text:
Regerende dronning i Danmark: Margrethe 2. 1972-
 Se også 1998 (tal)
 Begivenheder
 Januar
 1. januar − der indføres tvungne periodiske syn af person- og varebiler. Bilerne indkaldes første gang fire år efter første registreringsdato, og derefter hvert andet år.
 2. januar – 412 indbyggere i fire landsbyer i Souk el-Had-området i Algeriet blev slået ihjel under en massakre.
 6. januar – Den lille Havfrue på Langelinie mister for anden gang i historien sit hoved.
 7. januar – Monica Lewinsky, tidligere praktikant i Det Hvide Hus, underskriver under ed en erklæring, hvori hun benægter at have haft en affære med præsident Bill Clinton
 26. januar - på tv nægter Bill Clinton at have haft "et seksuelt forhold" med Monica Lewinsky
 Februar
 4. februar – Jordskælv i Afghanistan, mindst 2.300 personer omkommer.
 9. februar - Georgiens præsident, Eduard Sjevardnadse, overlever et attentatforsøg i Tbilisi
 26. februar – Valdas Adamkus tiltræder som Litauens præsident for første gang
 28. februar – Kosovokrigen begynder.
 Marts
 5. marts - en amerikansk rumsonde i Clementine-missionen finder spor af vand ved polerne på Månen
 6. marts - Poul Nyrup Rasmussen oplyser, at han vil indføre en efterlønsgaranti for alle, når de fylder 60 år
 9. marts - en række vestlige lande indefryser serbiske tilgodehavender for at tvinge præsident Slobodan Milošević til at skifte kurs
 10. marts - Chiles tidligere diktator, Augusto Pinochet, træder tilbage som hærchef
 11. marts – ved folketingsvalget bevarer siddende statsminister Poul Nyrup Rasmussen med nød og næppe regeringsmagten
 13. marts - en Bandidos-rocker får livsvarigt fængsel for et raketangreb på Hells Angels' hovedkvarter i Titangade i København
 14. marts - Sonia Gandhi, enke efter den myrdede premierminister Rajiv Gandhi, bliver udnævnt til leder af Kongrespartiet
 17. marts – Partiet Venstre's formand gennem 13 1/2 år, Uffe Ellemann-Jensen går af
 19. marts - Per Stig Møller trækker sig tilbage som leder af den konservative folketingsgruppe
 20. marts - Pia Christmas-Møller erstatter Per Stig Møller som leder af De Konservative
 24. marts - Pia Kjærsgaard bliver overfaldet af autonome på Nørrebro og må søge tilflugt i en bank
 31. marts - Netscape udgiver kildekoden til Mozilla under en open source licens
 April
 3. april - 10 restauranter og forlystelsessteder på Dyrehavsbakken nedbrænder.
 5. april - Akashi-Kaikyo-broen indvies i Japan, og er med sit spænd på 1.991 meter verdens længste hængebro
 10. april - Langfredagsaftalen om lokalt selvstyre i Nordirland indgås
 18. april - Anders Fogh Rasmussen vælges til partiformand for Venstre
 24. april - lønmodtagerne stemmer nej til overenskomstforslaget, hvilket starter en hamstringsbølge, der bl.a. tømmer alle forretninger for gær
 27. april – Storkonflikten i 1998 bryder ud
 Maj
 2. maj - hollænderen Wim Duisenberg vælges som første chef for Den Europæiske Centralbank
 4. maj - Kriminalforsorgen meddeler, at livstidsfangen Palle Sørensen, som myrdede 4 betjente i 1965, benådes
 7. maj - Mercedes-Benz køber Chrysler for 40 milliarder dollars i historiens hidtil største firmasammenlægning
 24. maj – S-togs strækningen Frederiksberg – Solbjerg nedlægges permanent
 28. maj - ved folkeafstemningen om Amsterdamtraktaten stemmer 55.1% for og 44.9% imod
 30. maj – Jordskælv i Afghanistan, mindst 4.000 personer omkommer
 30. maj - Pakistan gennemfører to atombombesprængninger
 Juni
 3. juni – Eschede-ulykken – 101 personer omkommer ved denne jernbaneulykke i Tyskland
 3. juni - to lærere afskediges fra Dalumskolen i Odense, da de nægter at undervise muslimske piger, som bærer tørklæde
 9. juni - forhenværende finansminister Henning Dyremose udnævnes til administrerende direktør for Tele Danmark
 14. juni – åbning af Storebæltsbroen – togene havde allerede kørt et år i tunnelen
 24. juni - de danske myndigheder beder tyskerne foretage strafforfølgning af den danskfødte SS-mand Søren Kam, der er sigtet for terrormord i 1943
 Juli
 18. juli - Sydafrikas præsident Nelson Mandela gifter sig på sin 80 års fødselsdag med Graca Marcel, enke efter Mozambiques tidligere præsident
 August
 7. august - ved to angreb med bilbomber på de amerikanske ambassader i Dar es Salaam i Tanzania og Nairobi i Kenya omkommer 224 mennesker, og omkring 4.500 såres
 15. august - Omagh-bombningen - Terrororganisationen Real IRA bringer en bilbombe til sprængning i Omagh i Nordirland og dræber 29 og sårer mere end 220 mennesker
 17. august – Der udbryder finansiel krise i Rusland
 17. august - USA's præsident Bill Clinton erkender at have haft et "upassende fysisk forhold" til praktikanten Monica Lewinsky
 20. august - USA bomber med missiler mål i både Afghanistan og Sudan. Angrebene er rettet mod formodede terroristlejre i de to lande og er en hævnaktion for angrebene 14 dage før mod de amerikanske ambassader i Kenya og Tanzania
 21. august – Færgerederiet Scandlines blev stiftet
 September
 4. september - selskabet bag søgemaskinen Google grundlægges af to studerende ved Stanford University, Larry Page og Sergey Brin
 27. september - Gerhard Schröder vinder med sit parti SPD det tyske valg til Forbundsdagen; taberen er Helmut Kohls CDU
 27. september - Kronprins Frederik åbner Københavns Lufthavns nye togstation
 Oktober
 11. oktober - om natten (til den 12. oktober) styrter et lille Cessna 402-fly ned på øen Stord mellem Bergen og Stavanger i Norge. Piloten og de otte danske passagerer omkommer alle
 27. oktober - Gerhard Schröder bliver Tysklands kansler for første gang
 29. oktober - John Glenn bliver verdens ældste astronaut, da han som 77-årig sendes op med rumfærgen Discovery. Det var anden gang John Glenn var i rummet. Første gang var i 1962
 November
 6. november - Hugo Chávez vælges til præsident for Venezuela
 7. november - den 77-årige amerikaner John Glenn vender tilbage til Jorden efter ni dage i rummet med rumfærgen ”Discovery”. 36 år tidligere var han den første amerikaner i rummet – derefter er den 77-årige senator også historiens ældste astronaut
 December
 16. december - Operation Desert Fox: USA og Storbritannien bomber udvalgte mål i Irak
 19. december - et flertal på 23 i Repræsentanternes Hus i USA vedtager at stille den demokratiske præsident Bill Clinton for en rigsret, anklaget for at have løjet under ed. Clinton havde under ed hævdet ikke at have haft et seksuelt forhold til en tidligere praktikant i Det Hvide Hus, Monica Lewinsky. Senere måtte Clinton erkende et sådant forhold
 Født
 Januar
 2. januar - Sheka Fofanah, fodboldspiller.
 2. januar - Timothy Fosu-Mensah, hollandsk fodboldspiller.
 9. januar − Christian Kudsk, dansk fodboldspiller.
 11. januar - Louisa Johnson, engelsk sanger.
 23. januar - XXXTentacion, amerikansk rapper, sanger og sangskriver (død 2018).
 23. januar − Thomas Meilstrup, dansk sanger og børneskuespiller.
 Marts
 15. marts - Mark Brink, dansk fodboldspiller.
 18. marts − Jamie-Lee Kriewitz, tysk sangerinde.
 28. marts − William Rudbeck Lindhardt, dansk skuespiller.
 31. marts − Oskar Buur, dansk fodboldspiller.
 April
 6. april − Bebiane Ivalo Kreutzmann, dansk skuespillerinde.
 6. april − Peyton List, amerikansk skuespillerinde.
 9. april – Elle Fanning, amerikansk barneskuespiller.
 17. april − Kristoffer Ajer, norsk fodboldspiller.
 Maj
 14. maj − Taruni Sachdev, indisk barneskuespiller (død 2012).
 21. maj − Gabbie Rae, amerikansk sangerinde.
 24. maj − Daisy Edgar-Jones, engelsk skuespillerinde.
 29. maj − Gavyn Bailey, amerikansk singer-songwriter.
 Juni
 5. juni − Julia Lipnitskaia, russisk kunstskøjteløber.
 15. juni − Hachim Mastour, arabisk-italiensk fodboldspiller.
 Juli
 8. juli − Jaden Smith, amerikansk skuespiller og rapper.
 24. juli – Bindi Irwin, Australsk-Amerikansk skuespillerinde og sanger.
 August
 7. august − Amanda Nildén, svensk fodboldspiller.
 8. august − Ronan Parke, engelsk sanger.
 8. august − Shawn Mendes, canadisk singer-songwriter.
 25. august – China Anne McClain, amerikansk barneskuespiller.
 25. august − Abraham Mateo, spansk singer-songwriter.
 September
 5. september − Helena Barlow, engelsk barneskuespiller.
 21. september − Tadej Pogačar, slovensk cykelrytter
 Oktober
 23. oktober − Amandla Stenberg, amerikansk skuespillerinde.
 28. oktober − Nolan Gould, amerikansk skuespiller.
 November
 2. november − Nadav Guedj, israelsk sanger.
 23. november − Bradley Steven Perry, amerikansk skuespiller.
 December
 14. december − Anders Lind, dansk bordtennisspiller.
 17. december − Martin Ødegaard, norsk fodboldspiller.
 19. december − Cisilia, dansk sangerinde.
 19. december − Frans Jeppson Wall, svensk sanger.
 22. december − G. Hannelius, amerir.
