text:
 3.8.2013
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 C 225/7
 Hotărârea Curții (Marea Cameră) din 4 iunie 2013 [cerere de decizie preliminară formulată de Court of Appeal (England & Wales) (Civil Division) — Regatul Unit] — ZZ/Secretary of State for the Home Department
 (Cauza C-300/11) (1)
 (Libera circulație a persoanelor - Directiva 2004/38/CE - Decizie prin care unui cetățean al Uniunii Europene i se interzice accesul pe teritoriul unui stat membru din motive de siguranță publică - Articolul 30 alineatul (2) din directiva menționată - Obligație de a informa cetățeanul în cauză cu privire la motivarea acestei decizii - Divulgare contrară intereselor siguranței statului - Dreptul fundamental la o protecție jurisdicțională efectivă)
 2013/C 225/10
 Limba de procedură: engleza
 Instanța de trimitere
 Court of Appeal (England & Wales) (Civil Division)
 Părțile din procedura principală
 Reclamant: ZZ
 Pârât: Secretary of State for the Home Department
 Obiectul
 Cerere de decizie preliminară — Court of Appeal (England & Wales) (Civil Division) — Interpretarea articolului 30 alineatul (2) din Directiva 2004/38/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre pentru cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora, de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 1612/68 și de abrogare a Directivelor 64/221/CEE, 68/360/CEE, 72/194/CEE, 73/148/CEE, 75/34/CEE, 75/35/CEE, 90/364/CEE, 90/365/CEE și 93/96/CEE (Text cu relevanță pentru SEE) (JO L 158, p. 77, Ediție specială, 05/vol. 7, p. 56) în lumina articolului 346 alineatul (1) litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene — Dreptul la o protecție jurisdicțională efectivă — Decizie de îndepărtare a unui cetățean al unui stat membru de pe teritoriul unui alt stat membru din motive de securitate publică — Obligația de informare a cetățeanului vizat cu privire la motivele îndepărtării sale în pofida faptului că autoritățile responsabile consideră că o asemenea divulgare este contrară intereselor de securitate a statului
 Dispozitivul
 Articolul 30 alineatul (2) și articolul 31 din Directiva 2004/38/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre pentru cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora, de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 1612/68 și de abrogare a Directivelor 64/221/CEE, 68/360/CEE, 72/194/CEE, 73/148/CEE, 75/34/CEE, 75/35/CEE, 90/364/CEE, 90/365/CEE și 93/96/CEE trebuie interpretate, în lumina articolului 47 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în sensul că impun ca instanța națională competentă să se asigure că nedivulgarea în mod precis și complet de către autoritatea națională competentă către persoana interesată a motivelor pe care se bazează o decizie adoptată în temeiul articolului 27 din această directivă, precum și a elementelor de probă aferente acestora este limitată la strictul necesar și că îi este comunicată persoanei interesate, în orice caz, esența respectivelor motive, într-un mod care să țină seama corespunzător de confidențialitatea necesară a elementelor de probă.
 (1) JO C 252, 27.8.2011.


type: wikipedia

text:
Въ̀лчи дол е град в Североизточна България. Той се намира в област Варна, в близост до град Суворово. Той е административен център на община Вълчи дол. Старото му име е Курт дере.
 История
 Историческите корени на Вълчи дол водят към VIII-IX век. Тук са открити останки от тракийски и славянски селища и от некрополи. Вълчи дол се намира в близост до старите столици Плиска и Велики Преслав.
 През 1909 г. през Вълчи дол е преминала първата влакова композиция. Има гара на железопътна линия Повеляново – Добрич – Кардам. Търговията и занаятчийството разцъфтяват, поставено е началото на една от най-големите зърнени бази в страната. Появяват се първите промишлени предприятия и работилници, врати отваря и наричаната някога „огнена мелница“. Вълчи дол е първото село с дизелова електроцентрала („юзина“), построена през 1929 г.
 Имената на жители на селото попадат в криминална хроника от 1923 г.
 През 1974 г. е обявен за град.
 Население
 Численост на населението според преброяванията през годините:
 Етнически състав
 Преброяване на населението през 2011 г.
 Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:
 Религии
 Православни християни, роми мюсюлмани, малко евангелисти.Има и атеисти.
 Обществени институции
 Народно читалище „Димитър Благоев“
 Библиотека към читалището
 СУ Васил Левски
 Община Вълчи дол
 ЦДГ „Здравец“
 Дирекция „Социално подпомагане“ с 2 структурни отдела: „Социално подпомагане“ и „Закрила на детето“
 Забележителности
 Във Вълчи дол, на северния склон на хълма „Кушу баир“, на около 500 m източно от градски парк „Съби Дичев“, се намира единствената ски-писта в Североизточна България: много привлекателно място за туристи през зимата. Пистата е с дължина около 250 m. Съществува проект пистата да се удължи с още 100 m.
 Театър
 През втората половина на 1950-те и началото на 1960-те години Вълчи дол има силна самодейна театрална трупа. В нея участват основно учителите от гимназията, служители от читалището, медицински служители и някои ученици от горните класове на гимназията. Актьори като Преслав Петров и Венета Славчева от Варненския театър съветват трупата. Пиеси като „Женско царство“, „Камък в блатото“, „Рози за д-р Шомов“, „Вампир“, „Наимичка“ и други са представяни от трупата.
 Духов оркестър
 В историята на Вълчи дол има няколко духови оркестъра. Първият е създаден през 1961 г. от Славчо Симеонов. Последният е съставен главно от ученици и няколко корепетитора от гр. Добрич. Дългогодишен диригент на оркестъра е Славчо Симеонов.
 Мъжка певческа група
 Възродена е мъжката певческа група, радваща вълчидолската публика със стари градски песни.
 Музеи
 Етнографска сбирка с предмети от бита и народни носии към народно читалище „Димитър Благоев“ гр. Вълчи дол.
 На един от площадите на града върху градската чешма е поставена скулптура на вълк, животното, на което селището дължи името си.
 Футбол
 Футболният отбор на Вълчи дол се нарича „Вихър“. Стадионът, на който играе своите домакински мачове, е наречен на олимпийския шампион по борба Петко Сираков, който е родом от Вълчи дол.
 Редовни събития
 Бабин ден
 Всяка година се провежда празникът „Трифон Зарезан“
 Общински фолклорен празник
 Празникът на Вълчи дол е 4 септември.
 24 май – Ден на българската просвета и култура и на славянската писменост
 Международен ден на детето
 Личности
 проф. Георги Чапкънов (р. 1943), скулптор
 Петко Сираков (1929 – 1996), първият световен шампион на България (Истанбул, 1957 г.) по свободна борба, сребърен медалист от Световното първенство в Техеран (1959); олимпийски вицешампион от Мелбърн (1956) по класическа борба; многократен балкански шампион и в двата стила. Баща на футболиста Наско Сираков.
 Съби Дичев (1911 – 1943), роден във Вълчи дол, деец на болшевишкото революционно-работническо движение, интербригадист в Испания. Убит в София. Бивш и настоящ патрон на комунистите във Вълчи дол.
 Ванилин Гавраилов (р. 1955), поет, издадени стихосбирки „Молитва за събуждане“ (1990), „Отговор през рамо“ (2005) и „Серенада против суета“ (2010), председател на Сдружението на писателите във Варна, завежда PR на община Вълчи дол.
 Иво Димов роден на 26 април 1970 г. във Вълчи дол. Футболист (полузащитник), играл за отборите: „Добруджа“, „Черно море“, „Спартак“ (Варна), ЦСКА.
 Костадин Бакалов (р. 1947), авиатор
 Побратимени градове
 Кирсово
 Хавса
 Други
 Почетни граждани
 Георги Иванов Георгиев-Гого – музикален ръководител, диригент на смесения хор във Вълчи дол
 д-р Димитър Златев – лекар
 проф. д-р Станко Киров – онкохирург
 Петко Сираков – първият българин световен шампион по борба
 проф. Георги Чапкънов-Чапа – скулптор
 Костадин Бакалов – авиатор
 Кухня
 Уикикниги: Готварска книга: Гювеч по вълчидолски
 Уикикниги: Готварска книга: Пълнени чушки по вълчидолски
 Източници
 Външни препратки
 Сайт на Община Вълчи дол
 Facebook страница на град Вълчи дол
 Гагаузки селища


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
26.5.2005
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 L 133/27
 EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS
 Nr. 174/2004
 2004 m. gruodžio 3 d.
 iš dalies keičiantis EEE susitarimo XXI priedą (Statistika)
 EEE JUNGTINIS KOMITETAS,
 atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą su pakeitimais, padarytais Protokolu, patikslinančiu Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – Susitarimas), ypač į jo 98 straipsnį,
 kadangi:
 (1)
 Susitarimo XXI priedas buvo iš dalies pakeistas 2004 m. spalio 29 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 159/2004 (1).
 (2)
 Į Susitarimą turi būti įtrauktas 2002 m. gruodžio 17 d. Komisijos sprendimas 2002/990/EB, nuodugniau paaiškinantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 2223/96 A priedą dėl kainų ir apimčių matavimo nacionalinėse ataskaitose (2),
 (3)
 Šis sprendimas netaikomas Lichtenšteinui,
 NUSPRENDĖ:
 1 straipsnis
 Po Susitarimo XXI priedo 19dd punkto (Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1889/2002) įterpiamas šis punktas:
 „19de.
 32002 D 0990: 2002 m. gruodžio 17 d. Komisijos sprendimas 2002/990/EB, nuodugniau paaiškinantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 2223/96 A priedą dėl kainų ir apimčių matavimo nacionalinėse ataskaitose (OL L 347, 2002 12 20, p. 42).
 Sprendimo nuostatos šio Susitarimo tikslais adaptuojamos taip:
 a)
 Islandija įgyvendina naujus kainų ir apimčių matavimo principus nuo 2006 m.
 b)
 Norvegija įgyvendina naujus kainų ir apimčių matavimo principus šia tvarka:
 i)
 CPA 73 ir 75 (kolektyvinės paslaugos) nuo 2005 m.;
 ii)
 CPA 70 ir 71 nuo 2006 m.;
 iii)
 CPA 64, 66, 67, 72, 74, 75 (individualios paslaugos) ir 90–93 nuo 2007 m.;
 iv)
 Prekių eksportas ir importas nuo 2006 m.;
 v)
 Paslaugų eksportas ir importas nuo 2007 m.“
 2 straipsnis
 Sprendimo 2002/990/EB tekstai islandų ir norvegų kalbomis, kurie turi būti paskelbti Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE priede, yra autentiški.
 3 straipsnis
 Šis sprendimas įsigalioja 2004 m. gruodžio 4 d., jei EEE jungtiniam komitetui buvo pateikti visi pranešimai pagal Susitarimo 103 straipsnio 1 dalį (3).
 4 straipsnis
 Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE dalyje ir EEE priede.
 Priimta Briuselyje, 2004 m. gruodžio 3 d.
 EEE jungtinio komiteto vardu
 Pirmininkas
 Kjartan JÓHANNSSON
 (1) OL L 102, 2005 4 21, p. 43.
 (2) OL L 347, 2002 12 20, p. 42.
 (3) Konstituciniai reikalavimai nenurodyti.


type: other

text:
Visite: 12258
 Responsabilità del rappresentante legale di una srl per violazione degli obblighi di cui al D.Lgs. n. 277 del 1991, art. 5, lett. b), c), d), e) e g) - Sussiste.
 In particolare il V. aveva omesso:
 1. di informare i dipendenti circa i rischi specifici dovuti all'esposizione all'amianto;
 2. di consentire ai dipendenti di verificare, mediante loro rappresentanti, l'applicazione delle misure di tutela e di sicurezza;
 3. di fornire ai dipendenti i necessari mezzi di protezione connessi al rischio specifico cui erano esposti;
 4. di provvedere ad adeguato addestramento dei dipendenti all'uso di mezzi individuali di protezione;
 5. di pretendere da parte del medico competente (mai nominato) l'osservanza degli obblighi previsti dalla citata normativa.
 Inoltre la Corte afferma che: "sono soggette a protezione tutte le attività lavorative nelle quali vi è il rischio di esposizione alla polvere proveniente dall'amianto o dai materiali contenenti amianto.
