, 13.12.2001, s. 4.
 [27] Úř. věst. L 328, 13.12.2001, s. 1.
 [28] Úř. věst. L 381, 28.12.2006, s. 4.
 [29] Úř. věst. L 205, 7.8.2007,
 s. 63.
 [30] Úř. věst. L 205, 7.8.2007, s. 63.
 [31] Úř. věst. L 57, 1.3.2008, s. 1.
 [32] Úř. věst. L 57, 1.3.2008, s. 14.
 [33] Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.
 [34] Úř. věst. L 144, 6.6.2007, s. 22.
 [35] Úř. věst. L 233, 5.9.2007, s. 3.
 [36] Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1.
 [37] Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.
 [38] Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.
 [39] Úř. věst. L 55, 28.2.2011, s. 13.
 [40] Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.
 [41] Úř.
 věst. L 12, 17.1.2004, s. 47.
 [42] Úř. věst. L 131, 1.6.2000, s. 43.
 [43] Úř. věst. L 64, 7.3.2002, s. 20.
 [44] Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 36.
 [45] Úř. věst. L 176, 10.7.1999, s. 31.
 [46] Úř. věst. L 53, 27.2.2008, s. 52.
 [47] Úř. věst. L 53, 27.2.2008, s. 1.
 [48] Úř. věst. L 160, 18.5.2011, s. 19.
 [49] Úř. věst. L 299, 8.11.2008, s. 1.
 [50] Úř. věst. L 299, 8.11.2008, s. 43.
 [51] ABM:
 řízení podle činností (Activity-Based Management) – ABB: sestavování
 rozpočtu podle činností (Activity-Based Budgeting).
 [52] Uvedené
 v čl. 49 odst. 6 písm. a) nebo b) finančního nařízení.
 [53] „Stockholmský
 program – otevřená a bezpečná Evropa, která slouží svým
 občanům a chrání je“, Úř. věst. C 115, 4.5.2010.
 [54] Nařízení
 Rady (ES) č. 1104/2008 ze dne 24. října 2008 o přechodu z
 Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský informační
 systém druhé generace (SIS II) (Úř věst. L 299, 8.11.2008, s. 1);
 rozhodnutí Rady 2008/839/SVV ze dne 24. října 2008 o přechodu
 z Schengenského informačního systému (SIS 1+) na Schengenský
 informační systém druhé generace (SIS II) (Úř. věst. L 299,
 8.11.2008, s. 43).
 [55] Tento
 technický scénář (známý jako „Plán přechodu“) schválily členské
 státy jednohlasně dne 23. února 2011 v rámci výboru SISVIS.
 [56] Nařízení
 Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006 ze dne 20. prosince 2006 o
 zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému druhé
 generace (SIS II) (Úř. věst. L 381, 28.12.2006, s. 4).
 [57] Rozhodnutí
 Rady 2007/533/SVV ze dne 12. června 2007 o zřízení,
 provozování a využívání Schengenského informačního systému druhé
 generace (SIS II) (Úř. věst. L 205, 7.8.2007, s. 63).
 [58] Cílové
 datum pro vstup pozměněného nařízení Rady, které je
 předmětem tohoto návrhu, v platnost.
 [59] Vysvětlení
 způsobů řízení spolu s odkazem na finanční nařízení
 jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
 [60] Uvedené
 v článku 185 finančního nařízení.
 [61] RP
 = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky.
 [62] ESVO:
 Evropské sdružení volného obchodu.
 [63] Kandidátské
 země a případně potenciální kandidátské země západního
 Balkánu.
 [64] Technická
 a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů
 a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.
 [65] Vzhledem
 k tomu, že jsou stále k dispozici nevyužité částky, budou použity tyto.
 Proto nebude potřeba upravovat rozpočet.
 [66] Výstupy
 se rozumí produkty a služby, které mají být dodány (např. počet
 financovaných studentských výměn, počet vybudovaných kilometrů
 silnic atd.).
 [67] Popsaný
 v části 1.4.2. „Specifické cíle...“.
 [68] Náklady
 související s účastí členských států na činnostech při
 přípravě přechodu, zejména koordinaci testů. Podle
 odhadů by další náklady související s přípravami na přechod
 měly být přibližně stejné pro každý členský stát bez ohledu
 na velikost: 1 projektový manažer á 1 500 EUR / den, 4 specialisté á
 1 200 EUR / den (správce databáze, systémový specialista a
 specialisté/vývojáři aplikací) a 2,5 operátora á 700 EUR / den, což je
 celkem 8 050 za den na celou dobu 120 dní = 966 000 EUR / členský
 stát, který se účastní SIS1+. Předpokládá se, že 75 %
 odpovídajících prostředků bude vyčleněno v roce 2012 a
 zbytek v roce 2013.
 [69] Technická
 a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů
 a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.
 [70] SZ
 = smluvní zaměstnanec; ZAP = zaměstnanec agentury práce; MOD = mladý
 odborník při delegaci; MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní
 odborník.
 [71] Dílčí
 strop na externí pracovníky z operačních prostředků (bývalé
 linie „BA“).
 [72] V
 podstatě na strukturální fondy, Evropský zemědělský fond pro
 rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský rybářský fond.
 [73] Nařízení
 Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1077/2011 ze dne 25. října 2011
 , kterým se zřizuje Evropská agentura pro provozní řízení rozsáhlých
 informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva
 (Úř. věst. L 286, 1.11.2011, s. 1).
 [74] Viz
 body 19 a 24 interinstitucionální dohody.
 [75] Úř.
 věst. L 176, 10.7.1999, s. 36.
 [76] Úř.
 věst. L 53, 27.2.2008, s. 52 a Úř. věst. L 160, 18.6.2011, s.
 84.
 [77] Pokud
 jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z cukru), je třeba uvést
 čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 25% nákladů
 na výběr.