 Dødsfald
 Politik
 26. marts - Ivar Hansen bliver formand for Folketinget efter lodtrækning med Birthe Weiss
 16. april - Odenses borgmester Anker Boye vælges til formand for Kommunernes Landsforening
 Sport
 Tour de France – 1. Marco Pantani (Mercatone Uno), 2. Jan Ullrich (Deutsche Telekom), 3. Bobby Julich (Cofidis)
 1. februar – Thomas Bjørn vinder Heineken Classic på golfsportens Europa-tour
 25. marts - det danske herrelandshold i fodbold vinder 1-0 over Skotland i Ibrox Stadium
 22. april - det danske herrelandshold i fodbold taber 2-0 til Norge i Parken
 28. maj - det danske herrelandshold i fodbold taber 3-0 til Sverige i Malmø
 26. april – Thomas Bjørn vinder sin anden golfturnering i sæsonen i Open de Espana
 8. maj - Michael Laudrup meddeler, at han stopper sin fodboldkarriere efter VM i Frankrig
 20. maj - Real Madrid vinder UEFA Champions League med en sejr på 1-0 over Juventus
 24. maj - ved filmfestivalen i Cannes hædres Thomas Vinterbergs film Festen med juryens specialpris
 5. juni - det danske herrelandshold i fodbold taber 1-2 til Cameroun i Parken
 12. juni - det danske herrelandshold i fodbold vinder 1-0 over Saudi Arabien i Frankrig
 18. juni - det danske herrelandshold spiller 1-1 mod Sydafrika, ved sin første gruppekamp under VM 1998
 24. juni - det danske herrelandshold i fodbold taber 1-2 til Frankrig
 28. juni - det danske herrelandshold i fodbold vinder 4-1 over Nigeria
 3. juli - det danske herrelandshold i fodbold taber 2-3 til Brasilien og er dermed ude af VM
 12. juli - VM i fodbold: Frankrig (Guld), Brasilien (Sølv), Kroatien (Bronze)
 1. november - Finnen Mika Häkkinen bliver verdensmester i Formel 1, da han vinder sæsonens sidste Grand Prix på Suzukabanen i Japan
 Musik
 Amerikanske udgivelser
 Britney Spears: ...Baby One More Time
 Slipknot: Slipknot demo
 Soulfly: Soulfly
 Marilyn Manson: Antichrist Superstar
 System of a Down: System of a Down
 Danske udgivelser
 22. februar - tv•2: Yndlingsbabe
 10. marts - Red Warszawa: Skal Vi Lege Doktor?
 20. marts - Magtens Korridorer: Bagsiden af medaljen
 29. oktober - Diverse kunstnere: Nissekys & Stjernedrys
 3. november - Kim Larsen & Kjukken: Luft under vingerne
 Grammy Awards
 Record of the Year: Oplysning mangler
 Album of the Year: Oplysning mangler
 Song of the Year: Oplysning mangler
 Best New Artist: Oplysning mangler
 Danish Music Awards
 Årets Danske Album: Randi Laubæk – Ducks and Drakes
 Årets Danske Gruppe: Aqua
 Årets Nye Danske Navn: Aqua
 Årets Danske Sanger: Anders Blichfeldt"
 Årets Danske Hit: Aqua – "Barbie Girl"
 Melodi Grand Prix
 Dansk vinder: Ingen. (Pga Danmarks placering i 1997, blev der ikke afholdt Dansk Melodi Grand Prix
 9. maj – Israel vinder årets udgave af Eurovision Song Contest med sangen "Diva" af Dana International. Showet blev afholdt i Birmingham, England
 Andet
 30. maj – MTV Movie Awards 1998 afholdes i Santa Monica, Californien.
 Nobelprisen
 Fysik – Robert B. Laughlin, Horst L. Störmer, Daniel C. Tsui
 Kemi – Walter Kohn, John A. Pople
 Medicin – Robert F. Furchgott, Louis J. Ignarro, Ferid Murad
 Litteratur – José Saramago
 Fred – John Hume (Storbritannien) og David Trimble (Storbritannien) for deres arbejde for en fredelig løsning på konflikten i Nordirland.
 Økonomi – Amartya Sen
 Bøger
 Harry Potter og De Vises Sten af J.K. Rowling udkommer på dansk
 Juni – Harry Potter og Hemmelighedernes Kammer af J.K. Rowling bliver udgivet på engelsk
 Film
 8. marts − 4th Screen Actors Guild Awards afholdes
 19. marts − Filmen Fucking Åmål får premiere i Danmark
 23. marts − James Camerons film Titanic får 11 Oscars ved prisuddelingen i Hollywood og tangerer dermed Ben Hur fra 1959
 Premierer
 Danske film
 16. januar − H.C. Andersen og den skæve skygge
 30. januar − Lysets hjerte
 6. februar − Når mor kommer hjem
 20. februar − Motello
 20. marts − Baby Doom
 27. marts − Forbudt for børn
 7. maj − Vildspor
 19. juni − Festen
 17. juli − Idioterne
 14. august − Mimi og madammerne
 28. august − Skyggen
 4. september − I Wonder Who's Kissing You Now?
 18. september − Den blå munk
 9. oktober − Albert
 4. december − Nattens engel
 18. december − Olsen-bandens sidste stik
 Referencer
 Eksterne henvisninger
 98
 Artikler om enkelte år


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 |
 52011PC0398
 Návrh NAŘÍZENÍ RADY kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 /* KOM/2011/0398 v konečném znění - 2011/0177 (APP) */
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.
 SOUVISLOSTI NÁVRHU
 1.1.
 Smluvní základ
 Článek 312 Smlouvy o fungování Evropské
 unie (dále jen „Smlouva“) uvádí, že víceletý finanční rámec se stanoví
 jednomyslně přijatým nařízením Rady. Finanční rámec stanoví
 výši ročních stropů prostředků na závazky podle kategorie
 výdajů a ročních stropů prostředků na platby a stanoví
 jakákoli další ustanovení, která jsou účelná pro hladký průběh
 ročního rozpočtového procesu.
 První víceletý finanční rámec spolu s
 ustanoveními o interinstitucionální spolupráci a rozpočtové kázni byl
 přijat před více než dvaceti lety[1].
 Tento a následující finanční rámce umožnily značně zkvalitnit a
 usnadnit roční rozpočtový proces a spolupráci mezi orgány a
 současně posílit rozpočtovou kázeň.
 Tím, že Smlouva vnesla víceletý finanční
 rámec do primárního práva Unie, uznala jeho význam jako základního kamene
 rozpočtové architektury Evropské unie.
 Na stávajícím víceletém finančním rámci
 na roky 2007 až 2013 se orgány dohodly v květnu 2006 a je stanoven v rámci
 interinstitucionální dohody o rozpočtové kázni a řádném
 finančním řízení[2]
 (dále jen „stávající interinstitucionální dohoda“).
 Za účelem provedení ustanovení nové
 Smlouvy předložila Komise dne 3. března 2010 návrh nařízení
 Rady, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2007–2013, a
 návrh nařízení Rady o interinstitucionální dohodě o spolupráci v
 rozpočtových záležitostech[3]
 (dále jen „návrhy z března 2010“). Tyto dva návrhy po svém přijetí
 nahradí stávající interinstitucionální dohodu a uvedou ustanovení
 finančního rámce na roky 2007–2013 i ustanovení o spolupráci orgánů v
 rozpočtovém procesu do souladu se Smlouvou. Ustanovení stávající
 interinstitucionální dohody, které Smlouva nezrušila, zůstávají zatím v
 platnosti.
 Tato důvodová zpráva pojednává o nových
 prvcích oproti návrhům z března 2010, tedy jak oproti návrhu
 nařízení, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období
 2014–2020 (dále jen „nařízení o VFR“), tak oproti návrhu
 interinstitucionální dohody o spolupráci v rozpočtových záležitostech a o
 řádném finančním řízení (dále jen „návrh interinstitucionální
 dohody“). V důvodové zprávě k návrhu nařízení, kterým se stanoví
 víceletý finanční rámec na období 2007 až 2013 ze dne 3. března 2010
 je obsaženo zdůvodnění změn, které vyplynuly ze
 skutečnosti, že Smlouva vstoupila v platnost, a není třeba jej zde
 opakovat.
 1.2.
 Nová ustanovení navrhovaná pro finanční rámec
 na roky 2014–2020
 1.2.1.
 Hlavní politické směrnice
 Návrh nařízení o VFR představuje
 spolu s návrhem interinstitucionální dohody provedení sdělení Komise
 „Rozpočet pro Evropu 2020“ přijatého dne 29. června 2011 do
 právní podoby[4].
 Doplní jej návrh, kterým se mění návrh nařízení Komise o
 finančních pravidlech použitelných na roční rozpočet Unie s
 cílem zavést do života několik nových ustanovení, jež jsou součástí
 balíku návrhu pro finanční rámec na roky 2014–2020.
 Sdělení načrtlo základní
 architekturu a prvky stávajících návrhů, např. trvání, strukturu
 odrážející strategii Evropa 2020, potřebu větší flexibility a
 předpokládané částky pro samotný finanční rámec.
 1.2.2.
 Flexibilita
 I když se zaměřuje na zajištění
 rozpočtové kázně, finanční rámec musí zároveň poskytovat
 přiměřenou míru flexibility, která umožní účinné
 přidělování zdrojů a rychlou reakci Unie na nepředvídané
 okolnosti.
 Na stupeň flexibility či rigidity
 finančního rámce má vliv řada parametrů, například délka
 období pokrytého finančním rámcem, počet a nastavení výdajových
 položek, podíl výdajů EU předem přidělených pro
 členské státy a regiony nebo předem určených „referenčními
 částkami“ v předpisech přijatých postupem spolurozhodování,
 rozpětí v rámci výdajového stropu a rozpětí mezi stropy
 finančního rámce a stropem vlastních zdrojů. Komise vzala tyto
 věci v úvahu při zpracovávání svých návrhů pro příští
 finanční rámec.
 Nedávno nabyté zkušenosti však ukázaly novou kvalitu
 výzev, které přinášejí nepředvídané události s globálními dopady. Od
 samého začátku stávajícího finančního rámce bylo nutno mobilizovat
 všechna existující ustanovení umožňující flexibilitu, včetně
 mnoha revizí samotného rámce. Unie bude stále více vystavována
 účinkům globalizace hospodářství a společnosti, změn
 klimatu, energetické závislosti, migračních tlaků a dalších
 globálních výzev, a to většinou v těch oblastech, kde Lisabonská
 smlouva posílila odpovědnost a úlohu Unie.
 Najít správnou rovnováhu mezi přísnou
 rozpočtovou kázní a předvídatelností výdajů na jedné straně
 a flexibilitou, kterou Unie potřebuje k reagování na nepředvídané
 výzvy na druhé straně, to bude vždy obtížný politický úkol. Na základě
 svého hodnocení fungování stávající interinstitucionální dohody[5] a vycházeje z dalších úvah v souvislosti s
 přezkumem rozpočtu[6]
 navrhuje Komise omezená avšak cílená vylepšení stávajících ustanovení
 umožňujících flexibilitu:
 1.