 Consegue, perciò, che in dette attività sono comprese non solo quelle in cui avvengono le lavorazioni dell'amianto, ma anche quelle che si svolgano con modalità tali da comportare rischi di esposizione alle polveri di amianto o di materiale contenente amianto"
 V.V.A., nato il (OMISSIS);
 Avverso la Sentenza Tribunale di Castrovillari, emessa il 17/03/08;
 Udito il Pubblico Ministero in persona del Dott. PASSACANTANDO Guglielmo, che ha concluso per Rigetto del ricorso.
 Udito il difensore avv. Donadio Michele, difensore di fiducia del ricorrente.
 Il Tribunale di Castrovillari, con sentenza emessa il 17/03/08, fra l'altro, dichiarava V.V.A. responsabile del reato di cui al D.Lgs. n. 277 del 1991, artt. 5 e 50 e lo condannava alla pena di Euro 4.000,00 di ammenda; pena interamente condonata.
 L'interessato proponeva ricorso per Cassazione deducendo violazione dell'art. 606 c.p.p., lett. b), c) ed e).
 In particolare il ricorrente esponeva.
 1. che nella fattispecie non ricorrevano gli elementi costitutivi del reato in esame;
 2. che la decisione impugnata, comunque, non era congruamente motivata quanto alla sussistenza della responsabilità penale dell'imputato.
 Trattavasi di capannoni adibiti a ricovero di macchinari e/o attrezzi agricoli; nonchè a ricovero di animali da allevamento, nei quali non veniva svolta attività lavorativa, con conseguente non applicabilità della normativa di cui al D.Lgs. n. 277 del 1991.
 Il P.G. della Cassazione, nella pubblica udienza del 03/02/09, ha chiesto il rigetto del ricorso.
 Il Tribunale di Castrovillari ha congruamente motivato in ordine ai punti fondamentali della decisione.
 In particolare risulta accertato, mediante esame analitico, puntuale ed esaustivo del quadro probatorio acquisito al processo, che V.V., quale rappresentante legale della Vulnera srl - nelle condizioni di tempo e di luogo come individuate in atti - nell'ambito di attività aziendale svolta presso tre capannoni ubicati come in atti, con copertura in amianto, aveva violati gli obblighi di cui al D.Lgs. n. 277 del 1991, art. 5, lett. b), c), d), e) e g), violazioni punite ai sensi dell'art. 50, cit. D.Lgs. (norme ora riprodotte nel D.P.R. n. 81 del 2008, artt. 257, 258, 259 e 262 dettate in materia di protezione dai rischi connessi all'esposizione all'amianto).
 Ricorrevano, pertanto, gli elementi costitutivi, soggettivo ed oggettivo, delle contravvenzioni come contestate al capo a) della rubrica.
 Per contro le censure dedotte nel ricorso sono infondate perchè in contrasto con quanto accertato e congruamente motivata dal giudice del merito.
 Sono, altresì, errate in diritto perchè in contrasto con i parametri normativi di cui alla citata disciplina D.Lgs. n. 277 del 1991, ex art. 5 (ora riprodotta nel D.P.R. n. 81 del 2008, artt. 257, 258, 259 e 262).
 In particolare va disatteso l'assunto difensivo principale secondo cui - trattandosi di capannoni ove non si svolgeva attività di utilizzazione, trasformazione o smaltimento di amianto - non si applicava la normativa di cui al D.Lgs. n. 277 del 1991, nella parte attinente alla protezione dei lavoratori contro i rischi connessi all'esposizione ad amianto durante il lavoro.
 Al riguardo va ribadito ed affermato che nella materia de qua, sono soggette a protezione tutte le attività lavorative nelle quali vi è il rischio di esposizione alla polvere proveniente dall'amianto o dai materiali contenenti amianto.
 Consegue, perciò, che in dette attività sono comprese non solo quelle in cui avvengono le lavorazioni dell'amianto, ma anche quelle che si svolgano con modalità tali da comportare rischi di esposizione alle polveri di amianto o di materiale contenente amianto; come nella fattispecie in esame conforme Cass. Sez. 3^, Sent. n. 9515 del 07/09/2000.
 Va respinto, pertanto, il ricorso proposto da V.V. con condanna dello stesso al pagamento delle spese processuali.
 Così deciso in Roma, il 3 febbraio 2009.
 Depositato in Cancelleria il 10 marzo 2009


type: legislation

text:
 EIROPAS KOMISIJA
 Briselē, 25.9.2019
 COM(2019) 427 final
 2019/0202(NLE)
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMS
 par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti, attiecībā uz grozījumu izdarīšanu Nolīguma I un II pielikumā
 PASKAIDROJUMA RAKSTS
 1.Priekšlikuma priekšmets
 Šis ir priekšlikums lēmumam, ar kuru nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti, attiecībā uz grozījumu izdarīšanu Nolīguma I un II pielikumā.
 2.Priekšlikuma konteksts
 2.1.Nolīgums starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti
 Nolīgums starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti (turpmāk “Nolīgums”) ir noslēgts, lai savienotu ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu (ES ETS) ar Šveices sistēmu, kas nozīmē, ka vienā sistēmā izdotas kvotas drīkstēs pārdot un izmantot atbilstības panākšanai otrā sistēmā, kā rezultātā paplašinās iespējas mazināt klimata pārmaiņas. Nolīgums stāsies spēkā 1. janvārī pēc tam, kad puses būs apmainījušās ar ratifikācijas dokumentiem vai būs devušas savu apstiprinājumu.
 2.2.Pielikumu grozījumi
 Apvienotā komiteja, kas izveidota ar Nolīguma 12. pantu, atbild par tā pārvaldību un īstenošanas nodrošināšanu. Tā var nolemt pieņemt jaunus Nolīguma pielikumus vai grozīt esošos pielikumus. Tā var arī apspriest grozījumu izdarīšanu Nolīguma pantos, sekmēt viedokļu apmaiņu par pušu tiesību aktiem un veikt Nolīguma izskatīšanu.
 Apvienotā komiteja ir divpusēja struktūra, ko veido pušu (ES un Šveice) pārstāvji. Par Apvienotās komitejas pieņemtajiem lēmumiem vienojas abas puses.
 Nolīguma 13. panta 2. punktā noteikts, ka Apvienotā komiteja var nolemt pieņem jaunu šā nolīguma pielikumu vai grozīt esošu pielikumu. Lai nodrošinātu, ka sasaistītās emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas ir saderīgas, Nolīguma 2. pantā noteikts, ka ES ETS un Šveices ETS ir jāizpilda Nolīguma I pielikumā noteiktie būtiskie kritēriji. Saskaņā ar 10. pantu katra sistēma var pieņemt noteikumus, kas ir stingrāki par I pielikumā noteiktajiem būtiskajiem kritērijiem. Lielākā daļa ierosināto grozījumu attiecas uz I pielikumā noteiktajiem būtiskajiem kritērijiem.
 Lai Šveice varētu pilnīgi izpildīt būtiskos kritērijus (proti, Šveices ETS iekļaut aviācijas darbības) un Sasaistes nolīgums varētu stāties spēkā, tai bija jāpieņem attiecīgi valsts tiesību akti. Vairāki ierosinātie I pielikuma grozījumi iekļauj vai labo atsauces uz Šveices tiesību aktiem.
 Turklāt kopš Nolīguma parakstīšanas ir grozīti ES tiesību akti par monitoringu un ziņošanu, verifikāciju un akreditāciju, kā arī par aviācijas iekļaušanu ES ETS.
 I pielikumu groza arī tāpēc, lai iekļautu jaunus būtiskos kritērijus attiecībā uz tirgus stabilitātes rezervi, tirgus uzraudzību un attiecīgo sadarbību. Attiecībā uz būtiskajiem kritērijiem par aviācijas darbību aptvērumu un nolūkā nodrošināt, ka ir pienācīgi aptverti lidojumi starp ES un Šveici, lidojumiem no Šveices lidlaukiem uz ES lidlaukiem ar deleģēto aktu palīdzību tiks piemērots atbrīvojums, tādējādi no dienas, kad stāsies spēkā Sasaistes nolīgums, ES ETS aptvers tikai lidojumus no EEZ uz Šveices lidlaukiem, savukārt lidojumus no Šveices uz EEZ aptvers Šveices ETS. Jauns kritērijs par aviācijas operatoru kvotu nodošanu dod lielāku skaidrību par to, kā sistēmās nodrošināt izpildi.
 Gan ES, gan Šveice, gatavojoties nākamajam tirdzniecības periodam pēc 2020. gada, savas attiecīgās sistēmas plāno stiprināt. ES tiesību akti, kas aptver periodu no 2021. gada līdz 2030. gadam, jau ir stājušies spēkā, savukārt Šveicē likumdošanas procedūra, kas attiecas uz periodu pēc 2020. gada, joprojām turpinās. Attiecīgās izmaiņas ES ETS 2021.–2030. gada periodā ir atspoguļotas dažos ierosinātajos I pielikuma grozījumos. Lai nodrošinātu, ka ES ETS un Šveices ETS ir saderīgas arī 2021.–2030. gada periodā, I pielikuma A daļā ir iekļauta ievaddaļa par stacionārām iekārtām. Ievaddaļā norādīts, ka būtiskie kritēriji ir pārskatāmi tā, lai tiktu saglabāta vismaz pušu attiecīgo iekšzemes emisiju samazināšanas saistību integritāte un to oglekļa tirgu integritāte un pienācīga darbība, tādējādi izvairoties no oglekļa emisiju pārvirzes un konkurences izkropļojumiem starp sasaistītajām sistēmām. Te jānorāda, ka sistēmu saderību apliecina Šveices ETS izdarītie grozījumi attiecībā uz būtiskajiem kritērijiem par maksimālo robežvērtību, starptautisko kredītu izmantošanu un bezmaksas kvotu iedales apjomiem.
 Ar grozījumu I pielikuma C daļā par reģistriem precizēts, ka emisijas par 2020. gadu var segt tikai ar kvotām, kas izdotas 2013.–2020. gada periodā. Vēl cits grozījums paredz, ka kvotu pārskaitīšanā no viena konta uz citu starp pārskaitījuma iniciēšanu un izpildi jāievēro vismaz 24 stundu intervāls.
 Ņemot vērā Šveices iestāžu lomu izsoļu izpildē (I pielikuma D daļa) Šveices tirgū, izsoļu integritātes labad šķiet lietderīgi nodrošināt, ka iestādes ar tirgus uzraudzības funkcijām ir informētas par metodiku, ar ko nosaka izsoles līdzsvara cenas novirzi no relevantās kvotu cenas sekundārajā tirgū.
 Attiecīgā gadījumā ir precizēts, ka atsauces uz tiesību aktiem ir tās, kas ir spēkā dienā, kad šis Nolīgums stājies spēkā.
 Visbeidzot, II pielikumā ir iekļauts ievadteksts, kurā precizēts, ka, pirms pastāvīgas reģistru sasaistes izveides ES ETS un Šveices ETS sasaistei no 2020. gada maija tiks izmantots pagaidu risinājums.
 2.3.Paredzētais Apvienotās komitejas akts
 Savā otrajā sanāksmē, kas plānota 2019. gada decembrī, Apvienotajai komitejai ir jāpieņem lēmums saskaņā ar Sasaistes nolīguma 13. panta 2. punktu, ar kuru tiks grozīts Nolīguma I un II pielikums (“paredzētais akts”).
 Paredzētā akta nolūks ir grozīt Sasaistes nolīguma I un II pielikumu, lai tos saskaņotu ar esošajiem tiesību aktiem ES
 1
 un Šveicē. Grozījumi I pielikumā nodrošinās, ka abas emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas ir saderīgas, kā prasīts Direktīvas 2003/87/EK 25. pantā, un attiecībā uz katru būtisko kritēriju tiks ieviestas pareizās atsauces uz tiesību aktiem. Grozījumi II pielikumā paredz īslaicīgu pagaidu risinājumu abu sistēmu reģistru sasaistīšanai, ko izmantos, kamēr vēl nedarbojas reģistru pastāvīgā sasaiste.
 Paredzētais akts pusēm būs saistošs saskaņā ar Nolīguma 2. pantu, kurā noteikts: “Pušu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas .. atbilst vismaz I pielikumā izklāstītajiem būtiskajiem kritērijiem.”
 3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja
 Padomes lēmums, kura pamatā ir šis Komisijas priekšlikums, nosaka Eiropas Savienības nostāju attiecībā uz Apvienotās komitejas lēmumu, kas jāpieņem, lai grozītu Sasaistes nolīguma I un II pielikumu.
 Sasaistes nolīgums tika parakstīts 2017. gadā, un ES tajā nevarēja ņemt vērā norises Eiropas Savienības tiesību sistēmā, piemēram, ES ETS direktīvas pārskatīšanu, gatavojoties periodam pēc 2021. gada, tirgus stabilitātes rezerves ieviešanu un relevantos tiesību aktus par aviāciju. Šveice 2019. gada martā pieņēma tos relevantos tiesību aktus, kas abas sistēmas padara saderīgas, taču ar tiem Šveices emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā tika iekļauta arī aviācija.
 Ja Sasaistes nolīguma I un II pielikums netiktu grozīts, netiktu nodrošināta abu sistēmu saderība un nebūtu arī iespējams nodrošināt reģistru sasaisti starp Šveices ETS un ES ETS.
 Izveidot labi funkcionējošu starptautisku oglekļa tirgu, augšupēji sasaistot emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas, ir gan ES, gan starptautiskās sabiedrības ilgtermiņa mērķis, jo tas ir veids, kā izpildīt Parīzes nolīgumā izvirzītos klimatiskos mērķus. Šajā sakarā ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ES ETS) izveides direktīvas 25. pants paredz, ka ES ETS var sasaistīt ar citām emisijas kvotu tirdzniecības sistēmām, ja tās ir obligātas un saderīgas un paredz absolūtus emisiju ierobežojumus, un Šveices sistēma šiem nosacījumiem atbilst.
 4.Juridiskais pamats
 4.1.Procesuālais juridiskais pamats
 4.1.1.Principi
 Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.
 Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt ES likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
 2
 .
 4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā
 Apvienotā komiteja ir struktūra, kas izveidota ar 12. pantu Nolīgumā starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti.
 Akts, ko Apvienotā komiteja tiek aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām. Paredzētajam aktam ir juridiskas sekas, jo tas attiecas uz grozījumiem Sasaistes nolīguma I un II pielikumā.
 Paredzētais akts nepapildina un negroza Nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.
 Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.
 4.2.Materiālais juridiskais pamats
 4.2.1.Principi
 Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents
 4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā
 Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz vidi.
 Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 191. pants.
 4.3.Secinājums
 Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 191. pantam saistībā ar LESD 218. panta 9. punktu.
 2019/0202 (NLE)
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMS
 par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti, attiecībā uz grozījumu izdarīšanu Nolīguma I un II pielikumā
 EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
 ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 191. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu,
 ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
 tā kā:
 (1)Nolīgums starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti
 3
 (“Nolīgums”) tika parakstīts 2017. gada 23. novembrī saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2017/2240
 4
 .
 (2)Saskaņā ar Nolīguma 13. pantu Apvienotā komiteja var izdarīt grozījumus Nolīguma pielikumos.
 (3)Apvienotā komiteja savā 2019. gada xx. xxxx sanāksmē pieņems lēmumu par grozījumiem Nolīguma I un II pielikumā.
 (4)Ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, jo šie pielikumi Savienībai būs saistoši.
 (5)Tiklīdz Apvienotā komiteja būs attiecīgi grozījusi I un II pielikumu, lai ņemtu vērā relevantās izmaiņas tiesību aktos, toskait relevantos Šveices noteikumus, ar kuriem Šveices ETS tiek iekļauta aviācija, tiks uzskatīts, ka Nolīgumā izklāstītie sasaistes nosacījumi ir izpildīti un ka Savienībai būtu jāapmainās ar savu ratifikācijas instrumentu, kā paredzēts Nolīguma 21. pantā,
 IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
 1. pants
 Nostāja, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti, attiecībā uz grozījumu izdarīšanu Nolīguma I un II pielikumā, ir atbalstīt to, ka Apvienotajā komitejā tiek pieņemti I un II pielikuma grozījumi, kas izklāstīti šim lēmumam pievienotajā Apvienotās komitejas lēmuma projekta pielikumā.
 Savienības pārstāvji Apvienotajā komitejā par nelielām izmaiņām pielikumā var vienoties bez Padomes papildu lēmuma.
 2. pants
 Šis lēmums ir adresēts Komisijai.
 Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
 Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
 Briselē,
 Padomes vārdā –
 priekšsēdētāja
 (1)
 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/2392 (2017. gada 13. decembris), ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai saglabātu pašreizējos darbības jomas ierobežojumus attiecībā uz aviācijas darbībām un sagatavotos globāla tirgus pasākuma īstenošanai no 2021. gada (OV L 350, 29.12.2017.); Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums (ES) 2015/1814 (2015. gada 6. oktobris) par Savienības siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas tirgus stabilitātes rezerves izveidi un darbību un ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK (Dokuments attiecas uz EEZ) (OV L 264, 9.10.2015.); Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/410 (2018. gada 14. marts), ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai sekmētu emisiju izmaksefektīvu samazināšanu un investīcijas mazoglekļa risinājumos, un Lēmumu (ES) 2015/1814 (Dokuments attiecas uz EEZ.) (OV L 76, 19.3.2018.).
 (2)
 Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.
 (3)
 OV L 322, 7.12.2017., 3. lpp.
 (4)
 OV L 322, 7.12.2017., 1. lpp.
 ---documentbreak---
 EIROPAS KOMISIJA
 Briselē, 25.9.2019
 COM(2019) 427 final
 PIELIKUMS
 dokumentam
 Priekšlikums Padomes Lēmumam
 par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti, attiecībā uz grozījumu izdarīšanu Nolīguma I un II pielikumā
 AR NOLĪGUMU STARP EIROPAS SAVIENĪBU UN ŠVEICES KONFEDERĀCIJU PAR SILTUMNĪCEFEKTA GĀZU EMISIJAS KVOTU TIRDZNIECĪBAS SISTĒMU SASAISTI IZVEIDOTĀS APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS NR. 2/2019
 (...),
 ar ko groza Nolīguma starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti I un II pielikumu
 Apvienotā komiteja,
 ņemot vērā Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti
 1
 (turpmāk “nolīgums”) un jo īpaši tā 13. pantu,
 tā kā:
 (1)Kopš nolīguma parakstīšanas 2017. gada 23. novembrī ir provizoriski piemērots tā 11. līdz 13. pants.
 (2)Saskaņā ar nolīguma 13. panta 2. punktu Apvienotā komiteja drīkst grozīt nolīguma pielikumus.
 (3)Šā lēmuma pielikumā iekļauti nolīguma I un II pielikuma grozījumi, ar kuriem atjaunina relevantos aspektus sākotnējos pielikumos, par kuriem vienošanās tika panākta 2015. gadā. Tajā arī paredzēts pagaidu risinājumu, lai varētu darboties ES ETS un Šveices ETS sasaiste.
 (4)Saskaņā ar I pielikuma B daļu Eiropas Savienībai atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK (grozīta ar Direktīvu (ES) 2018/410; turpmāk “ETS direktīva”) 25.a pantam no ES ETS darbības jomas būtu jāatbrīvo lidojumi no Šveices lidlaukiem. Tas neskar gaisa kuģu operatoru aptvērumu ES ETS, kas balstīts uz ETS direktīvas I pielikumu, kurā noteikts, ka darbību kategorija, uz kuru attiecas šī direktīva, ietver visus lidojumus, kas ielido vai izlido no lidlauka, kurš atrodas kādas dalībvalsts teritorijā.
 (5)Nolīguma I pielikums tiks pārskatīts saskaņā ar nolīguma 13. panta 7. punktu, lai arī periodā no 2021. gada saglabātu pašreizējo ES ETS un Šveices ETS saderību. Apvienotā komiteja nodrošinās, ka ar nolīguma I pielikuma pārskatīšanu kā minimums tiek saglabāta Savienības un Šveices attiecīgo iekšzemes emisiju samazināšanas saistību integritāte un to oglekļa tirgu integritāte un pienācīga darbība. Netiks pieļauts, ka starp sasaistītām sistēmām rodas oglekļa emisiju pārvirze un konkurences izkropļojumi,
 IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
 1. pants
 Nolīguma I un II pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikumu.
 2. pants
 Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad stājas spēkā nolīgums.
 Cīrihē, 2019. gada XX
 Apvienotās komitejas vārdā –
 sekretāre no Eiropas Savienības puses
 priekšsēdētājs
 sekretāre no Šveices puses
 Maja-Alexandra Dittel
 Marc Chardonnens
 Caroline Baumann
 PIELIKUMS
 Sasaistes nolīguma I PIELIKUMS
 BŪTISKIE KRITĒRIJI
 A. Būtiskie kritēji stacionārām iekārtām
 Šo iedaļu pārskata saskaņā ar šā nolīguma 13. panta 7. punktu, lai saglabātu pašreizējo ES ETS un Šveices ETS saderību jaunajā tirdzniecības periodā no 2021. līdz 2030. gadam, kā to ierosina Šveices valdība. Apvienotā komiteja nodrošina, ka, pārskatot šo iedaļu, kā minimums tiek saglabāta pušu attiecīgo iekšzemes emisiju samazināšanas saistību integritāte un to oglekļa tirgu integritāte un pienācīga darbība. Nedrīkst pieļaut, ka starp sasaistītām sistēmām rodas oglekļa emisiju pārvirze un konkurences izkropļojumi.
 Būtiskie kritēriji
 ES ETS
 Šveices ETS
 1.
 Dalība ETS ir obligāta
 Dalība ETS ir obligāta iekārtām, kas veic tālāk uzskaitītās darbības un emitē tālāk uzskaitītās siltumnīcefekta gāzes (“SEG”).
 Dalība ETS ir obligāta iekārtām, kas veic tālāk uzskaitītās darbības un emitē tālāk uzskaitītās SEG.
 2.
 ETS aptver vismaz tās darbības, kas noteiktas:
 -Direktīvas 2003/87/EK I pielikumā
 redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā
 -CO2 rīkojuma 40. panta 1. punktā
 -6. pielikumā
 redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā
 3.
 ETS aptver vismaz tās SEG, kas noteiktas:
 -Direktīvas 2003/87/EK II pielikumā
 redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā
 -CO2 rīkojuma 1. panta 1. punktā
 redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā
 4.
 Attiecībā uz ETS nosaka emisiju maksimālo robežvērtību, kas ir vismaz tikpat stingra kā tā, ko paredz:
 -Direktīvas 2003/87/EK 9. un 9.a pants
 redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā
 Lineārais samazinājuma koeficients 1,74 % gadā no 2021. gada pieaugs līdz 2,2 % gadā un attieksies uz visām nozarēm, kuras norādītas direktīvas redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā
 -CO2 likuma 18. panta 1. un 2. punkts
 -CO2 rīkojuma 45. panta 1. punkts
 redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā
 Lineārais samazinājuma koeficients ir 1,74 % gadā līdz 2020. gadam.
 5.
 Tirgus stabilitātes mehānisms
 ES 2015. gadā ieviesa tirgus stabilitātes rezervi (Lēmums (ES) 2015/1814), kuras darbība tika nostiprināta ar 2018. gadā veikto ETS pārskatīšanu (Direktīva (ES) 2018/410).
 -CO2 likuma 19. panta 5. punkts
 -CO2 rīkojuma 48. pants
 redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā
 Šveices tiesību aktos ir paredzēta iespēja samazināt izsolāmo kvotu apjomu, ja tirgū ekonomisku iemeslu dēļ ir ievērojams kvotu pieaugums.
 Puses sadarbojas, lai izstrādātu piemērotu risinājumu tirgus stabilitātes nodrošināšanai.
 6.