 Zaprvé, široké a pravidelné využívání nástroje
 flexibility a rezervy na pomoc při mimořádných událostech (EAR)
 během stávajícího finančního rámce prokázalo svou nezbytnost. Ze
 zkušeností s řízením zejména vnější akce v několika posledních
 letech vyplývá, že EU musela těžkopádně využívat různé nástroje
 (jako je rezerva na mimořádné události, nástroj stability,
 nepřidělené rezervy a nástroj pružnosti) k řešení mezinárodního
 vývoje a nových výzev.
 Proto se jak pro nástroj pružnosti, tak pro
 rezervu na mimořádné události navrhuje zvýšení maximálních částek
 disponibilních pro jednotlivé roky. Dále se prodlužuje možnost použít
 nevyčerpanou část maximálních ročních částek v
 následujících rozpočtových letech až do roku n+3 u nástroje pružnosti a
 nově až n+1 u rezervy na pomoc při mimořádných událostech (v
 posledně uvedeném případě s podmínkou existence ustanovení ve
 finančním nařízení). Rozšiřuje se působnost rezervy na
 pomoc při mimořádných událostech i na situace, kdy vzniká velký tlak
 na vnějších hranicích Unie v důsledku migračních toků.
 Mělo by to umožnit, aby oba tyto nástroje
 více přispívaly k urychlené reakci Unie na neočekávané situace
 omezeného rozsahu.
 2.
 Za druhé, i když Fond solidarity Evropské unie a
 Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (EFG) prokázaly svou
 užitečnost, maximální roční částka, kterou stávající
 finanční rámec předpokládal pro EFG (500 milionů EUR) nebyla
 nikdy vyčerpána. Navrhuje se mírné snížení použitelné částky na 429
 milionů EUR, zjednodušení postupu při financování a uvolňování
 pomoci a rozšíření působnosti fondu tak, aby pomohl mírnit také
 dopady globalizace na zemědělce.
 3.
 Zatřetí, navrhuje se rozšířit možnost
 odchýlit se od orientačních částek v programech schvalovaných v rámci
 postupu spolurozhodování z 5 % na 10 %, a tím zvýšit flexibilitu v
 jednotlivých položkách.
 4.
 Začtvrté, Komise navrhne nové ustanovení ve
 finančním nařízení s cílem posílit flexibilitu u projektů
 financovaných podle nově zřízeného nástroje pro rozvoj
 infrastruktury.
 Kvůli své povaze si tyto infrastrukturální
 projekty vyžádají v mnoha případech složitá zadávací řízení. Za
 těchto okolností mohou i nevelká zpoždění způsobit ztrátu
 ročních prostředků na závazky a oslabit životaschopnost
 těchto projektů, a tím i politické odhodlání Unie modernizovat své
 dopravní, energetické a telekomunikační sítě a infrastrukturu. Aby se
 tomu předešlo, mělo by finanční nařízení umožnit
 automatický převod do dalšího rozpočtového roku prostředků
 na závazky nevyužité ke konci rozpočtového roku u projektů
 financovaných podle nástroje pro rozvoj infrastruktury.
 5.
 Zapáté, vzhledem k citlivosti
 zemědělského odvětví vůči velkým krizím se navrhuje
 zřídit novou zvláštní rezervu na krize v zemědělství ve výši 500
 milionů EUR, které se budou čerpat nad rámec stropů
 finančního rámce. Postup pro uvolňování této rezervy odpovídá
 postupu, který platí pro rezervu na pomoc při mimořádných událostech.
 Podrobná pravidla způsobilosti k pomoci z této rezervy stanoví samostatný
 právní akt.
 6.
 Za poslední, k řešení nepředvídaných
 okolností se silným finančním dopadem bude nadále potřeba revidovat
 finanční rámec. V zájmu podobné úrovně flexibility, jaká je ve
 stávající interinstitucionální dohodě, se navrhuje „bezpečnostní
 rezerva“, kterou by bylo možno uvolnit nad stropy finančního rámce v rámci
 limitu 0,03 % HND EU stejným postupem, jaký určuje bod 22 stávající
 interinstitucionální dohody.
 Ustanovení o flexibilitě navržená v
 nařízení o víceletém finančním rámci a předloze
 interinstitucionální dohody se řídí návrhy z března 2010: Článek
 2 nařízení počítá s možností uvolňovat částky zvláštních
 nástrojů mimo finanční rámec a nad stropy stanovené finančním
 rámcem. Ustanovení samotných nástrojů, jejich částky a postup
 uvolňování prostředků jsou začleněny do
 interinstitucionální dohody. Tím je zajištěna procesní jednota a úloha
 obou složek rozpočtového orgánu (viz body 10 až 15 předlohy interinstitucionální
 dohody).
 1.2.3.
 Zvláštní ustanovení o zárukách
 Bude-li třeba z rozpočtu Unie
 splatit zaručenou půjčku poskytnutou ze systému podpory platební
 bilance („BoP“) nebo z evropského mechanismu finanční stabilizace
 („EFSM“), nařízení č. 1150/2000 předpokládá možnost stanovit
 dodatečné vlastní zdroje s cílem dostát právním závazkům
 rozpočtu EU. Po této hotovostní transakci by musela následovat
 rozpočtová transakce, tj. předložení opravného rozpočtu. Opravný
 rozpočet musí dodržovat stropy VFR. Vzhledem k částkám , jichž se to
 týká (zaručené půjčky z EFSM a BoP) by to téměř
 jistě vyžadovalo revizi VFR.
 Je velmi nepravděpodobné, že k takové
 situaci někdy dojde, ale v zájmu vyhnutí se jakýmkoli potížím se navrhuje
 začlenit do nařízení o VFR ustanovení, které vyloučí takový
 potenciální výdaj z finančního rámce (tj. nastane-li potřeba, budou
 se částky čerpat nad rámec stropů finančního rámce).
 Příslušný strop, který omezuje schopnost
 Unie garantovat půjčky z rozpočtu Unie, je stropem vlastních
 zdrojů, nikoli stropem VFR. Požadavek revize VFR v případě
 aktivace této záruky by totiž šel zdánlivě proti záměrům
 zákonodárce.
 1.2.4.
 Příspěvek k financování projektů
 velkého rozsahu
 Charakteristika velkých technologických
 rozvojových programů založených na infrastrukturálních projektech velkého
 rozsahu, jmenovitě evropských programů pro družicovou navigaci EGNOS
 a Galileo vyžadují zvláštní ustanovení zaměřená na účelové
 vázání částek odpovídajících příspěvku z rozpočtu Unie. Na
 základě zkušeností nabytých během trvání finančního rámce na
 roky 2007–2013 se objevila potřeba těchto nových ustanovení s cílem
 zajistit řádný vývoj výdajů Unie i v zájmu hladkého ročního
 rozpočtového procesu.
 Právní předpisy týkající se výše
 zmíněných programů budou ve shodě s finančními ustanoveními
 stávajícího nařízení.
 2.
 PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
 2.1.
 Nařízení o víceletém finančním rámci
 Článek 1
 Článek 1 stanoví trvání finančního
 rámce a odkazuje na přílohu s tabulkou finančního rámce.
 Článek 2 – Shoda se stropy VFR
 V čl. 2 odst. 1 jsou definovány
 roční stropy výdajů a stanovena povinnost orgánů respektovat
 tyto stropy během rozpočtového procesu v souladu
 s ustanoveními Smlouvy.
 Druhý odstavec zavádí možnost
 překročit stropy, je-li to nezbytné z důvodu mobilizace
 nástrojů, které nejsou ve finančním rámci zahrnuty. Rezerva na
 pomoc při mimořádných událostech, Fond solidarity, nástroj pružnosti,
 Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci a nově
 vytvořená rezerva pro krize v zemědělství a bezpečnostní
 rezerva jsou definovány v bodech 10 až 15 předlohy interinstitucionální
 dohody. Nejsou zahrnuty do finančního rámce a zajišťují, aby
 financování mohlo v případě potřeby za mimořádných
 okolností překročit stropy finančního rámce. Tyto nástroje
 zvyšují flexibilitu finančního rámce a jsou mobilizovány
 společně oběma složkami rozpočtového orgánu. Aby bylo možno
 zachovat současnou míru flexibility a úlohu orgánů při
 mobilizaci těchto nástrojů, zahrnují se do předlohy
 interinstitucionální dohody ustanovení, jimiž se tyto nástroje řídí.
 Třetí odstavec vyjímá z povinnosti dodržovat
 stropy finančního rámce, a tudíž i z potřeby revidovat VFR, v
 případě postupu pro mobilizaci z rozpočtu EU záruk za
 půjčky poskytnuté ze systému podpory platební bilance a z evropského
 mechanismu finanční stabilizace. Příslušný strop, který je třeba
 dodržet, je strop vlastních zdrojů.
 Článek
 3 - Dodržování stropu vlastních zdrojů
 Ve srovnání s návrhem z března 2010 se
 navrhuje změna tohoto článku – výslovná zmínka, že využití
 nástrojů, které lze mobilizovat mimo finanční rámec a využití záruk
 za půjčky kryté rozpočtem Unie podle nařízení (ES) č.
 332/2002 nebo podle nařízení (EU) č. 407/2010 musí také respektovat
 strop vlastních zdrojů.
 Článek 4 – technická úprava
 finančního rámce
 Finanční rámec je uveden v cenách roku
 2011. Postup jeho technické úpravy i 2% deflátor je zachován. V ustanovení
 odst. 1 písm. c) se objevuje nový prvek – absolutní částka
 bezpečnostní rezervy na úrovni 0,03 % HND EU, tak jak je definována v
 bodě 15 předlohy interinstitucionální dohody.
 Článek 5 - Úpravy
 přídělů na politiku soudržnosti
 Tento článek přejímá text bodu 17
 stávající interinstitucionální dohody a článku 5 návrhu z března
 2010. Zavedené změny odrážejí načasování finančního rámce
 2014–2020 a změnu struktury finančního rámce.
 Článek
 6 – úpravy související s prováděním
 Tento článek, který stanoví pravidla pro
 úpravy související s prováděním, odpovídá bodu 18 stávající
 interinstitucionální dohody. Nezavádějí se žádné změny oproti návrhu
 z března 2010.
 Článek 7 – úprava strukturální
 fondů, Fondu soudržnosti, Fondu rozvoje venkova a Evropského
 rybářského fondu
 Tento článek přejímá text bodu 48
 stávající interinstitucionální dohody. Příprava právního základu a poté
 programových dokumentů trvá obvykle dost dlouho, a proto je třeba
 počítat s pozdním přijetím právních textů nebo programů.