 Tirgus uzraudzības līmenis ETS ir vismaz tikpat stingrs, kā to paredz:
 -Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/65/ES (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Direktīvu 2002/92/ES un Direktīvu 2011/61/ES (MIFID II)
 -Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 600/2014 (2014. gada 15. maijs) par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (MIFIR)
 -Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 596/2014 (2014. gada 16. aprīlis) par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas regula) un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/6/EK un Komisijas Direktīvas 2003/124/EK, 2003/125/EK un 2004/72/EK (MAR)
 -Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/57/ES (2014. gada 16. aprīlis) par kriminālsodiem par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas direktīva) (CS-MAD)
 -Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/849 (2015. gada 20. maijs) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (AMLD)
 redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā
 -2007. gada 22. jūnija Federālais likums par Šveices finanšu tirgus uzraudzības iestādi
 -2015. gada 19. jūnija Federālais likums par finanšu tirgus infrastruktūru un rīcību tirgū vērtspapīru un atvasināto instrumentu tirdzniecības jomā
 -2018. gada 15. jūnija Federālais likums par finanšu iestādēm
 -1997. gada 10. oktobra Federālais likums par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas apkarošanu
 redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā
 Šveices finanšu tirgus regulējumā nav noteikts emisijas kvotu juridiskais raksturs. Proti, emisijas kvotas Finanšu tirgu infrastruktūras likumā nav kvalificētas kā vērtspapīri, un tāpēc tās netirgo regulētās tirdzniecības vietās. Tā kā emisijas kvotas nekvalificējas par vērtspapīriem, Šveices vērtspapīru regulējums neattiecas uz ārpusbiržas emisijas kvotu tirdzniecību otrreizējos tirgos.
 Saskaņā ar Likumu par finanšu tirgiem par vērtspapīriem kvalificējas atvasināto instrumentu līgumi. Tas attiecas arī uz atvasinātajiem instrumentiem, kuru pamatā esošais instruments ir emisijas kvotas. Uz atvasinātajiem instrumentiem, kas balstās uz emisijas kvotām un ko tirgo ārpus biržas starp nefinanšu un finanšu darījumu partneriem, attiecas Finanšu tirgus infrastruktūras likuma noteikumi.
 7.
 Sadarbība tirgus uzraudzības jomā
 Puses tirgus uzraudzības jomā izveido atbilstīgus sadarbības mehānismus. Šie sadarbības mehānismi aptver informācijas apmaiņu un no to attiecīgā tirgus uzraudzības režīma izrietošo pienākumu izpildes nodrošināšanu. Puses par visiem šiem mehānismiem informē Apvienoto komiteju.
 8.
 Starptautiskajiem kredītiem piemērotie kvalitatīvie ierobežojumi ir vismaz tikpat stingri, kā to paredz:
 -Direktīvas 2003/87/EK 11.a un 11.b pants
 -Komisijas Regula (ES) Nr. 550/2011 (2011. gada 7. jūnijs) par to, lai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK noteiktu konkrētus ierobežojumus, kas piemērojami starptautisku kredītu izmantošanai no projektiem, kuri saistīti ar rūpnieciskajām gāzēm
 -Komisijas Regulas (ES) Nr. 389/2013 (2013. gada 2. maijs), ar ko izveido Savienības reģistru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 280/2004/EK un Lēmumu Nr. 406/2009/EK un atceļ Komisijas Regulu (ES) Nr. 920/2010 un Regulu (ES) Nr. 1193/2011, 58. pants
 redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā
 -CO2 likuma 5. un 6. pants
 -CO2 rīkojuma 4. pants, 4.a panta 1. punkts un 2. pielikums
 redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā
 9.
 Starptautiskajiem kredītiem piemērotie kvantitatīvie ierobežojumi ir vismaz tikpat stingri, kā to paredz:
 -Direktīvas 2003/87/EK 11.a pants
 -Komisijas Regula (ES) Nr. 389/2013 (2013. gada 2. maijs), ar ko izveido Savienības reģistru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 280/2004/EK un Lēmumu Nr. 406/2009/EK un atceļ Komisijas Regulu (ES) Nr. 920/2010 un Regulu (ES) Nr. 1193/2011
 -Komisijas Regula (ES) Nr. 1123/2013 (2013. gada 8. novembris) par starptautisku kredītu tiesību noteikšanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK
 redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā
 ES tiesību aktos nav paredzētas tiesības pēc 2021. gada izmantot starptautiskus kredītus.
 -CO2 likuma 16. panta 2. punkts
 -CO2 rīkojuma 55.b pants
 redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā
 Tie paredz starptautisko kredītu izmantošanu tikai līdz 2020. gadam.
 10.
 Bez maksas iedalāmās kvotas aprēķina, pamatojoties uz līmeņatzīmēm un korekcijas koeficientiem. 2013.–2020. gadā jaunām iekārtām rezervē ne vairāk kā 5 % no emisiju daudzuma. Kvotas, ko neiedala bez maksas, izsola vai atzīst par nederīgām. Tālab ETS atbilst vismaz šādām normām:
 -Direktīvas 2003/87/EK 10. pants, 10.a pants, 10.b pants, 10.c pants
 -Komisijas Lēmums 2011/278/ES (2011. gada 27. aprīlis), ar kuru visā Savienībā nosaka pagaidu noteikumus saskaņotai bezmaksas emisiju kvotu sadalei atbilstoši 10.a pantam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2003/87/EK
 -Aprēķini, kas vajadzīgi starpnozaru korekcijas koeficienta noteikšanai ES ETS 2013.–2020. gadam
 - 2014. gada saraksts ar nozarēm, kurās pastāv būtisks oglekļa emisiju pārvirzes risks
 - Komisijas Deleģētā regula (ES) 2019/331, ar ko nosaka Savienības mēroga pārejas noteikumus saskaņotai bezmaksas emisijas kvotu iedalei saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2003/87/EK 10.a pantu
 - Komisijas Deleģētais lēmums, ar ko 2021.–2030. gada periodam nosaka sarakstu ar nozarēm un apakšnozarēm, kuras uzskatāmas par pakļautām oglekļa emisiju pārvirzes riskam (C(2019) 708; OV L 120, 8.5.2019., 20. lpp.)
 - jebkurš ES ETS starpnozaru korekcijas koeficients 2021.–2025. gadā vai 2026.–2030. gadā
 redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā
 -CO2 likuma 18. panta 3. punkts un 19. panta 2. līdz 6. punkts
 -CO2 rīkojuma 45. panta 2. punkts, 46., 46.a, 46.b, 46.c un 48. pants un 9. pielikums
 redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā
 Bez maksas iedalīto kvotu apjoms nepārsniedz kvotas, kas iedalītas iekārtām ES ETS.
 11.
 ETS paredz sankcijas tādos pašos apstākļos un tādā pašā apmērā, kā to paredz:
 -Direktīvas 2003/87/EK 16. pants
 redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā
 -CO2 likuma 21. pants
 -CO2 rīkojuma 56. pants
 redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā
 12.
 SEG emisiju monitorings un ziņošana ETS ietvaros ir vismaz tikpat stingra, kā to paredz:
 -Direktīvas 2003/87/EK 14. pants un IV pielikums
 -Komisijas Regula (ES) Nr. 601/2012 (2012. gada 21. jūnijs) par siltumnīcefekta gāzu emisiju monitoringu un ziņošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK
 -Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/2066 (2018. gada 19. decembris) par siltumnīcefekta gāzu emisiju monitoringu un ziņošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK un ar ko groza Komisijas Regulu (ES) Nr. 601/2012
 redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā
 -CO2 likuma 20. pants
 -CO2 rīkojuma 50. līdz 53. pants un 16. un 17. pielikums
 redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā
 13.
 Verifikācija un akreditācija ETS ietvaros ir vismaz tikpat stingra, kā to paredz:
 -Direktīvas 2003/87/EK 15. pants un V pielikums
 -Komisijas Regula (ES) Nr. 600/2012 (2012. gada 21. jūnijs) par siltumnīcefekta gāzu ziņojumu un tonnkilometru ziņojumu verifikāciju un par verificētāju akreditāciju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK
 -Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/2067 (2018. gada 19. decembris) par datu verifikāciju un verificētāju akreditāciju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK
 redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā
 -CO2 rīkojuma 51. līdz 54. pants
 redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā
 B. Būtiskie kritēriji aviācijai
 Būtiskie kritēriji
 Eiropas Savienībai
 Šveicei
 1.
 Dalība ETS ir obligāta
 Aviācijas darbību dalība ETS ir obligāta saskaņā ar tālāk uzskaitītajiem kritērijiem.
 Aviācijas darbību dalība ETS ir obligāta saskaņā ar tālāk uzskaitītajiem kritērijiem.
 2.
 Aviācijas darbību un SEG aptvērums un lidojumu un to attiecīgo emisiju attiecināšana saskaņā ar “izlidojošā reisa” principu, kā to paredz:
 -Direktīva 2003/87/EK, kas grozīta ar Regulu (ES) 2017/2392, lai uz laiku noteiktu atkāpi izpildes nodrošināšanai attiecībā uz lidojumiem no un uz valstīm, ar kurām nav noslēgta vienošanās saskaņā ar 25. pantu.
 -Komisijas Regulas (ES) Nr. 389/2013 (2013. gada 2. maijs), ar ko izveido Savienības reģistru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 280/2004/EK un Lēmumu Nr. 406/2009/EK un atceļ Komisijas Regulu (ES) Nr. 920/2010 un Regulu (ES) Nr. 1193/2011, 17., 29., 35. un 56. pants un VII pielikums
 redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā
 No 2020. gada 1. janvāra ES ETS aptver lidojumus no lidlauka, kas atrodas Eiropas Ekonomikas zonā (“EEZ”), uz lidlaukiem, kas atrodas Šveices teritorijā, turpretī lidojumi no Šveices teritorijā esošiem lidlaukiem uz Eiropas Ekonomikas zonā (“EEZ”) esošiem lidlaukiem atbilstīgi Direktīvas 2003/87/EK 25.a pantam no 2020. gada 1. janvāra no ES ETS ir izslēgti.
 1. Darbības joma
 Lidojumi uz Šveices teritorijā esošu lidlauku vai no tā, izņemot lidojumus no lidlauka, kas atrodas EEZ.
 Visus pagaidu atbrīvojumus attiecībā uz ETS darbības jomu, piemēram, atbrīvojumus Direktīvas 2003/87/EK 28.a panta nozīmē, Šveices ETS var piemērot atbilstīgi tiem atbrīvojumiem, kas ieviesti ES ETS. Attiecībā uz aviācijas darbībām aptver tikai CO2 emisijas.
 2. Darbības jomas ierobežojumi
 1. punktā minētajā vispārīgajā darbības jomā neietilpst:
 1.
 lidojumi, ko veic vienīgi valdošo monarhu un viņu tuvāko radinieku, valstu vadītāju, valdību vadītāju un valdību ministru pārvadāšanai oficiālos komandējumos, ja tas ir pamatots ar atbilstīgu statusa norādi lidojuma plānā;
 2.
 militāri lidojumi, kā arī lidojumi, ko veic, pildot muitas vai policijas funkcijas;
 3.
 lidojumi, kas saistīti ar meklēšanas, glābšanas un ugunsdzēšanas darbiem, un lidojumi, ko veic humānās palīdzības sniegšanai un neatliekamās ātrās medicīniskās palīdzības sniegšanai;
 4.
 lidojumi, ko veic vienīgi saskaņā ar vizuālo lidojumu noteikumiem, kuri definēti 1944. gada 7. decembra Konvencijas par starptautisko civilo aviāciju 2. pielikumā;
 5.
 lidojumi, kas beidzas tajā pašā lidlaukā, kur sākušies, un kā laikā gaisa kuģis nav plānoti nosēdies citā lidlaukā;
 6.
 mācību lidojumi, kurus veic vienīgi tādēļ, lai iegūtu vai saglabātu licenci vai konkrētu kategoriju, un kuros piedalās tikai pilota kabīnes apkalpe, ja tas ir pamatots ar atbilstīgu piezīmi lidojuma plānā un ja lidojums nav pasažieru un/vai kravas pārvadāšanas pakalpojums, gaisa kuģu pārlidojums vai gaisa kuģu nogāde;
 7.
 lidojumi, ko veic vienīgi tādēļ, lai izdarītu zinātniskus pētījumus;
 8.
 lidojumi, ko veic vienīgi tādēļ, lai pārbaudītu, testētu vai sertificētu gaisa kuģi vai tā iekārtas neatkarīgi no tā, vai attiecīgās iekārtas izmanto lidojumā vai uz zemes;
 9.
 lidojumi, ko veic ar gaisa kuģiem, kuru sertificētā maksimālā pacelšanās masa ir mazāka par 5700 kg;
 10.
 lidojumi, ko veic komerciālu gaisa kuģu operatori, kuru kopējās gada emisijas ir mazākas par 10 000 t/gadā Šveices ETS aptvertajos lidojumos vai kuri veic mazāk par Šveices ETS aptvertiem 243 lidojumiem trijos secīgos četru mēnešu periodos, ar nosacījumu, ka operatori neietilpst ES ETS;
 11.
 lidojumi, ko veic nekomerciālu gaisa kuģu operatori, kuri ietilpst Šveices ETS un kuru kopējās gada emisijas ir mazākas par 1000 t/gadā saskaņā ar attiecīgajiem atbrīvojumiem, ko piemēro ES ETS ietvaros, ar nosacījumu, ka operatori neietilpst ES ETS.
 Tas ir paredzēts relevantajos Šveices tiesību aktos, CO2 likumā un CO2 rīkojumā, kā minēts
 -CO2 likuma 16a. pantā
 -CO2 rīkojuma 46.d pantā, 55. panta 2. punktā un 13. pielikumā
 redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā
 3.
 Apmaiņa ar relevantajiem datiem par aviācijas darbību aptvēruma ierobežojumu piemērošanu
 Abas puses sadarbojas jautājumos, kas skar aptvēruma ierobežojumu piemērošanu Šveices ETS un ES ETS attiecībā uz komerciāliem un nekomerciāliem operatoriem saskaņā ar šo pielikumu. Konkrētāk, abas puses nodrošina visu relevanto datu savlaicīgu nosūtīšanu, lai būtu iespējams pareizi identificēt lidojumus un gaisa kuģu operatorus, ko aptver Šveices ETS un ES ETS.
 4.
 Maksimālā robežvērtība (kopējais kvotu daudzums, kas iedalāms gaisa kuģu operatoriem)
 Direktīvā 2003/87/EK kvotas sākotnēji bija iedalītas šādi:
 -15 % izsolāmas
 -3 % atliekamas īpašā rezervē
 -82 % iedalāmas bez maksas (3.c pants)
 Iedalāmie apjomi tika grozīti ar Regulu (ES) Nr. 421/2014, saskaņā ar kuru bez maksas iedalāmo kvotu daudzumu samazina proporcionāli samazinātajam nododamo kvotu daudzumam (28.a panta 2. punkts). Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/2392 šīs pieejas piemērošanas termiņš ir pagarināts līdz 2023. gadam un no 2021. gada 1. janvāra tiks piemērots 2,2 % lineārais samazinājuma koeficients.
 redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā
 Maksimālo robežvērtību nosaka tikpat stingri kā ES ETS, jo īpaši attiecībā uz procentuālajiem samazinājumiem no gada uz gadu un no tirdzniecības perioda uz tirdzniecības periodu. Kvotas, uz kurām attiecināta maksimālā robežvērtība, iedala šādi:
 -15 % izsola,
 -3 % atliek īpašā rezervē,
 -82 % iedala bez maksas.
 Šo sadalījumu var pārskatīt saskaņā ar šā nolīguma 6. un 7. pantu.
 Līdz 2020. gadam kvotu maksimālo robežvērtību aprēķina, izmantojot augšupējo pieeju un par pamatu ņemot kvotas, kas iedalāmas bez maksas saskaņā ar iepriekš minēto to kvotu sadalījumu, kam noteikta maksimālā robežvērtība. Jebkādi pagaidu atbrīvojumi attiecībā uz ETS darbības jomu nozīmē, ka būtu attiecīgi proporcionāli jākoriģē arī iedalāmie daudzumi.
 No 2021. gada to, kāda ir kvotu maksimālā robežvērtība, nosaka pēc tā, kāda bija maksimālā robežvērtība 2020. gadā, ņemot vērā iespējamos procentuālos samazinājumus saskaņā ar ES ETS.
 Tas ir paredzēts relevantajos Šveices tiesību aktos, CO2 likumā un CO2 rīkojumā, kā minēts
 -CO2 likuma 18. pantā
 -CO2 rīkojuma 46.e pantā un 15. pielikumā
 redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā
 5.
 Aviācijas kvotu iedalīšana kvotu izsolēs
 -Direktīvas 2003/87/EK 3.d pants
 Regula (ES) Nr. 421/2014 paredz, ka izsolāmo kvotu apjomu samazina proporcionāli samazinātajam bezmaksas kvotu daudzumam (28.a panta 3. punkts). Ar Regulu (ES) 2017/2392 šīs pieejas piemērošanas termiņu pagarināja līdz 2023. gadam
 redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā
 Šveices izsolāmās emisijas kvotas izsola Šveices kompetentā iestāde. Šveice ir tiesīga saņemt ieņēmumus no Šveices kvotu izsolīšanas.
 Tas ir paredzēts relevantajos Šveices tiesību aktos, CO2 likumā un CO2 rīkojumā, kā minēts
 -CO2 likuma 19.a panta 2. un 4. punkts
 -CO2 rīkojuma 48. pants un 15. pielikums
 redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā
 6.
 Īpaša rezerve dažiem gaisa kuģu operatoriem
 -Direktīvas 2003/87/EK 3.f pants
 redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā
 Jauniem operatoriem un strauji augošiem operatoriem paredzētas kvotas atliek īpašā rezervē, tomēr līdz 2020. gadam Šveicei īpašās rezerves nebūs, jo atskaites gads, kurā iegūst datus par Šveices aviācijas darbībām, ir 2018. gads.
 Tas ir paredzēts relevantajos Šveices tiesību aktos, CO2 likumā un CO2 rīkojumā, kā minēts
 -CO2 likuma 18. panta 3. punktā
 -CO2 rīkojuma 46.e panta 2. punktā un 15. pielikumā
 redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā
 7.
 Līmeņatzīmes, ko izmanto, lai iedalītu bezmaksas kvotas gaisa kuģu operatoriem
 -Direktīvas 2003/87/EK 3.e pants.
 Ikgadējā līmeņatzīme ir 0,000642186914222035 kvotas par tonnkilometru.
 redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā
 Līmeņatzīme nav augstāka par to, ko izmanto ES ETS.
 Līdz 2020. gadam gada līmeņatzīme ir 0,000642186914222035 kvotas par tonnkilometru.
 Tas ir paredzēts relevantajos Šveices tiesību aktos, CO2 likumā un CO2 rīkojumā, kā minēts
 -CO2 rīkojuma 46.f panta 1. un 2. punktā un 15. pielikumā
 redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā
 8.
 Bezmaksas kvotu iedalīšana gaisa kuģu operatoriem
 -Direktīvas 2003/87/EK 3.e pants.
 Saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 25.a pantu kvotu izdošanu koriģē proporcionāli attiecīgajiem ziņošanas un nodošanas pienākumiem, kas izriet no tā, kādus lidojumus starp EEZ un Šveici faktiski aptver ES ETS,
 redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā
 Gaisa kuģu operatoriem iedalīto bezmaksas kvotu daudzumu aprēķina, reizinot atskaites gadā paziņoto tonnkilometru skaitu ar piemērojamo līmeņatzīmi.
 Tas ir paredzēts relevantajos Šveices tiesību aktos, CO2 likumā un CO2 rīkojumā, kā minēts
 -CO2 likuma 19.a panta 3. un 4. punktā
 -CO2 rīkojuma 46.f panta 1. un 2. punktā un 15. pielikumā
 redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā
 9.
 Starptautiskajiem kredītiem piemērotie kvalitatīvie ierobežojumi ir vismaz tikpat stingri, kā to paredz:
 Direktīvas 2003/87/EK 11.a un 11.b pants un Komisijas Regula (ES) Nr. 389/2013 (2013. gada 2. maijs), ar ko izveido Savienības reģistru saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 280/2004/EK un Lēmumu Nr. 406/2009/EK un atceļ Komisijas Regulu (ES) Nr. 920/2010 un Regulu (ES) Nr. 1193/2011
 redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā
 -CO2 likuma 5. un 6. pants
 -CO2 rīkojuma 4. pants, 4.a panta 1. punkts un 2. pielikums
 redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā
 10.
 Kvantitatīvie ierobežojumi starptautisko kredītu izmantošanai
 Direktīvas 2003/87/EK 11.a pants
 redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā
 Līdz 2020. gadam kvantitatīvais ierobežojums starptautisko kredītu izmantošanai ir 1,5 % no verificētajām emisijām.
 Tas ir paredzēts relevantajos Šveices tiesību aktos, CO2 likumā un CO2 rīkojumā, kā minēts
 -CO2 rīkojuma 55.d pantā
 redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā
 11.
 Tonnkilometru datu iegūšana par atskaites gadu
 Direktīvas 2003/87/EK 3.e pants
 redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā
 Neskarot tālāk minēto noteikumu, tonnkilometru datus iegūst, izmantojot to pašu pieeju un tajā pašā laikā, kad tiek iegūti tonnkilometru dati ES ETS vajadzībām.
 Līdz 2020. gadam un saskaņā ar Rīkojumu par tonnkilometru datu ieguvi un monitoringa plānu sagatavošanu attiecībā uz gaisa kuģa veiktajiem attālumiem redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā, atskaites gads, kurā iegūst datus par Šveices aviācijas darbībām, ir 2018. gads.
 Tas ir paredzēts relevantajos Šveices tiesību aktos, CO2 likumā un CO2 rīkojumā, kā minēts
 -CO2 likuma 19.a panta 3. un 4. punktā
 -Rīkojums par tonnkilometru datu ieguvi un monitoringa plānu sagatavošanu attiecībā uz gaisa kuģa veiktajiem attālumiem
 redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā
 12.
 Monitorings un ziņošana
 -Direktīvas 2003/87/EK 14. pants un IV pielikums
 -Komisijas Regula (ES) Nr. 601/2012 (2012. gada 21. jūnijs) par siltumnīcefekta gāzu emisiju monitoringu un ziņošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK
 -Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/2066 (2018. gada 19. decembris) par siltumnīcefekta gāzu emisiju monitoringu un ziņošanu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK un ar ko groza Komisijas Regulu (ES) Nr. 601/2012
 -Komisijas Deleģētā regula (ES), ar ko attiecībā uz pasākumiem, kurus Starptautiskā Civilās aviācijas organizācija noteikusi aviācijas emisiju monitoringa, ziņošanas un verifikācijas nolūkā, lai īstenotu globālu tirgus pasākumu, papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK (C(2019)1644 final)
 redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā
 Monitoringa un ziņošanas prasības ir tikpat stingras kā tās, kas attiecas uz ES ETS.
 Tas ir paredzēts relevantajos Šveices tiesību aktos, CO2 likumā un CO2 rīkojumā, kā minēts
 -CO2 likuma 20. pantā
 -CO2 rīkojuma 50. līdz 52. pantā un 16. un 17. pielikumā
 redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā
 13.
 Verifikācija un akreditācija
 -Direktīvas 2003/87/EK 15. pants un V pielikums
 -Komisijas Regula (ES) Nr. 600/2012 (2012. gada 21. jūnijs) par siltumnīcefekta gāzu ziņojumu un tonnkilometru ziņojumu verifikāciju un par verificētāju akreditāciju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK
 -Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2018/2067 (2018. gada 19. decembris) par datu verifikāciju un verificētāju akreditāciju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK
 redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā
 Verifikācijas un akreditācijas prasības ir tikpat stingras kā tās, kas attiecas uz ES ETS.
 Tas ir paredzēts relevantajos Šveices tiesību aktos, CO2 likumā un CO2 rīkojumā, kā minēts
 -CO2 rīkojuma 52. panta 4. un 5. punktā un
 -18. pielikumā
 redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā
 14.
 Administrācija
 Piemēro Direktīvas 2003/87/EK 18.a pantā noteiktos kritērijus. Tālab un saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 25.a pantu Šveici uzskata par administrējošo dalībvalsti, ciktāl tas attiecas uz gaisa kuģu operatoru administrēšanas uzticēšanu Šveicei un ES (EEZ) dalībvalstīm.
 Saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 25.a pantu ES (EEZ) dalībvalstu kompetentās iestādes ir atbildīgas par visiem uzdevumiem, kas saistīti ar tām uzticēto gaisa kuģu operatoru administrēšanu, ieskaitot uzdevumus, kas saistīti ar Šveices ETS (piemēram, tādu ziņojumu saņemšana par verificētajām emisijām, kas aptver gan ES, gan Šveices aviācijas darbības, kvotu iedalīšana, izdošana un pārskaitīšana, atbilstība un izpilde utt.).
 Eiropas Komisija divpusēji vienojas ar Šveices kompetentajām iestādēm par attiecīgās dokumentācijas un informācijas nodošanu.
 Proti, Eiropas Komisija nodrošina bez maksas iedalīto ES emisijas kvotu pārskaitīšanu Šveices administrētajiem gaisa kuģu operatoriem.
 Ja tiek panākta divpusēja vienošanās par to lidojumu administrēšanu, kas notiek saistībā ar Bāzeles–Miluzas–Freiburgas lidostu (EuroAirport lidostu), un nav vajadzīgi nekādi grozījumi Direktīvā 2003/87/EK, tad Eiropas Komisija pienācīgi veicina šā nolīguma īstenošanu, ar noteikumu, ka tas nenoved pie dubultas uzskaites.
 Saskaņā ar CO2 rīkojumu redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā, Šveice ir atbildīga par šādu gaisa kuģu operatoru administrēšanu:
 -kam ir derīga, Šveices izdota darbības licence, vai
 -kam sasaistītajās ETS vislielākais aprēķinātais par aviācijas emisijām uzskatāmo emisiju daudzums ir Šveicē.
 Šveices kompetentās iestādes ir atbildīgas par visiem uzdevumiem, kas saistīti ar Šveicei uzticēto gaisa kuģu operatoru administrēšanu, ieskaitot uzdevumus, kas saistīti ar ES ETS (piemēram, tādu ziņojumu saņemšana par verificētajām emisijām, kas aptver gan ES, gan Šveices aviācijas darbības, kvotu iedalīšana, izdošana un pārskaitīšana, atbilstība un izpilde utt.).
 Šveices kompetentās iestādes divpusēji vienojas ar Eiropas Komisiju par attiecīgās dokumentācijas un informācijas nodošanu.
 Proti, Šveices kompetentās iestādes pārskaita bez maksas iedalītās Šveices emisijas kvotas ES (EEZ) dalībvalstu administrētajiem gaisa kuģu operatoriem.
 Tas ir paredzēts relevantajos Šveices tiesību aktos, CO2 likumā un CO2 rīkojumā, kā minēts
 -CO2 likuma 39. panta 1.bis punktā
 -CO2 rīkojuma 46.d pantā un 14. pielikumā
 redakcijā, kas ir spēkā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā
 15.
 Nodošana
 Novērtējot gaisa kuģu operatoru atbilstību pēc nodoto kvotu daudzuma, dalībvalstu kompetentās iestādes vispirms ieskaita par Šveices ETS aptvertajām emisijām nodotās kvotas, un tad atlikušās nodotās kvotas ieskaita par ES ETS aptvertajām emisijām.
 Novērtējot gaisa kuģu operatoru atbilstību pēc nodoto kvotu daudzuma, Šveices kompetentās iestādes vispirms ieskaita par ES ETS aptvertajām emisijām nodotās kvotas, un tad atlikušās nodotās kvotas ieskaita par Šveices ETS aptvertajām emisijām.
 16.
 Izpildes panākšana
 Puses panāk savu ETS attiecīgo noteikumus izpildi attiecībā uz gaisa kuģu operatoriem, kas nepilda pienākumus, kuri tiem uzlikti attiecīgajā ETS, neatkarīgi no tā, vai operatoru administrē ES (EEZ) kompetentā iestāde vai Šveices kompetentā iestāde, ja operatoru administrējošajai iestādei izpildes panākšana prasa papildu pasākumu pieņemšanu.
 17.
 Gaisa kuģu operatoru administrējošās valsts noteikšana
 Ievērojot Direktīvas 2003/87/EK 25.a pantu, gaisa kuģu operatoru sarakstā, ko Eiropas Komisija publicē saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 18.a panta 3. punktu, norāda, kura ir katra gaisa kuģa operatora administrējošā dalībvalsts, tostarp Šveice.
 Gaisa kuģu operatori, kurus Šveicei pirmo reizi iedala pēc šā nolīguma stāšanās spēkā, Šveice sāk administrēt pēc iedalīšanas gada 30. aprīļa un pirms iedalīšanas gada 1. augusta.
 Abas Puses sadarbojas, proti, dalās attiecīgajā dokumentācijā un informācijā.
 Neatkarīgi no tā, kura valsts ir noteikta par gaisa kuģa operatora administrējošo valsti, minētais gaisa kuģa operators joprojām ietilpst attiecīgajā ETS (t. i., ES ETS ietilpstošam operatoram, ko administrē Šveices kompetentā iestāde, ir tāds pats pienākumu līmenis gan ES ETS, gan Šveices ETS ietvaros, un otrādi).
 18.
 Īstenošanas kārtība
 Sīkāku kārtību, kā organizēt darbu un sadarbību aviācijas kontu turētājiem paredzētā vienas pieturas aģentūrā, izstrādā un pieņem Apvienotā komiteja pēc šā nolīguma parakstīšanas saskaņā ar šā nolīguma 12., 13. un 22. pantu. Šo kārtību sāk piemērot vienlaikus ar šā nolīguma piemērošanu.
 19.
 Eurocontrol sniegts atbalsts
 Ciktāl tas skar aviācijai veltīto šā nolīguma daļu, pilnvarojumā, kas saistībā ar ES ETS dots Eurocontrol, Eiropas Komisija iekļauj Šveici.
 C. Būtiskie kritēriji reģistriem
 Katras Puses ETS ietver reģistru un darījumu žurnālu, kas atbilst tālāk norādītajiem būtiskajiem kritērijiem, kuri noteikti attiecībā uz drošības mehānismiem un procedūrām un attiecībā uz kontu atvēršanu un pārvaldību.
 Būtiskie kritēriji attiecībā uz drošības mehānismiem un procedūrām:
 Reģistri un darījumu žurnāli aizsargā sistēmā glabāto datu konfidencialitāti, integritāti, pieejamību un autentiskumu. Tālab Puses ievieš tālāk minētos drošības mehānismus:
 Būtiskie kritēriji
 Ikviens lietotājs kontam var piekļūt tikai ar divfaktoru autentifikāciju.
 Darījumu iniciēšanai un apstiprināšanai ir vajadzīgs darījuma signatūras mehānisms. Lietotājiem nosūta ārpusjoslas apstiprinājuma kodu.
 Ikvienu no šādām operācijām iniciē viena persona, bet apstiprina cita (četru acu princips):
 -visas administratora veiktās operācijas, izņemot gadījumus, kad piemērojami pamatoti, STS definēti izņēmumi,
 -visi vienību pārskaitījumi, izņemot gadījumus, kad tiek izmantoti alternatīvi pasākumi, kas nodrošina tādu pašu drošības līmeni.
 Tiek ieviesta paziņošanas sistēma, kas brīdina lietotājus, kad notiek operācijas, kas skar to kontus un turējumus.
 Minimālā aizkave starp pārskaitījuma iniciēšanu un tā izpildi ir 24 stundas, lai ikviens lietotājs varētu saņemt informāciju un apturēt jebkuru pārskaitījumu, par kura pareizību ir aizdomas.
 Šveices administrators un Savienības centrālais administrators veic pasākumus, lai informētu lietotājus par to, ka tie ir atbildīgi par savu sistēmu (datori, tīkls, ...) drošību un par rīkošanos ar datiem un navigāciju internetā.
 Kas attiecas uz kvotām, emisijas par 2020. gadu var segt tikai ar kvotām, kas piešķirtas periodā no 2013. līdz 2020. gadam.
 Būtiskie kritēriji attiecībā uz kontu atvēršanu un pārvaldību:
 Būtiskie kritēriji
 Operatora konta / operatora turējuma konta atvēršana:
 Operatora vai kompetentās iestādes pieteikumu par operatora konta / operatora turējuma konta atvēršanu iesniedz valsts administratoram (Šveicē – Federālajam Vides birojam (FVB)). Pieteikumā iekļauj ETS iekārtas identificēšanai pietiekamu informāciju un attiecīgo iekārtas identifikācijas numuru.
 Gaisa kuģu ekspluatanta konta / gaisa kuģu ekspluatanta turējuma konta atvēršana:
 Katram Šveices ETS un/vai ES ETS ietilpstošam gaisa kuģa operatoram ir viens gaisa kuģa ekspluatanta konts / gaisa kuģu ekspluatanta turējuma konts. Šveices kompetentās iestādes administrēto gaisa kuģu operatoru konti ir reģistrēti Šveices reģistrā. Gaisa kuģa operatora vai gaisa kuģa operatora pilnvarotā pārstāvja pieteikumu iesniedz valsts administratoram (Šveicē – FVB) 30 darba dienu laikā kopš dienas, kad apstiprināts gaisa kuģa operatora monitoringa plāns vai notikusi gaisa kuģa operatora pāreja no ES (EEZ) dalībvalsts pie Šveices iestādēm. Pieteikumā norāda pieteicēja ekspluatētā un Šveices ETS un/vai ES ETS ietilpstošā gaisa kuģa unikālo(-os) kodu(-us).
 Personas konta / personas turējuma konta atvēršana:
 Pieteikumu par personas konta vai personas turējuma konta atvēršanu iesniedz valsts administratoram (Šveicē – FVB). Tas satur konta turētāja/pieteicēja identificēšanai pietiekamu informāciju, turklāt satur vismaz:
 -fiziskai personai: identitātes apliecinājumu un kontaktinformāciju;
 -juridiskai personai:
 –komercdarbības reģistrācijas apliecības kopiju VAI
 –juridiskās personas dibināšanas dokumentus un juridiskās personas reģistrāciju apliecinošu dokumentu;
 -fiziskai personai – ziņas par sodāmību, juridiskai personai – ziņas par tās direktoru sodāmību.
 Pilnvarotie/konta pārstāvji:
 Katram kontam ir vismaz viens pilnvarotais/konta pārstāvis, kuru ieceļ potenciālais konta turētājs. Pilnvarotie/konta pārstāvji konta turētāja vārdā iniciē darījumus un citus procesus. Ieceļot pilnvaroto/konta pārstāvi, par pilnvaroto/konta pārstāvi nosūta šādu informāciju:
 -vārds un kontaktinformācija,
 -personību apliecinošs dokuments,
 -ziņas par sodāmību.
 Dokumentu pārbaude:
 Jebkura dokumenta kopijai, ko iesniedz kā pierādījumu, lai atvērtu personas kontu / personas turējuma kontu vai ieceltu pilnvaroto/konta pārstāvi, jābūt apliecinātai kā autentiskai kopijai. Tādu dokumentu kopijām, kas izdotas ārpus valsts, kura pieprasījusi kopiju, jābūt legalizētām. Apliecinājuma vai, attiecīgā gadījumā, legalizācijas datumam jābūt ne vairāk kā trīs mēnešus pirms pieteikuma datuma.
 Atteikums atvērt vai atjaunināt kontu vai iecelt pilnvaroto/konta pārstāvi:
 Valsts administrators (Šveicē – FVB) var atteikt atvērt vai atjaunināt kontu vai iecelt pilnvaroto/konta pārstāvi ar noteikumu, ka atteikums ir saprātīgs un pamatots. Atteikumu pamato ar vismaz vienu no šādiem iemesliem:
 -sniegtā informācija un dokumenti ir nepilnīgi, novecojuši, kļūdaini vai kā citādi neprecīzi vai nepatiesi,
 -attiecībā uz potenciālo pārstāvi notiek izmeklēšana par krāpšanu ar kvotām vai Kioto vienībām, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, terorisma finansēšanu vai citiem smagiem noziegumiem, kuros var izmantot kontu, vai tas iepriekšējo piecu gadu laikā ir notiesāts par šādām darbībām,
 -valsts vai Savienības tiesību aktos minētu iemeslu dēļ.