 Článek 8 – úprava týkající se
 nadměrného schodku veřejných financí
 Tento článek, který stanoví pravidla pro
 úpravy související s nadměrným schodkem veřejných financí,
 přejímá text bodu 20 stávající interinstitucionální dohody. Oproti návrhu
 z března 2010 nedoznal žádné změny.
 Článek 9 – revize finančního
 rámce
 Znění tohoto článku odpovídá
 bodům 21 až 23 stávající interinstitucionální dohody a článku 8
 návrhu z března 2010. Bylo provedeno několik změn: 1. obecné
 pravidlo týkající se načasování návrhu na revizi, které bylo obsaženo v
 čl. 8 odst. 2 návrhu z března 2010, bylo vypuštěno, protože
 neodpovídalo stávající praxi vzhledem k potřebě řešit
 nepředvídané okolnosti v době jejich vzniku; 2. možnost přizpůsobovat
 finanční rámec kvalifikovanou většinou, jak bylo navrženo v čl.
 8 odst. 3) návrhu z března 2010, byla vypuštěna (vzhledem k
 navrhnutému rozšíření nástrojů umožňujících flexibilitu,
 včetně zavedení bezpečnostní rezervy); 3. byl doplněn nový
 odstavec, kde se konkrétně stanoví, která z úprav finančního rámce, s
 nimiž se počítá v jiných článcích, se má také považovat za revizi
 finančního rámce.
 Článek 10 – úpravy finančního
 rámce v případě revize Smlouvy
 Tento článek, který stanoví pravidla pro
 úpravy související s revizí Smlouvy, přejímá text bodu 4 stávající
 interinstitucionální dohody a odpovídá článku 9 návrhu z března 2010.
 Článek 11 – úprava finančního
 rámce v případě rozšíření
 Tento článek přejímá text bodu 29
 stávající interinstitucionální dohody a článku 11 návrhu z března
 2010.
 Zavádí se nový odstavec s konkrétním odkazem
 na možné komplexní urovnání kyperského problému během období, na které se
 vztahuje tento finanční rámec.
 Článek 12 – interinstitucionální
 spolupráce v rozpočtovém procesu
 Ustanovení tohoto článku odpovídají návrhu
 z března 2010. Obecná pravidla spolupráce v rozpočtovém procesu jsou
 začleněna do nařízení o VFR a podrobnější ustanovení
 obsahují předloha interinstitucionální dohody a její příloha.
 Článek 13 - financování společné
 zahraniční a bezpečnostní politiky (SZBP)
 Zachovává se ustanovení z návrhu z března
 2010 s výjimkou určení minimální částky pro SZBP.
 Článek 14 – příspěvek k
 financování projektů velkého rozsahu
 Velké programy technologického vývoje založené
 na infrastrukturálních projektech velkého rozsahu, jmenovitě evropské
 programy pro družicovou navigaci EGNOS a Galileo, vyžadují zvláštní ustanovení.
 Tato ustanovení jsou zdůvodněna specifickými rysy těchto
 projektů, tj. jejich trváním, které značně přesahuje víceletý
 finanční rámec, projektovými riziky, kvůli nimž může dojít k
 značnému překročení nákladů, omezené nebo nulové
 účasti soukromého kapitálu a neschopností nebo jen nízké schopnosti jejich
 komerčního využití přinést zisk v krátkodobém až střednědobém
 měřítku.
 Navrhované ustanovení proto předpokládá
 účelové vázání disponibilní částky pro evropské programy pro
 družicovou navigaci EGNOS a Galileo ve finančním rámci na léta 2014–2020.
 Článek 15 – hodnocení provádění
 finančního rámce v polovině období
 Zavádí se nové ustanovení, které stanoví
 čas pro hodnocení fungování finančního rámce v polovině období.
 Podobné ustanovení bylo začleněno do stávající interinstitucionální
 dohody ( bod 7 a prohlášení č. 1).
 Článek 16 – přechod k dalšímu
 finančnímu rámci
 V tomto článku je stanovena povinnost
 Komise předložit nový finanční rámec před 1. lednem 2018, tj.
 tři roky před skončením finančního rámce.
 V druhém odstavci jsou připomenuta
 pravidla pro případ, že do konce finančního rámce, na který se
 vztahuje nařízení, nebude dohodnut nový finanční rámec.
 Článek 17
 Závěrečný článek nařízení
 o víceletém finančním rámci stanoví datum, kdy nařízení vstupuje v
 platnost. Interinstitucionální dohoda by měla vstoupit v platnost ve
 stejný den, protože oba tyto právní texty se vzájemně doplňují.
 2.2.
 Interinstitucionální dohoda o spolupráci v
 rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení
 Úvod – body 1 až 6 předlohy
 interinstitucionální dohody
 Úvodní část předlohy
 interinstitucionální dohody uvádí odkaz na Smlouvu (článek 295), závazný
 charakter této dohody, její soudržnost s dalšími právními předpisy
 souvisejícími s víceletým finančním rámcem a rozpočtovým procesem,
 popisuje strukturu dohody a stanoví datum jejího vstupu v platnost (stejné jako
 datum platnosti nařízení o VFR).
 Přejímá znění bodů 1 až 6
 návrhu z března 2010.
 Část
 I – ustanovení týkající se finančního rámce a zvláštních
 nástrojů, které nejsou zahrnuty do finančního rámce
 A. Ustanovení týkající se finančního
 rámce
 Bod 7 se týká pravidel pro předkládání
 informací o operacích nezahrnutých do rozpočtu (tj. Evropský
 rozvojový fond) a o vývoji různých kategorií vlastních zdrojů. Praxe
 poskytování těchto údajů se zachovává, ale navrhuje se, aby již
 nebyly předkládány při technické úpravě finančního rámce,
 nýbrž v dokumentech doplňujících návrh rozpočtu, kde je jejich
 zařazení logičtější. Doba předložení údajů
 zůstává prakticky stejná (konec dubna / počátek
 května). Tato změna je již obsažena v návrhu z března 2010.
 Bod 8 nové interinstitucionální dohody se týká
 rozpětí pod příslušnými stropy. Nařízení o víceletém finančním
 rámci stanoví stropy pro všechny okruhy, které musí být, jak požaduje Smlouva,
 během každého ročního rozpočtového procesu dodrženy. Praxe za
 účelem zajištění pokud možno dostatečného rozpětí pod
 příslušnými stropy by však měla být zachována. Představuje totiž
 prvek interinstitucionální spolupráce a dobré vůle orgánů
 v rozpočtovém procesu a jako taková do interinstitucionální dohody
 patří. Toto ustanovení je zachováno beze změny ve srovnání se
 současnou praxí i s návrhem z března 2010.
 Bod 9 počítá s tím, že prognóza
 prostředků na platby po roku 2020 bude aktualizována ve čtvrtém
 roku finančního rámce, což je v souladu se současnou praxí i s
 návrhem z března 2010.
 B. Ustanovení týkající se zvláštních
 nástrojů nezahrnutých do finančního rámce
 Stávající nástroje, které nejsou zahrnuty do
 finančního rámce (rezerva na pomoc při mimořádných událostech,
 Fond solidarity, nástroj pružnosti a Evropský fond pro přizpůsobení
 se globalizaci) jsou v interinstitucionální dohodě zachovány.
 Nařízení o víceletém finančním rámci v článku 2 uvádí
 možnost tyto nástroje mobilizovat, pokud je to nezbytné, nad stropy stanovené
 finančním rámcem. Rozdělení těchto ustanovení mezi dva
 předpisy odpovídá logice, která byla představena v návrzích z
 března 2010.
 Změny oproti návrhu z března 2010
 sestávají ze zvýšení částek pro nástroj pružnosti a pro rezervu na pomoc
 při mimořádných událostech, ze snížení částky pro Evropský fond
 pro přizpůsobení se globalizaci, ze zavedení možnosti využít
 nečerpané části roční částky, které jsou k dispozici v
 rezervě na pomoc při mimořádných událostech (EAR) do konce roku
 n+1, s podmínkou začlenění příslušného ustanovení do
 finančního nařízení, dále z rozšíření její působnosti také
 na situace, kdy vzniká zvláštní tlak na vnějších hranicích Unie kvůli
 migračním tokům, z prodloužení této možnosti u nástroje pružnosti z
 roku n+2 na rok n+3 a ze zrušení ustanovení, která omezují roční
 částky, které jsou k dispozici v Evropském fondu pro
 přizpůsobení se globalizaci (EGF), z umožnění disponovat s
 nečerpanými částkami a částkami ze zrušených závazků za
 předchozí dva roky a z rozšíření jeho působnosti na
 zmírnění dopadů globalizace na zemědělce. Všechny
 částky jsou uvedeny v cenách roku 2011, aby se zajistil soulad s celkovou
 prezentací finančního rámce. Ve srovnání se současnou praxí jsou
 zjednodušeny postupy uvolňování prostředků.
 Navrhuje se nová rezerva na velké krize v
 zemědělství. Podrobná pravidla způsobilosti k pomoci z této
 rezervy stanoví samostatná právní úprava. Interinstitucionální dohoda vymezuje
 částku a pravidla jejího čerpání.
 Navrhuje se nový nástroj mimo finanční
 rámec – „bezpečnostní rezerva“. Znění v podstatě odpovídá
 ustanovením, která přijala Rada ve svém postoji z 18. ledna 2011 k
 návrhům z března 2010. Rozdělení ustanovení o bezpečnostní
 rezervě nicméně odpovídá logice návrhů z března 2010, tj. v
 interinstitucionální dohodě se zachovávají všechna ustanovení týkající se
 zvláštních nástrojů mimo finanční rámec.
 Část
 II – zdokonalení spolupráce mezi orgány během rozpočtového
 procesu
 A. Postup spolupráce mezi orgány
 V zájmu shody s novým rozpočtovým
 procesem, který zavedla Smlouva, byla výrazně pozměněna
 ustanovení o spolupráci mezi orgány v rozpočtovém procesu ve srovnání se
 současnými pravidly. Jak bylo navrhováno v březnu 2010, všechna
 ustanovení jsou začleněna do přílohy interinstitucionální
 dohody.
 Ustanovení začleněná do přílohy
 odpovídají návrhu z března 2010, ale zahrnují změny odsouhlasené od
 té doby v prohlášeních orgánů.