 Konta informācijas regulāra pārbaude:
 Konta turētāji nekavējoties ziņo valsts administratoram (Šveicē – FVB) par jebkādām izmaiņām konta vai lietotāja datos, pievienojot pamatojošu informāciju, ko prasa valsts administrators, kurš ir atbildīgs par savlaicīgu šīs informācijas atjaunināšanas apstiprināšanu.
 Valsts administrators vismaz reizi trijos gados pārbauda, vai ar kontu saistītā informācija joprojām ir pilnīga, aktuāla, precīza un patiesa, un attiecīgos gadījumos pieprasa konta turētājam paziņot par izmaiņām.
 Piekļuves kontam apturēšana:
 Piekļuvi kontiem var apturēt, ja tiek pārkāpts jebkurš šā nolīguma 3. panta noteikums par reģistriem vai ja notiek izmeklēšana par minēto noteikumu iespējamu pārkāpumu.
 Konfidencialitāte un informācijas atklāšana:
 Informāciju, tostarp visu kontu turējumus, visus darījumus un visu kontā esošo vai darījuma skarto kvotu unikālo vienības identifikācijas kodu un Kioto vienības sērijas numuru unikālo ciparisko vērtību, ko glabā EUTL vai SSTL, Savienības reģistrā, Šveices reģistrā un jebkurā citā Kioto protokola reģistrā, uzskata par konfidenciālu.
 Šādu konfidenciālu informāciju attiecīgajām publiskajām struktūrām var sniegt pēc to pieprasījuma, ja šādiem pieprasījumiem ir likumīgs mērķis un tie ir pamatoti, nepieciešami un samērīgi (tādiem mērķiem kā izmeklēšana, konstatēšana, apsūdzēšana, nodokļu administrēšana, izpilde, revīzija un finanšu uzraudzība nolūkā novērst un apkarot krāpniecību, nelikumīgi iegūtu naudas līdzekļu legalizēšanu, terorisma finansēšanu, citus smagus noziegumus, tirgus manipulācijas vai citus Savienības tiesību aktu vai kādas EEZ dalībvalsts vai Šveices nacionālo tiesību aktu pārkāpumus un nolūkā nodrošināt ES ETS un Šveices ETS pareizu darbību.
 D. Būtiskie kritēriji izsoles platformām un izsoles darbībām
 Struktūras, kas rīko kvotu izsoles Pušu ETS, atbilst tālāk minētajiem būtiskajiem kritērijiem un attiecīgi arī rīko izsoles.
 Būtiskie kritēriji
 1.
 Izsoli rīkojošo struktūru izvēlas procesā, kas nodrošina pārredzamību, proporcionalitāti, vienlīdzīgu attieksmi, nediskrimināciju un konkurenci starp dažādām potenciālajām izsoles platformām, balstoties uz Savienības vai valsts tiesību aktiem par iepirkumu.
 2.
 Izsoli rīkojošā struktūra ir saņēmusi atļauju šādai darbībai un savu operāciju gaitā piemēro virkni drošības pasākumu; šo drošības pasākumu vidū var minēt šādus: apzināt un pārvaldīt jebkādu interešu konfliktu iespējamo nelabvēlīgo ietekmi, apzināt un pārvaldīt varbūtējos riskus tirgū, ieviest pārskatāmus un nediskrecionārus godīgu un sakārtotu izsoļu noteikumus un procedūras un nodrošināt pietiekamus finanšu resursus, lai būtu iespējama sakārtota izsoļu norise.
 3.
 Lai nodrošinātu, ka dalībnieki nerada šķēršļus izsoles norisei, nosaka, ka piekļūt izsolēm var tad, ja ir izpildīts prasību minimums attiecībā pienācīgu klienta uzticamības pārbaudi.
 4.
 Izsoles process ir paredzams, jo īpaši attiecībā uz kvotu pārdošanas laika grafiku un secību, kā arī attiecībā uz aplēstajiem pieejamo kvotu apjomiem. Izsolīšanas galvenos elementus, tostarp pārdošanas grafiku, datumus un kvotu aplēsto pārdošanas apjomu, vismaz vienu mēnesi pirms izsoļu sākuma publicē izsoli rīkojošās struktūras tīmekļa vietnē. Tāpat pēc iespējas agrāk paziņo par visām būtiskām izmaiņām.
 5.
 Kvotu izsoles rīko tā, lai līdz minimumam samazinātu jebkādu iespaidu uz katras Puses ETS. Par izsoli atbildīgā struktūra nodrošina, ka izsoles periodā starp izsoles līdzsvara cenām un attiecīgajām kvotu cenām sekundārajā tirgū nav būtiskas atšķirības, jo šāda situācija liecinātu par izsoļu procesa nepilnībām. Metodiku, ar ko nosaka iepriekšējā teikumā minēto novirzi, vajadzētu paziņot kompetentajām iestādēm, kas veic tirgus uzraudzības funkcijas.
 6.
 Visu ar izsolēm saistīto nekonfidenciālo informāciju, tostarp visus tiesību aktus, norādes un veidlapas, atklāti un pārredzami publicē. Ikvienas sarīkotās izsoles rezultātus pēc iespējas drīzāk publicē un norāda arī attiecīgo nekonfidenciālo informāciju. Ziņojumus par izsoļu rezultātiem publicē vismaz reizi gadā.
 7.
 Kvotu izsolēm piemēro pienācīgus noteikumus un procedūras, lai izsolēs mazinātu tādu parādību risku kā pretkonkurences rīcība, tirgus ļaunprātīga izmantošana, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija un terorisma finansēšana. Šādi noteikumi un procedūras iespēju robežās ir ne mazāk stingri kā tie, kas finanšu tirgiem piemērojami attiecīgajos Pušu tiesiskajos regulējumos. Konkrētāk, izsoli rīkojošā persona ir atbildīga par tādu pasākumu, procedūru un procesu ieviešanu, kas nodrošina izsoļu godprātīgu norisi. Tā arī uzrauga solītāju rīcību un ziņo kompetentajām publiskajām iestādēm, ja ir konstatēta pretkonkurences rīcība, tirgus ļaunprātīga izmantošana, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija vai terorisma finansēšana.
 8.
 Izsoles rīkojošo struktūru un kvotu izsoles pienācīgi uzrauga kompetentā iestāde. Izraudzītām kompetentajām iestādēm ir vajadzīgā juridiskā kompetence un tehniskās iespējas pārraudzīt:
 -izsoļu platformu organizāciju un to operatoru rīcību,
 -profesionālu starpnieku, kuri darbojas klientu vārdā, organizāciju un rīcību,
 -nolūkā nepieļaut iekšējās informācijas ļaunprātīgu izmantošanu un tirgus manipulēšanu – tirgus dalībnieku rīcību un darījumus,
 -nolūkā nepieļaut nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un terorisma finansēšanu – tirgus dalībnieku darījumus.
 Pārraudzība iespēju robežās ir ne mazāk stingra kā finanšu tirgu pārraudzība attiecīgajos Pušu tiesiskajos regulējumos.
 Šveice tiecas savu kvotu izsolīšanā izmantot privātu struktūru saskaņā ar publiskā iepirkuma noteikumiem.
 Iekams šāda struktūra nav nolīgta un ar noteikumu, ka gadā izsolāmo kvotu daudzums nepārsniedz fiksētu robežvērtību, Šveice var turpināt izmantot pašreizējo izsolīšanas kārtību, proti, FVB rīkotas izsoles, saskaņā ar šādiem nosacījumiem:
 1.
 robežvērtība ir 1 000 000 kvotu, ieskaitot izsolāmās kvotas par aviācijas darbībām;
 2.
 piemēro 1. līdz 8. punktā izklāstītos būtiskos kritērijus, izņemot 1. un 2. kritēriju, savukārt 5. kritērija pēdējo teikumu un 7. un 8. kritēriju piemēro FVB tādā mērā, kādā tas iespējams; 3. punktā izklāstītos būtiskos kritērijus piemēro kopā ar šādu nosacījumu: visām EEZ struktūrām, kas ir pielaistas pie solīšanas izsolēs Savienībā, garantē pielaidi pie solīšanas Šveices kvotu izsolēs saskaņā ar to kārtību, kas bija spēkā šā nolīguma parakstīšanas brīdī.
 Šveice var pilnvarot EEZ struktūras rīkot izsoles.
 Sasaistes nolīguma II PIELIKUMS
 SASAISTES TEHNISKIE STANDARTI
 Lai ES ETS un Šveices ETS sasaiste varētu darboties, 2020. gada maijā vai drīz pēc tam ievieš pagaidu risinājumu. Puses sadarbojas, lai reģistru pagaidu sasaisti pēc iespējas drīzāk aizstātu ar pastāvīgu sasaisti.
 Sasaistes tehniskajos standartos (STS) ir apskatīti šādi elementi:
 -
 -komunikācijas līnijas arhitektūra,
 -datu pārsūtīšanas drošība,
 -
 -funkciju saraksts (darījumi, saskaņošana, ...),
 -
 -tīmekļa pakalpojumu definīcija,
 -datu reģistrēšanas prasības,
 –
 –darba kārtība (zvanu centrs, tehniskais atbalsts),
 –
 –komunikācijas aktivācijas plāns un testēšanas procedūra,
 –
 –drošības testēšanas procedūra.
 STS norāda, ka administratoriem jāveic visi saprātīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka SSTL, EUTL un to sasaiste darbojas 24 stundas diennaktī un 7 dienas nedēļā un ka jebkādi traucējumi SSTL, EUTL un to sasaistē ir samazināti līdz minimumam.
 STS norāda, ka komunikācija starp SSTL un EUTL notiek kā tīmekļa pakalpojumu ziņojumu droša apmaiņa, izmantojot šādas tehnoloģijas
 (1)
 :
 –tīmekļa pakalpojumi, kuros izmanto vienkāršo objektpiekļuves protokolu (SOAP) vai līdzvērtīgu,
 –virtuāls privātais tīkls (VPN) uz datortehnikas bāzes,
 –XML (paplašināmās iezīmēšanas valoda),
 –elektroniskais paraksts, kā arī
 –tīkla laika protokoli.
 STS nosaka papildu drošības prasības Šveices reģistram, SSTL, Savienības reģistram un EUTL, un tās tiek dokumentētas “drošības vadības plānā”. Konkrētāk, STS nosaka, ka:
 –ja ir aizdomas, ka Šveices reģistra, SSTL, Savienības reģistra vai EUTL drošība ir apdraudēta, abas Puses nekavējoties viena otru par to informē un aptur sasaisti starp SSTL un EUTL,
 –ja noticis drošības pārkāpums, Puses apņemas nekavējoties savā starpā dalīties informācijā. Šveices reģistra administrators un Savienības centrālais administrators 24 stundu laikā pēc drošības pārkāpuma savstarpēji apmainās ar ziņojumu ar incidenta aprakstu (datums, cēlonis, ietekme, novēršana), ciktāl ir pieejama tehniskā informācija.
 STS izklāstītā drošības testēšanas procedūra tiek izpildīta gan pirms SSTL un EUTL komunikācijas līnijas izveidošanas, gan ikreiz, kad ir nepieciešama jauna SSTL vai EUTL versija vai izlaidums.
 STS paredz divas testēšanas vides papildus ražošanas videi: izstrādāšanas vidi un akceptēšanas vidi.
 Puses ar Šveices reģistra administratora un Savienības centrālā administratora starpniecību sniedz pierādījumus, ka pēdējo divpadsmit mēnešu laikā ir veikts to sistēmu neatkarīgs drošības novērtējums saskaņā ar STS noteiktajām drošības prasībām. Drošības testēšanu un jo īpaši ielaušanās testēšanu veic ikreiz, kad tiek izlaista jauna, nozīmīga programmatūras versija, saskaņā ar STS noteiktajām prasībām. Ielaušanās testēšanu neveic ne programmatūras izstrādātājs, ne programmatūras izstrādātāja apakšuzņēmējs.
 (1)
 Šīs tehnoloģijas pašlaik izmanto, lai nodrošinātu savienojumu starp Savienības reģistru un Starptautisko darījumu žurnālu, kā arī starp Šveices reģistru un Starptautisko darījumu žurnālu.
 (1)
 OV L 322, 7.12.2017., 3. lpp.


type: caselaw

text:
 18.1.2014
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 C 15/6
 A Centrale Raad van Beroep (Hollandia) által 2013. október 17-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Raad van bestuur van de Sociale verzekeringsbank kontra E. Fischer-Lintjens
 (C-543/13. sz. ügy)
 2014/C 15/07
 Az eljárás nyelve: holland
 A kérdést előterjesztő bíróság
 Centrale Raad van Beroep
 Az alapeljárás felei
 Felperes: Raad van bestuur van de Sociale verzekeringsbank
 Alperes: E. Fischer-Lintjens
 Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
 1.
 Úgy kell-e értelmezni az 1408/71/EGK rendelet (1) 27. és azt követő cikkei értelmében vett „jogosult”, illetve „folyósítanak” fogalmat, hogy annak megállapítása szempontjából, hogy mikortól áll fenn a nyugdíjra való jogosultság, illetve mikortól kell a nyugdíjat folyósítani, a nyugdíj kifizetésének alapjául szolgáló megállapító határozat meghozatalának időpontja, illetve a nyugdíj visszamenőleges hatályú folyósításának kezdő időpontja irányadó?
 2.
 Amennyiben a „jogosult”, illetve „folyósítanak” fogalma a nyugdíj visszamenőleges hatályú folyósításának kezdő időpontjára vonatkozik
 Összeegyeztethető-e ezzel, hogy az 1408/71/EGK rendelet 27. cikkének hatálya alá tartozó nyugdíjas a holland jogszabályok alapján nem köthet egészségbiztosítást visszamenőlegesen azonos időszakra?
 (1) A szociális biztonsági rendszereknek a Közösségen belül mozgó munkavállalókra, önálló vállalkozókra és családtagjaikra történő alkalmazásáról szóló, 1971. június 14-i 1408/71/EGK tanácsi rendelet (HL L 149., 2. o.; magyar nyelvű különkiadás 5. fejezet 1. kötet 35. o.).


text:
 17.12.2020
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 426/15
 REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2020/2118 AL COMISIEI
 din 16 decembrie 2020
 privind reînnoirea autorizării Pediococcus pentosaceus DSM 16244 ca aditiv pentru hrana tuturor speciilor de animale și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 514/2010
 (Text cu relevanță pentru SEE)
 COMISIA EUROPEANĂ,
 având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
 având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind aditivii din hrana animalelor (1), în special articolul 9 alineatul (2),
 întrucât:
 (1)
 Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede autorizarea aditivilor destinați utilizării în hrana animalelor, precum și motivele și procedurile de acordare și de reînnoire a unor astfel de autorizații.
 (2)
 Pediococcus pentosaceus DSM 16244 a fost autorizat timp de 10 ani ca aditiv pentru hrana tuturor speciilor de animale, prin Regulamentul (UE) nr. 514/2010 al Comisiei (2).
 (3)
 În conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, a fost depusă o cerere de reînnoire a autorizării Pediococcus pentosaceus DSM 16244 ca aditiv pentru hrana tuturor speciilor de animale, solicitându-se ca acesta să fie încadrat în categoria de aditivi „aditivi tehnologici”. Cererea respectivă a fost însoțită de informațiile și de documentele necesare în temeiul articolului 14 alineatul (2) din regulamentul menționat.
 (4)
 În avizul său din 25 mai 2020 (3), Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) a concluzionat că solicitantul a furnizat probe că aditivul îndeplinește condițiile de autorizare existente. Autoritatea a concluzionat că Pediococcus pentosaceus DSM 16244 nu are niciun efect advers asupra sănătății animalelor, asupra siguranței consumatorilor sau asupra mediului. Autoritatea a concluzionat, deopotrivă, că nu este iritant pentru piele și pentru ochi, dar că este considerat sensibilizant pentru piele și pentru căile respiratorii. Prin urmare, Comisia consideră că este necesar să fie luate măsuri adecvate de protecție pentru a preveni efectele negative asupra sănătății umane, îndeosebi în ceea ce îi privește pe utilizatorii aditivului.
 (5)
 Evaluarea Pediococcus pentosaceus DSM 16244 arată că sunt îndeplinite condițiile de autorizare prevăzute la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. În consecință, autorizarea acestui aditiv ar trebui să fie reînnoită conform specificațiilor din anexa la prezentul regulament.
 (6)
 Ca urmare a reînnoirii autorizării Pediococcus pentosaceus DSM 16244 ca aditiv destinat hranei animalelor în condițiile prevăzute în anexa la prezentul regulament, ar trebui abrogat Regulamentul (UE) nr. 514/2010.
 (7)
 Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,
 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
 Articolul 1
 Se reînnoiește autorizarea aditivului specificat în anexă, aparținând categoriei „aditivi tehnologici” și grupei funcționale „alți aditivi zootehnici”, sub rezerva îndeplinirii condițiilor prevăzute în anexa respectivă.
 Articolul 2
 Regulamentul (UE) nr. 514/2010 se abrogă.
 Articolul 3
 Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
 Adoptat la Bruxelles, 16 decembrie 2020.
 Pentru Comisie
 Președintele
 Ursula VON DER LEYEN
 (1) JO L 268, 18.10.2003, p. 29.
 (2) Regulamentul (UE) nr. 514/2010 al Comisiei din 15 iunie 2010 privind autorizarea Pediococcus pentosaceus (DSM 16244) ca aditiv furajer pentru toate speciile de animale (JO L 150, 16.6.2010, p. 42).
 (3) EFSA Journal 2020;18(6):6166.
 ANEXĂ
 Numărul de identificare al aditivului
 Aditivul
 Compoziția, formula chimică, descrierea, metoda de analiză
 Specia sau categoria de animale
 Vârsta maximă
 Conținutul minim
 Conținutul maxim
 Alte dispoziții
 Sfârșitul perioadei de autorizare
 UFC/kg de material prim virgin
 Categoria aditivilor tehnologici. Grupa funcțională: aditivi pentru însilozare
 1k2101
 Pediococcus pentosaceus DSM 16244
 Compoziția aditivului:
 Preparat de Pediococcus pentosaceus DSM 16244 cu un conținut minim de 4 × 1011 UFC/g de aditiv.
 Toate speciile de animale
 -
 -
 -
 1.
 În instrucțiunile de utilizare a aditivului și a preamestecurilor trebuie indicate condițiile de depozitare.
 2.
 Conținutul minim de aditiv atunci când este utilizat fără a fi combinat cu alte microorganisme ca aditivi pentru însilozare: 1 × 108 UFC/kg material prim virgin.
 3.
 Pentru utilizatorii aditivului și ai preamestecurilor, operatorii din sectorul hranei pentru animale trebuie să stabilească proceduri operaționale și măsuri organizatorice pentru a contracara riscurile potențiale care rezultă din utilizarea lor. În cazul în care respectivele riscuri nu pot fi eliminate sau reduse la minimum prin astfel de proceduri și măsuri, aditivul și preamestecurile trebuie utilizate cu echipamente de protecție individuală, inclusiv cu mănuși și cu echipamente de protecție pentru aparatul respirator.
 6.1.2031
 Caracterizarea substanței active:
 Pediococcus pentosaceus DSM 16244.
 Metoda analitică
 (1)
 —
 Numărare: metoda prin etalare pe placă Petri utilizând agar MRS (EN 15786)
 —
 Identificare: metoda electroforezei în gel în câmp pulsatil (PFGE)
 (1) Detaliile metodelor analitice sunt disponibile la următoarea adresă a laboratorului de referință: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports


text:
Carl Groddeck, pl. Karol Grodek (ur. 24 lipca 1699 w Gdańsku, zm. 28 listopada 1774 tamże) – burmistrz Gdańska w XVIII wieku. Ostatnich dwanaście lat życia poświęcił pracy protokolarnej w kościołach i szkołach.
 Jego imieniem nazwano skrzyżowanie alei Armii Krajowej, ul. 3 Maja i ul. Biskupiej w Gdańsku.
 Bibliografia
 Uchwała nr XLVII/1630/06 Rady Miasta Gdańska
 Burmistrzowie i prezydenci Gdańska (I Rzeczpospolita)
 Carl
 Ludzie urodzeni w Gdańsku
 Urodzeni w 1699
 Zmarli w 1774
 Pochowani w bazylice Mariackiej w Gdańsku


text:
 8.3.2008
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 C 64/13
 A Bíróság (harmadik tanács) 2007. november 8-i végzése (a Consiglio di Stato – Olaszország előzetes döntéshozatal iránti kérelme) – Fratelli Martini & C. SpA, Cargill Srl kontra Ministero delle Politiche Agricole e Forestali, Ministero della Salute, Ministero delle Attività Produttive
 (C-421/06. sz. ügy) (1)
 (Az eljárási szabályzat 104. cikke 3.§-ának első albekezdése - A Bíróságnak valamely közösségi jogi rendelkezés érvénytelenségét megállapító ítélete - Az intézmények kötelezettségei - Állat-egészségügy - Összetett takarmányok - A takarmányban felhasznált alapanyagok tömegszázalékának feltüntetése a címkén, a megjelölt értékhez képest ± 15 %-os tűréshatárral - A fogyasztó félrevezetésének tilalma)
 (2008/C 64/19)
 Az eljárás nyelve: olasz
 A kérdést előterjesztő bíróság
 Consiglio di Stato
 Az alapeljárás felei
 Felperesek: Fratelli Martini & C. SpA, Cargill Srl
 Alperesek: Ministero delle Politiche Agricole e Forestali, Ministero della Salute, Ministero delle Attività Produttive
 Tárgy
 Előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Consiglio di Stato – A Bíróság C-453/03., C-11/04., C-12/04. és C-194/04. sz., ABNA Ltd. és társai egyesített ügyekben hozott, az összetett takarmány forgalmazásáról szóló 79/373/EGK tanácsi irányelv módosításáról és a 91/357/EGK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2002. január 28-i 2002/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 63., 23. o.; magyar nyelvű különkiadás 3. fejezet 35. kötet 245. o.) részleges érvénytelenségét megállapító ítéletének joghatásai – Az intézmények új jogi aktus elfogadására irányuló kötelezettsége
 Rendelkező rész
 1)
 Az összetett takarmány forgalmazásáról szóló 79/373/EGK tanácsi irányelv módosításáról és a 91/357/EGK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2002. január 28-i 2002/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 1. cikkének 4. pontját – amely előírja annak kötelezettségét, hogy az összetett takarmányok címkéjén fel kell tüntetni a takarmányban felhasznált alapanyagok tömegszázalékát, az e százalékarányokra vonatkozóan a megjelölt értékhez képest ± 15 %-os tűréshatárral – akként kell értelmezni, hogy az nem ellentétes az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 2002. január 28-i 178/2002/EK parlamenti és tanácsi rendelet 8. és 16. cikkeivel, amelyeknek többek között az a célja, hogy megelőzzék a fogyasztóknak a takarmányok címkézésén és bemutatásán keresztül történő félrevezetését.
 2)
 Mivel a 2002/2 irányelv 1. cikke 1. pontjának b) bekezdése önálló, az ugyanezen irányelv egyéb rendelkezéseiben előírt kötelezettségekhez nem kapcsolódó kötelezettséget írt elő, az említett rendelkezés érvénytelenségének a Bíróság C-453/03., C-11/04., C-12/04. és C-194/04. sz., ABNA és társai ügyben 2005. december 6-án hozott ítéletében történő megállapítása nem teremtett olyan joghézagot vagy következetlenséget, amely a közösségi intézmények kötelezettségévé tenné, hogy a 2002/2 irányelv vonatkozásában lényegi módosításokat fogadjanak el.
 Mindamellett, valamely közösségi jogi rendelkezés érvénytelensége közvetlenül a Bíróság azon ítéletéből következik, amely az érvénytelenséget megállapítja, és mind a tagállami hatóságok, mind pedig a tagállami bíróságok feladata, hogy a nemzeti jogrendszerükben levonják az ebből eredő következményeket.
 (1) HL C 326., 2006.12.30.