 B. Začleňování finančních
 ustanovení do legislativních aktů
 Ustanovení současné interinstitucionální
 dohody, a tudíž i návrhu z března 2010, jsou zachována. Možnost odchýlit
 se od částek uvedených v právních aktech se zvyšuje 5 % na 10 %
 s cílem posílit flexibilitu v rámci okruhů. Toto ustanovení se nepoužije
 na částku, která byla předem přidělena členským
 státům na celé období trvání finančního rámce a nově ani na
 projekty velkého rozsahu definované v článku 13 nařízení o VFR.
 C. Výdaje související s dohodami o rybolovu
 Navrhuje se sladit ustanovení stávající
 interinstitucionální dohody týkající se výdajů souvisejících
 s dohodami o rybolovu s novými rozpočtovými pravidly. Navrhovaná
 změna ve znění odráží ty části stávajícího textu, které jsou
 stále relevantní a které souvisejí čistě s dobrou spoluprací a
 informováním orgánů o vývoji. Ustanovení odpovídají návrhu z března
 2010, žádné změny nebyly považovány za nutné.
 D. Financování společné
 zahraniční a bezpečnostní politiky
 Ustanovení odpovídají návrhu z března
 2010, žádné změny nebyly považovány za nutné.
 E. Zapojení orgánů do řízení
 Evropského rozvojového fondu
 V zájmu lepší parlamentní kontroly nad
 Evropským rozvojovým fondem (ERF) a v zájmu jeho přiblížení pravidlům
 rozvojové spolupráce financované z rozpočtu Unie se navrhuje nové
 ustanovení o dialogu s Evropským parlamentem o programových dokumentech, které
 mají být financovány z ERF.
 F. Spolupráce orgánů v
 rozpočtovém procesu ve věci správních výdajů
 Zavádí se nové ustanovení s cílem zajistit,
 aby se orgány již v počáteční fázi rozpočtového procesu
 (lhůta je uvedena v příloze) dohodly na tom, jak se budou podílet na
 správních výdajích; roční kolísání úrovně správních výdajů by u
 každého orgánu mělo také odrážet rozpočtový dopad změn
 ustanovení služebních řádů a dopad postupně se snižujícího stavu
 zaměstnanců všech orgánů, institucí a agentur o 5 % v
 letech 2013 až 2018.
 Část III – řádné finanční
 řízení finančních prostředků EU
 Tato část přejímá změní návrhu
 z března 2010 o finančním programování (s několika málo
 úpravami, které znění přiblížily současné praxi), a o agenturách
 a evropských školách (přidána úprava, že se má postupovat podle stejných
 pravidel jako při zřizování nové agentury i při změně
 příslušného právního aktu nebo při změně úkolů
 agentury a upřesněny podrobnosti o posouzení dopadu, které provede
 Komise před podáním návrhu na zřízení nové agentury nebo nové
 evropské školy. ).
 Odsek o nových nebo novátorských
 finančních nástrojích už není nutný, jelikož finanční nařízení
 bude obsahovat novou hlavu zcela věnovanou finančním nástrojům a
 s podrobnými pravidly pro podávání zpráv o těchto nástrojích.
 2011/0177 (APP)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ RADY
 kterým se stanoví víceletý finanční
 rámec na období 2014–2020
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
 unie, a zejména na článek 312 této smlouvy, a ve spojení se Smlouvou
 o založení Evropského společenství pro atomovou energii, a zejména s
 článkem 106a této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise[7],
 s ohledem na souhlas Evropského parlamentu[8],
 po postoupení návrhu legislativního aktu
 vnitrostátním parlamentům,
 v souladu se zvláštním legislativním postupem,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Roční stropy prostředků na závazky v
 jednotlivých kategoriích výdajů a roční stropy prostředků
 na platby stanovené tímto nařízením musí dodržovat stropy stanovené pro
 závazky a vlastní zdroje v [rozhodnutí Rady XXXX/XX/EU, Euratom].
 (2)
 Vzhledem k potřebě vhodné úrovně
 předvídatelnosti při přípravě a provádění
 střednědobých investic, měla by být platnost finančního
 rámce stanovena na sedm let počínaje 1. lednem 2014, s hodnocením
 provádění finančního rámce v polovině období. Výsledek tohoto
 hodnocení by se měl zohlednit v průběhu posledních třech
 let platnosti finančního rámce.
 (3)
 Zvláštní nástroje, jako je rezerva na pomoc
 při mimořádných událostech, Fond solidarity Evropské unie, nástroj
 pružnosti, Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci, rezerva na
 krize v zemědělství a bezpečnostní rezerva, jsou nezbytné
 k tomu, aby Unie byla schopna reagovat na zvláštní nepředvídané
 okolnosti, nebo k financování jasně vymezených výdajů, které by nebylo
 možno financovat v rámci dostupných stropů pro jeden nebo více okruhů
 stanovených ve finančním rámci. Proto jsou nezbytná zvláštní ustanovení, v
 nichž by se počítalo s možností zapsat do rozpočtu prostředky na
 závazky přesahující stropy stanovené ve finančním rámci, pokud je
 nezbytné využít zvláštních nástrojů.
 (4)
 Bude-li nutné mobilizovat záruky z rozpočtu
 Unie za půjčky poskytnuté ze systému podpory platební bilance nebo z
 evropského mechanismu finanční stabilizace, které jsou uvedeny v
 nařízení Rady (ES) č. 332/2002 ze dne 18. února 2002, kterým se
 zavádí systém střednědobé finanční pomoci platebním bilancím
 členských států[9] a v
 nařízení Rady (EU) č. 407/2010 ze dne 11. května 2010 o
 zavedení evropského mechanismu finanční stabilizace[10], měla by se potřebná částka
 čerpat nad rámec stropů prostředků na závazky a
 prostředků na platby ve finančním rámci a současně by
 se měl respektovat strop vlastních zdrojů.
 (5)
 Finanční rámec by měl být stanoven na
 základě cen z roku 2011. Rovněž by měla být stanovena pravidla
 pro technické úpravy finančního rámce za účelem přepočtu
 stropů a disponibilních rozpětí.
 (6)
 Finanční rámec by neměl brát v úvahu
 položky rozpočtu financované účelově vázanými příjmy ve
 smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. [xxx/201x],
 kterým se stanoví finanční pravidla pro roční rozpočet Evropské
 unie[11].
 (7)
 Je třeba stanovit pravidla pro další situace,
 které mohou vyžadovat úpravy finančního rámce. Tyto úpravy mohou souviset
 s plněním rozpočtu, nadměrným schodkem veřejných
 financí, revizí Smluv, rozšířením nebo zpožděným přijetím nových
 předpisů upravujících některé oblasti politiky.
 (8)
 Příděly jednotlivých států na
 Soudržnost pro růst a zaměstnanost se určují na základě
 prognózy hrubého domácího produktu (dále jen „HDP“) z jara 2011. Vzhledem k
 nejisté přesnosti prognóz a dopadu na členské státy, které mají
 omezení odvodů z HDP, by se mělo v polovině období provést
 posouzení, aby se porovnal předpovídaný a skutečný HDP a dopad na
 příděly. V případě, že se HDP na roky 2014–2016 budou od
 prognózy z roku 2011 odchylovat o více než +/- 5 %, bude dotčeným
 členským státům třeba upravit příděly na roky
 2018–2020. Je třeba stanovit pravidla této úpravy.
 (9)
 Finanční rámec bude možná třeba revidovat
 v případě nepředvídaných okolností, s nimiž nebude možné se
 vypořádat v rámci stanovených stropů finančního rámce. Proto je
 nutné počítat v takových případech s revizí finančního rámce.
 (10)
 Je nezbytné stanovit obecná pravidla pro spolupráci
 mezi orgány během rozpočtového procesu.
 (11)
 Pro hladký průběh rozpočtového
 procesu je nezbytné stanovit základní pravidla pro rozpočtování
 výdajů na společnou zahraniční a bezpečností politiku
 a celkovou částku pro období, na něž se finanční rámec
 vztahuje.
 (12)
 Podrobná pravidla týkající se spolupráce mezi
 orgány během rozpočtového procesu a rozpočtování výdajů na
 společnou zahraniční a bezpečností politiku jsou stanoveny v
 interinstitucionální dohodě mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o
 spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním
 řízení ze dne [...] 201x[12].
 (13)
 Zvláštní pravidla jsou nezbytná také pro úpravu
 infrastrukturálních projektů velkého rozsahu, jejichž trvání sahá daleko
 za období, na něž se vztahuje finanční rámec. Je nutné stanovit
 maximální částky příspěvků na tyto projekty z rozpočtu
 Unie. Takové požadavky by neměly mít vliv na jiné projekty financované z
 rozpočtu Unie.
 (14)
 Komise by měla předložit návrh nového
 víceletého finančního rámce před 1. lednem 2018, aby
 orgánům umožnila jeho přijetí v dostatečném časovém
 předstihu před začátkem následujícího finančního rámce.
 Finanční rámec stanovený v tomto nařízení by měl být nadále
 použitelný, nebude-li nařízení o novém finančním rámci přijato
 před koncem období finančního rámce stanoveného v tomto
 nařízení,
 PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
 Článek 1
 Víceletý
 finanční rámec
 Víceletý finanční rámec na období 2014 až
 2020 (dále jen „finanční rámec“) je obsažen v příloze.
 Článek 2
 Dodržování
 stropů finančního rámce
 1.
 Evropský parlament, Rada a Komise dodrží roční
 stropy výdajů stanovené ve finančním rámci během každého
 rozpočtového procesu a při plnění rozpočtu v daném
 rozpočtovém roce.
 2.
 Prostředky na závazky mohou být zapsány do
 rozpočtu nad stropy příslušných okruhů stanovených ve
 finančním rámci, pokud je nezbytné využít prostředky z rezervy na
 pomoc při mimořádných událostech, Fondu solidarity Evropské unie,
 nástroje pružnosti, Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci,
 rezervy na krize v zemědělství nebo bezpečnostní rezervy v
 souladu s nařízením Rady (ES) č. 2012/2002[13],
 nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1927/2006[14],
 nařízením Evropského parlamentu a Rady č. 201x[15] a
 interinstitucionální dohodou ze dne [...] 201x. o spolupráci v rozpočtových
 záležitostech a řádném finančním řízení a (dále jen
 „interinstitucionální dohoda“).
 3.
 Bude-li třeba použít záruku z rozpočtu
 Unie za půjčku podle nařízení (ES) č. 332/2002 nebo
 podle nařízení (EU) č. 407/2010, stane se tak nad rámec
 stropů stanovených ve finančním rámci.
 Článek 3
 Dodržování
 stropu vlastních zdrojů
 1. Pro každý rok, na který se
 finanční rámec vztahuje, nesmí být celková výše požadovaných
 prostředků na platby po roční úpravě a s ohledem na všechny
 další úpravy a revize, jakož i na úpravy a revize vyplývající z použití
 čl. 2 odst. 2 a 3, taková, aby znamenala sazbu odvodu vlastních
 zdrojů přesahující strop vlastních zdrojů stanovený
 v souladu s [rozhodnutím XXXX/XX/EU, Euratom].
 2. Je-li to nezbytné, stropy
 stanovené ve finančním rámci se sníží s cílem zajistit dodržení
 stropu vlastních zdrojů stanoveného v souladu s [rozhodnutím XXXX/XX/EU,
 Euratom].
 Článek 4
 Technické úpravy
 1. Komise každý rok v
 předstihu před rozpočtovým procesem pro rok n + 1 provede tyto
 technické úpravy finančního rámce:
 a) přecenění stropů a
 celkových částek prostředků na závazky a prostředků na
 platby v cenách roku n + 1;
 b) výpočet dostupného rozpětí v
 mezích stropu vlastních zdrojů stanoveného v [rozhodnutí XXXX/XX/EU,
 Euratom].
 c) výpočet absolutní částky
 bezpečnostní rezervy uvedené v bodě 15 interinstitucionální dohody.
 2. Komise provede technické
 úpravy uvedené v odstavci 1 na základě pevně stanoveného
 deflátoru ve výši 2 % ročně.
 3. Komise sdělí Evropskému
 parlamentu a Radě výsledky technických úprav uvedených v odstavci 1 a
 podkladové ekonomické prognózy.
 4. V souvislosti s dotčeným
 rokem nesmí být provedeny žádné další technické úpravy ani během roku, ani
 v podobě dodatečných korekcí v následujících letech.
 Článek 5
 Úpravy přídělů na politiku soudržnosti
 4.
 Bude-li zjištěno, že se souhrnný hrubý domácí
 produkt („HDP“) členského státu v období 2014-2016 odchýlil o více
 než +/–5 % od souhrnného HDP předpokládaného v roce 2011 při stanovování
 přídělů na politiku soudržnosti pro členské státy na období
 2014–2020, Komise dotčenému členskému státu pro dané období ve své
 technické úpravě na rok 2018 upraví výši částek přidělených
 z fondů pro podporu soudržnosti.
 5.
 Celkový čistý kladný nebo záporný dopad
 těchto úprav podle odstavce 1 nesmí překročit 3 miliardy
 EUR.
 6.
 Požadované úpravy se rozloží rovnoměrně
 na roky 2018–2020 a příslušné stropy finančního rámce se
 odpovídajícím způsobem změní.
 Článek 6
 Úpravy související s prováděním
 Současně se sdělením
 výsledků technických úprav finančního rámce předkládá Komise
 Evropskému parlamentu a Radě návrhy na úpravy celkových
 prostředků na platby, které považuje za nezbytné z hlediska
 provádění, aby zajistila řádný vývoj vzhledem
 k prostředkům na závazky. Rozhodnutí o uvedených návrzích se
 přijímají do 1. května roku n.
 Článek 7
 Úprava
 strukturální fondů, Fondu soudržnosti, Fondu rozvoje venkova a Evropského
 rybářského fondu
 7.
 Budou-li nová pravidla nebo programy upravující
 strukturální fondy, Fond soudržnosti, Fond pro rozvoj venkova a Evropský fond
 pro rybolov přijaty až po 1. lednu 2014, finanční rámec se
 upraví tak, aby byly přidělené částky nečerpané v roce 2014
 přeneseny do následujících let i nad odpovídající stropy výdajů.
 8.
 Úprava týkající se převodu
 přidělených částek nečerpaných v roce 2014 bude
 přijata před 1. květnem 2015.
 Článek 8
 Úpravy související s nadměrným schodkem veřejných financí
 Jestliže se v rámci postupu při
 nadměrném schodku veřejných financí zruší pozastavení
 rozpočtových závazků Fondu soudržnosti, rozhodne Rada v souladu se
 Smlouvou a v souladu s příslušným základním právním aktem o
 převodu pozastavených závazků do dalších let. Pozastavené závazky z
 roku n nelze znovu zapsat do rozpočtu po roce n + 2.
 Článek 9
 Revize finančního rámce
 1.
 V případě nepředvídaných
 okolností lze finanční rámec revidovat v souladu se stropem vlastních
 zdrojů stanoveným v souladu s [rozhodnutím XXXX/XX/EU, Euratom].
 2.
 Každá revize finančního rámce v souladu s
 odstavcem 1 zohlední možnosti přerozdělení výdajů mezi programy
 spadajícími do okruhu dotčeného revizí, přičemž zvláštní
 zřetel se bere na očekávané nedostatečné využití
 prostředků. Bude-li to proveditelné, bude významná částka,
 vyjádřená absolutní hodnotou a jako procento plánovaného nového výdaje, v
 mezích stávajícího stropu pro příslušný okruh.
 3.
 Každá revize finančního rámce v souladu s
 odstavcem 1 zohlední možnosti vyrovnání každého zvýšení stropu v jednom okruhu
 snížením stropu v jiném okruhu.
 4.
 Každá revize finančního rámce v souladu s
 odstavcem 1 zachová vhodný poměr mezi závazky a platbami.
 5.
 Úpravy uvedené v čl. 3 odst. 2, 6, 7, 8, 10,
 11 a 16 zakládají také revizi finančního rámce.
 Článek 10
 Úpravy finančního rámce v případě revize Smluv
 Dojde-li během platnosti finančního
 rámce k revizi Smluv, která by měla rozpočtový dopad, finanční
 rámec se odpovídajícím způsobem upraví.
 Článek 11
 Úprava finančního rámce v případě rozšíření a sjednocení
 Kypru
 Přistoupí-li k Unii v období, na které se
 vztahuje finanční rámec, nové členské státy, upraví se finanční rámec
 tak, aby byly zohledněny požadavky na výdaje vyplývající
 z výsledků přístupových jednání.
 V případě sjednocení Kypru
 během období, na které se vztahuje finanční rámec, bude tento upraven
 tak, aby bylo zohledněno komplexní urovnání kyperského problému a
 dodatečné finanční potřeby vyplývající ze sjednocení.
 Článek 12
 Interinstitucionální spolupráce během rozpočtového procesu
 Evropský parlament, Rada a Komise (dále jen
 „orgány“) přijmou veškerá opatření, aby každoroční
 rozpočtový proces usnadnily.
 Orgány v průběhu tohoto procesu
 spolupracují v dobré víře s cílem sblížit co nejvíce své postoje. Orgány
 spolupracují prostřednictvím příslušných interinstitucionálních
 kontaktů s cílem sledovat postup práce a analyzovat míru shody ve
 všech stadiích procesu.
 Orgány zajistí co nejlepší koordinaci svých
 pracovních harmonogramů s cílem umožnit, aby jednání probíhala
 koherentně a směřovala k přijetí rozpočtu.
 Ve všech stádiích procesu a na
 různých úrovních zastoupení se mohou v závislosti na povaze
 očekávané diskuse konat třístranné rozhovory. Každý orgán
 v souladu se svým jednacím řádem určí své zástupce na každou
 schůzi, definuje svůj mandát pro jednání a o opatřeních
 přijatých pro účely setkání včas informuje ostatní orgány.
 Článek 13
 Financování společné zahraniční a bezpečnostní politiky
 Celková částka provozních výdajů
 společné zahraniční a bezpečnostní politiky (dále jen „SZBP“) se
 zapisuje v plném rozsahu do jediné kapitoly rozpočtu nazvané SZBP.
 Tato částka pokrývá skutečné předvídatelné potřeby
 posuzované při sestavování návrhu rozpočtu na základě prognóz
 vypracovávaných každoročně vysokým představitelem Unie pro
 zahraniční věci a bezpečnostní politiku a ponechává
 přiměřené rozpětí pro nepředvídané akce. Žádná
 částka nesmí být zapsána jako rezerva.
 Článek 14
 Příspěvek k financování projektů velkého rozsahu
 Na období 2014 až 2020 musí být k dispozici
 pro evropské programy pro družicovou navigaci EGNOS a Galileo z rozpočtu
 EU maximálně 7 miliard EUR v cenách roku 2011.
 Článek 15
 Hodnocení provádění finančního rámce v polovině období
 V roce 2016 předloží Komise hodnocení
 provádění finančního rámce, k němuž případně
 přiloží příslušné návrhy.
 Článek 16
 Přechod k dalšímu finančnímu rámci
 Komise předloží před 1. lednem 2018
 návrh nového víceletého finančního rámce.
 Nebude-li do 31. prosince 2020
 přijato nové nařízení Rady, kterým se stanoví nový víceletý
 finanční rámec, prodlouží se platnost stropů a dalších ustanovení pro
 poslední rok stávajícího finanční rámce, dokud nebude přijato nové
 nařízení, kterým se stanoví nový finanční rámec. Přistoupí-li k
 Unii po roce 2020 nové členské státy a bude-li to třeba, upraví se
 prodloužený finanční rámec tak, aby zohledňoval výsledky
 přístupových jednání.
 Článek 17
 Vstup v platnost
 Toto nařízení vstupuje v platnost
 třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 Toto
 nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech
 členských státech.
 V dne ....
 Za
 Radu
 předseda/předsedkyně
 PŘÍLOHA
 Víceletý
 finanční rámec
 [1] Interinstitucionální dohoda o rozpočtové kázni a
 zdokonalení rozpočtového procesu, podepsána Evropským parlamentem, Radou a
 Komisí dne 29. června 1988 (Úř. věst. L 185,
 15.7.1988, s. 33).
 [2] Interinstitucionální dohoda mezi Evropským parlamentem,
 Radou a Komisí o rozpočtové kázni a řádném finančním řízení
 ze dne 17. května 2006 (Úř. věst. C 139, 14.6.2006, s. 1).
 [3] KOM(2010) 72 a KOM(2010) 73.
 [4] KOM(2011) 500, 29.6.2011.
 [5] KOM(2010) 185 v konečném znění ze dne
 27.4.2010, kapitola 2 (strana 4 až 13).
 [6] KOM(2010) 700 v konečném znění ze dne
 19.10.2010, kapitola 4.5 až 4.7 (strana 23 až 25).
 [7] Úř. věst C. , , s. .
 [8] Úř. věst C. , , s. .
 [9] Úř. věst. L 53, 23.2.2002, s. 1.
 [10] Úř. věst. L 118, 12.5.2010, s. 1.
 [11] Úř. věst. L ...
 [12] Úř. věst. C...
 [13] Úř. věst. L 311, 14.11.2002, s. 3.
 [14] Úř. věst. L 406, 30.12.2006, s. 1.
 [15] Úř. věst C. , , s. .


text:
 6.3.2013
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 62/1
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 185/2013
 z dne 5. marca 2013
 o odbitkih od nekaterih ribolovnih kvot za skušo, dodeljenih Španiji za leto 2013 in naslednja leta, zaradi prelova v letu 2009
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike, o spremembi uredb (ES) št. 847/96, (ES) št. 2371/2002, (ES) št. 811/2004, (ES) št. 768/2005, (ES) št. 2115/2005, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007, (ES) št. 676/2007, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1300/2008, (ES) št. 1342/2008 in razveljavitvi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1627/94 in (ES) št. 1966/2006 (1) ter zlasti člena 105(4) Uredbe,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Ribolovna kvota za skušo v območjih ICES VIIIc, IX in X ter v vodah EU na območju CECAF 34.1.1 je bila Španiji za leto 2009 dodeljena z Uredbo Sveta (ES) št. 43/2009 (2).
 (2)
 Ribolovna kvota za skušo za leto 2009 je bila zmanjšana, potem ko je Španija v skladu s členom 20(5) Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (3) ribolovne možnosti izmenjala s Francijo in Poljsko.
 (3)
 Komisija je ob navzkrižnem pregledu podatkov Španije o ribolovu skuše za leto 2009, ki so bili zabeleženi in o katerih se je poročalo na različnih stopnjah vrednostne verige, od ulova do prve prodaje, odkrila nedoslednosti. Obstoj teh nedoslednosti so ponovno potrdili številne revizije, misije za preverjanje in inšpekcijski pregledi, ki so bili opravljeni v Španiji v skladu z Uredbo (ES) št. 1224/2009.
 (4)
 Komisija se je s Španijo o načrtovanih odbitkih posvetovala v dopisu z dne 28. novembra 2011, na katerega so španski organi odgovorili z dopisom z dne 19. decembra 2011.
 (5)
 Španija je priznala, da je kvoto za skušo v letu 2009 presegla za 65 429 ton.
 (6)
 V skladu s členom 2 Uredbe (ES) št. 2371/2002 skupna ribiška politika zagotavlja izkoriščanje živih vodnih virov, ki ustvarja trajnostne gospodarske, okoljske in socialne pogoje.
 (7)
 Glede na stopnjo prelova in zaradi potrebe po upoštevanju družbeno-gospodarskega položaja ribiškega sektorja in z njim povezane predelovalne industrije v zadevni državi članici ter da bi se v največji možni meri omejili negativni učinki na omenjena sektorja, je primerno prelovljene količine odbiti prek obdobja vsaj 11 let.
 (8)
 Ker Uredba Komisije (EU) št. 165/2011 (4) določa tudi druge odbitke od ribolovnih kvot za skušo, dodeljenih Španiji do leta 2015, je primerno določiti manjši odbitek za leta, v katerih se ti odbitki pojavljajo vzporedno, npr. od leta 2013 do 2015.
 (9)
 Poleg tega, da bi se izognili družbenim in gospodarskim posledicam za ribiški sektor in z njim povezano predelovalno industrijo, od leta 2016 odbitek na letni ravni ne bi smel presegati 33 % letne kvote za skušo. Če odbitek preseže 33 % letne kvote za skušo, bi bilo treba to uredbo popraviti tako, da se zmanjša letni odbitek in obenem ustrezno podaljša obdobje odbijanja.
 (10)
 Španija je zaprosila za pokritje dela odbitka iz svojih kvot za sardona z istega območja prek enakega obdobja. Zadevni stalež skuše je trenutno v varnih bioloških mejah. Stalež sardona na območju VIII se izkorišča na ravni, ki je na dolgi rok skladna z zagotavljanjem najvišjega ulova iz staleža, vendar močno niha in bi mu začasno zmanjšanje izkoriščanja dolgoročno koristilo. Največji delež tega staleža skuše (skoraj 90 % ulova) se ulovi na območju ICES VIIIc od februarja do maja, stalež sardona na območju VIII pa se lovi na istem območju (VIIIc) od aprila do junija. Skuša in sardon sta pelagični vrsti, ki živita na srednji globini. Mogoče je sklepati, da oba staleža živita na istem geografskem območju in v istem ekosistemu. Zato je ob upoštevanju ciljev skupne ribiške politike primerno, da se v tem primeru del potrebnih odbitkov pokrije iz kvot za sardona, dodeljenih Španiji za isto območje prek enakega obdobja.
 (11)
 Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za ribištvo in ribogojstvo –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 Ribolovne kvote za skušo (Scomber scombrus) na območju ICES VIIIc, IX in X ter v vodah EU na območju CECAF 34.1.1 in za sardona (Engraulis encrasicolus) na območju ICES VIII, ki se jih lahko dodeli Španiji med letoma 2013 in 2023, se zmanjšajo, kot je navedeno v Prilogi.
 Člen 2
 Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 5. marca 2013
 Za Komisijo
 Predsednik
 José Manuel BARROSO
 (1) UL L 343, 22.12.2009, str. 1.
 (2) UL L 22, 26.1.2009, str. 1.
 (3) UL L 358, 31.12.2002, str. 59.
 (4) UL L 48, 23.2.2011, str. 11.
 PRILOGA
 (v tonah)
 Stalež
 Začetna kvota za 2009
 Prilagojena kvota za 2009
 Ugotovljeni ulovi za 2009
 Razlika med kvoto in ulovi (prelov)
 Odbitek za 2013
 Odbitek za 2014
 Odbitek za 2015
 Odbitek za 2016
 Odbitek za 2017
 Odbitek za 2018
 Odbitek za 2019
 Odbitek za 2020
 Odbitek za 2021
 Odbitek za 2022
 Odbitek za 2023
 MAC8C
 3411
 29 529
 25 525
 90 954
 –65 429
 100
 100
 100
 5 544
 5 544
 5 544
 5 544
 5 544
 5 544
 5 544
 269
 ANE08 (1)
 3 696
 3 696
 3 696
 3 696
 3 696
 3 696
 3 696
 180
 (1) Za sardona se leto razume kot sezona ribolova, ki se začne v navedenem letu.


type: other

text:
Νέο πρόγραμμα του ΟΑΕΔ για 23.000 ανέργους, από 29 έως 64 ετών – Futures and Options
 ΟΑΕΔ: Τι ισχύει για τις παρατάσεις των επιδομάτων ανεργίας
 Σύμφωνα με την αναπληρώτρια υπουργό Εργασίας, κ. Ράνια Αντωνοπούλου και όπως ανακοίνωσε σε συνέντευξή της, τέλη Σεπτεμβρίου, πρόκειται να ξεκινήσει ένα νέο πρόγραμμα του ΟΑΕΔ που θα αφορά ανέργους ηλικίας 29 έως 64 ετών.
 Το πρόγραμμα αυτό, απευθύνεται σε 23.000 χιλιάδες ανέργους και όχι σε 16 χιλιάδες που προβλεπόταν, αρχικώς. Οι ωφελούμενοι θα λαμβάνουν υψηλότερες αποδοχές στο εξής, και επιπλέον στο 50% αυτών θα δίνεται η δυνατότητα εγγυημένης απασχόλησης σε ιδιωτικές εταιρείες για έξι μήνες, σε αντίθεση με τον αρχικό σχεδιασμό του προγράμματος που περιλάμβανε εγγυημένη απασχόληση μόνον για το ένα τέταρτο των ωφελουμένων και μόνο για δύο μήνες.
 Με τις τροποποιήσεις αυτές, ο άνεργος που θα προσληφθεί, θα λαμβάνει, μαζί με την εργοδοτική συμμετοχή, 5.500 ευρώ, και όχι 1.600 ευρώ.
 Στη συνέντευξή της, η κ. Αντωνοπούλου αναφέρεται και στην επανένταξη των μακροχρόνια ανέργων στην αγορά εργασίας. Συνολικά λοιπόν, οι άνεργοι που θα περιληφθούν στο πρόγραμμα θα ανέρχονται στους 43.000. Μάλιστα υπογραμμίζει ότι για πρώτη φορά πρόκειται για πρόγραμμα οκτάμηνης διάρκειας, με πλήρη ασφαλιστικά και εργασιακά δικαιώματα, όπως κατοχυρώθηκαν, έπειτα από νομοθετική ρύθμιση του υπουργείου Εργασίας. Παράλληλα, η κ. Αντωνοπούλου, μέσω της συνέντευξής της στο ΑΠΕ-ΜΠΕ, αναφέρεται και στο σχεδιασμό του υπουργείου Εργασίας για την ενίσχυση της απασχόλησης στις μικρομεσαίες επιχειρήσεις.
 Tον ερχόμενο Οκτώβριο μάλιστα, θα υλοποιηθεί πρόγραμμα επιχορήγησης επιχειρήσεων για την απασχόληση 10.000 ανέργων, ηλικίας 30-49 ετών, σε επιχειρήσεις του ιδιωτικού τομέα, συμπεριλαμβανομένων και των μικρομεσαίων επιχειρήσεων. Για τα προγράμματα που απευθύνονται σε συγκεκριμένους κλάδους της οικονομίας, η κ. Αντωνοπούλου τονίζει ότι στις προτεραιότητες του υπουργείου Εργασίας είναι η ανάπτυξη του ανθρώπινου δυναμικού, για μείωση του ψηφιακού ελλείμματος και την ανάπτυξη δεξιοτήτων σε τεχνολογίες αιχμής, λαμβάνοντας υπόψη ότι η χώρα μας εμφανίζει σημαντικό ψηφιακό έλλειμμα.
 Επιπρόσθετα, αναφέρει ότι η δημιουργία ενός σταθερού περιβάλλοντος που θα υποστηρίζει την κοινωνική οικονομία και τα παραγωγικά κοινωνικά εγχειρήματα, προκειμένου να μπορούν να συνεισφέρουν σημαντικό μερίδιο στο ΑΕΠ, όπως συμβαίνει σε πολλές χώρες της Ευρώπης και της Αμερικής, αποτελεί κεντρικό σκοπό της κυβέρνησης. Όπως σημειώνει, για την κυβέρνηση ΣΥΡΙΖΑ, η ανάπτυξη της Κοινωνικής Οικονομίας είναι οριζόντια προτεραιότητα. «Γι’ αυτό το λόγο, εισάγουμε ένα νέο θεσμικό πλαίσιο, το οποίο θα δίνει τη δυνατότητα ανάπτυξης συνεταιριστικών δομών και δομών κοινωνικής οικονομίας σε όλους τους κλάδους της οικονομίας. Επίσης, με το σχέδιο νόμου για την ανάπτυξη της Κοινωνικής και Αλληλέγγυας Οικονομίας, το οποίο αναμένεται να ψηφιστεί εντός Σεπτεμβρίου, ιδρύεται Ταμείο Κοινωνικής Οικονομίας» υπογραμμίζει.
 Το πρόγραμμα λοιπόν αναφέρεται σε μια δράση, η οποία απευθύνεται, κυρίως, σε ανέργους με χαμηλά προσόντα και δεξιότητες, ηλικίας 29 έως 64 ετών, αλλά και σε απόφοιτους ΑΕΙ-ΤΕΙ. Σκοπός του είναι η βελτίωση του βιογραφικού τους, προκειμένου να μπορούν, με αξιώσεις, να διεκδικήσουν μια θέση εργασίας σε 60 ειδικότητες των 10 πιο δυναμικών κλάδων της ελληνικής οικονομίας. Η ενίσχυση του βιογραφικού των ανέργων θα πραγματοποιηθεί, μέσω της κατάρτισής τους, της πρακτικής άσκησης σε ιδιωτικές εταιρείες, αλλά και της πιστοποίησης των προσόντων τους.
 Σύμφωνα με τις απαντήσεις της αναπληρώτριας υπουργού εργασίας στη συνέντευξη:
 Εκτός της ενίσχυσης των προσόντων των ανέργων, το πρόγραμμα προβλέπει για το 50% των ωφελουμένων (11.500 άνεργοι) εγγυημένη απασχόληση σε εταιρείες του ιδιωτικού τομέα που δραστηριοποιούνται στους δυναμικούς κλάδους της οικονομίας. Η εγγυημένη εργασία με πλήρη ασφαλιστικά δικαιώματα αποτελεί στρατηγικό στόχο των προγραμμάτων απασχόλησης που σχεδιάζεται στο υπουργείο Εργασίας και υλοποιεί ο ΟΑΕΔ. Ο κάθε άνεργος που θα συμμετέχει στο πρόγραμμα, θα λαμβάνει εκπαιδευτικό επίδομα 600 ευρώ, επίδομα πρακτικής άσκησης 2.000 ευρώ, πράγμα που σημαίνει ότι ο κάθε άνεργος θα λαμβάνει για τέσσερις μήνες επαγγελματικής κατάρτισης και πρακτικής άσκησης συνολικά 2.600 ευρώ, συμπεριλαμβανομένων και των κρατήσεων. Από κει και πέρα, οι 11.500 άνεργοι θα έχουν τη δυνατότητα να προσληφθούν για έξι μήνες σε εταιρείες των συγκεκριμένων κλάδων της οικονομίας, δηλαδή στους κλάδους: Εμπόριο, Logistics, Έργα υποδομής και Τεχνικά επαγγέλματα, Τουρισμός, Τεχνολογίες Πληροφορικής και Επικοινωνιών, Περιβάλλον-Διαχείριση Στερεών και Υγρών Αποβλήτων, Τρόφιμα-Ποτά, Ενέργεια, Βιομηχανία και Αγροτικός Τομέας . Επιπλέον, ο σχεδιασμός του υπουργείου Εργασίας για το πρόγραμμα κοινωφελούς εργασίας, το οποίο θα επεκταθεί, πέραν των 51 δήμων (17 και 34) και στους υπόλοιπους 274 δήμους της χώρας είναι ο εξής: Η νέα γενιά προγραμμάτων κοινωφελούς εργασίας έχει στόχο την επανένταξη των μακροχρόνια ανέργων στην αγορά εργασίας. Συνολικά, στο πρόγραμμα θα ενταχθούν περίπου 43.000 άνεργοι. Για πρώτη φορά, το πρόγραμμα είναι οκτάμηνης διάρκειας, με πλήρη ασφαλιστικά και εργασιακά δικαιώματα, όπως κατοχυρώθηκαν, έπειτα από νομοθετική ρύθμιση του υπουργείου Εργασίας καθώς επίσης και για πρώτη φορά, τα προγράμματα κοινωφελούς εργασίας δίνουν τη δυνατότητα στον άνεργο να βελτιώσει το βιογραφικό του, προκειμένου να ενισχύσει τις δυνατότητες επανένταξής του στην αγορά εργασίας, μετά το τέλος του προγράμματος.
 Σε αυτό το πλαίσιο, στο πρόγραμμα περιλαμβάνονται, εφόσον το επιθυμεί ο άνεργος, κατάρτιση στην «Τεχνολογία Πληροφοριών και Επικοινωνίας» (ΤΠΕ) και σεμινάρια, με θέμα «Κοινωνική Οικονομία και Κοινωνική Επιχειρηματικότητα», καθώς και συμβουλευτικές υπηρεσίες από τον ΟΑΕΔ. Αυτές οι καινοτομίες κατέστησαν το πρόγραμμα ιδιαίτερα ελκυστικό για τους ανέργους. Για 3.737 θέσεις που προκηρύχτηκαν σε πρώτη φάση σε 17 δήμους θύλακες υψηλής μακροχρόνιας ανεργίας, υποβλήθηκαν 52.117 αιτήσεις. Δηλαδή για μια θέση εργασίας υπήρχαν 14 αιτήσεις, όταν στα προηγούμενα προγράμματα κοινωφελούς εργασίας η ζήτηση για ένταξη στο πρόγραμμα αποτυπώνονταν στην αναλογία πέντε αιτήσεις για μια θέση.
 Η λειτουργία του Ταμείου Κοινωνικής Οικονομίας και τα προσφερόμενα χρηματοδοτικά εργαλεία εκτιμάται ότι θα βοηθήσουν σημαντικά την ανάπτυξη των κοινωνικών επιχειρήσεων και, κατ’ επέκταση, τη δυνατότητά τους να επιτύχουν τους στόχους τους.
 Διαβάστε ακόμα......
 ανέργοι ηλικίας 30-49 ετών θέσεις εργασίας Κοινωνική Οικονομία και Κοινωνική Επιχειρηματικότητα κυβέρνηση ΣΥΡΙΖΑ νέο πρόγραμμα του ΟΑΕΔ ΟΑΕΔ Προγράμματα Κοινωφελούς Εργασίας Τεχνολογία Πληροφοριών και Επικοινωνίας 2016-08-30
 Tags ανέργοι ηλικίας 30-49 ετών θέσεις εργασίας Κοινωνική Οικονομία και Κοινωνική Επιχειρηματικότητα κυβέρνηση ΣΥΡΙΖΑ νέο πρόγραμμα του ΟΑΕΔ ΟΑΕΔ Προγράμματα Κοινωφελούς Εργασίας Τεχνολογία Πληροφοριών και Επικοινωνίας
 Προηγούμενο Αγορές ισοτιμιών και ειδοποιήσεις – σήματα
 Next ΟΑΕΔ: Υποβολή αιτήσεων για τις θέσεις εκπαιδευτικού προσωπικού για τα ΙΕΚ και ΣΕΚ
 Πότε θα καταβληθούν τα Επιδόματα των 800 και 600 ευρώ
 Στα μέτρα στήριξης της οικονομίας, των επιχειρήσεων και των εργαζομένων αναφέρθηκε μεταξύ άλλων ο Στέλιος Πέτσας κατά την ενημέρωση των πολιτικών συντακτών. Ο κυβερνητικός εκπρόσωπος αναφέρθηκε αναλυτικά και στο χρονοδιάγραμμα πληρωμών ενισχύσεων και επιδομάτων. Συγκεκριμένα: – Αρχίζει από σήμερα η καταβολή του επιδόματος των 400 ευρώ στους μακροχρόνια άνεργους. Μέχρι το απόγευμα της Παρασκευής είχαν εγγραφεί στην ...
 3 Νοεμβρίου, 2013 22,641
 28 Ιανουαρίου, 2015 9,209
 6 Φεβρουαρίου, 2015 5,420


type: contracts

text:
 11/Sv. 090
 HR
 Službeni list Europske unije
 286
 22006D0103
 L 333/13
 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
 22.09.2006.
 ODLUKA ZAJEDNIČKOG ODBORA EGP-A
 br. 103/2006
 od 22. rujna 2006.
 o izmjeni Priloga I. (Veterinarska i fitosanitarna pitanja) Sporazumu o EGP-u
 ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-A,
 uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, kako je izmijenjen i dopunjen Protokolom o prilagodbi Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru, dalje u tekstu „Sporazum”, a posebno njegov članak 98.,
 budući da:
 (1)
 Prilog I. Sporazumu izmijenjen je Odlukom Zajedničkoga odbora EGP-a br. 42/2006 od 28. travnja 2006. (1)
 (2)
 Odluku Komisije 2005/414/EZ od 30. svibnja 2005. o izmjenama Priloga I. Odluci 2003/634/EZ o odobravanju programa s ciljem postizanja statusa odobrenih zona i odobrenih ribogojilišta s obzirom na virusnu hemoragijsku septikemiju (VHS) i zaraznu hematopoetsku nekrozu (ZHN) riba unutar neodobrenih zona (2) treba unijeti u Sporazum.
 (3)
 Ova se Odluka ne primjenjuje na Lihtenštajn,
 ODLUČIO JE:
 Članak 1.
 Pod naslovom „AKTI KOJE DRŽAVE EFTE I NADZORNO TIJELO EFTE MORAJU UZETI U OBZIR” u dijelu 4.2. Poglavlja I. Priloga I. Sporazumu, u točku 55. (Odluka Komisije 2003/634/EZ), dodaje se sljedeća alineja:
 „—
 32005 D 0414: Odluka Komisije 2005/414/EZ od 30. svibnja 2005. (SL L 141, 4.6.2005., str. 29.).”
 Članak 2.
 Tekstovi Odluke 2005/414/EZ na islandskom i norveškom jeziku, koji se objavljuju u Dodatku o EGP-u Službenog lista Europske unije, vjerodostojni su.
 Članak 3.
 Ova Odluka stupa na snagu 23. rujna 2006., pod uvjetom da su sve obavijesti iz članka 103. stavka 1. Sporazuma podnesene Zajedničkom odboru EGP-a (3).
 Članak 4.
 Ova se Odluka objavljuje u odjeljku o EGP-u i Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije.
 Sastavljeno u Bruxellesu 22. rujna 2006.
 Za Zajednički odbor EGP-a
 Predsjednica
 Oda Helen SLETNES
 (1) SL L 175, 29.6.2006., str. 86.
 (2) SL L 141, 4.6.2005., str. 29.
 (3) Ustavni zahtjevi nisu navedeni.