type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 21982A0607(01)
 Συμφωνία συνεργασίας μεταξύ του Συμβουλίου της Αραβικής Οικονομικής Ένωσης (CAEU) και των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων
 Επίσημη Εφημερίδα αριθ. L 300 της 28/10/1982 σ. 0023 - 0024 Φινλανδική ειδική έκδοση: Κεφάλαιο 11 τόμος 10 σ. 0145 Σουηδική ειδική έκδοση: Κεφάλαιο 11 τόμος 10 σ. 0145 Ισπανική ειδική έκδοση: Κεφάλαιο 11 τόμος 16 σ. 0024 Πορτογαλική ειδική έκδοση : Κεφάλαιο 11 τόμος 16 σ. 0024
 ΣΥΜΦΩΝΙΑ ΣΥΝΕΡΓΑΣΙΑΣ μεταξύ του Συμβουλίου της Αραβικής Οικονομικής Ένωσης (CAEU) και των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων(82/726/ΕΚΑΧ, ΕΟΚ, Ευρατόμ)ΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΤΗΣ ΑΡΑΒΙΚΗΣ ΟΙΚΟΝΟΜΙΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ(που αποκαλείται στη συνέχεια συμβούλιο), εκπροσωπούμενο από το Γενικό Γραμματέα του,καιΟΙ ΕΥΡΩΠΑΪΚΕΣ ΚΟΙΝΟΤΗΤΕΣ,εκπροσωπούμενες από τον Πρόεδρο της Επιτροπής,ΕΧΟΝΤΑΣ ΕΠΙΓΝΩΣΗ της ανάγκης για έμπρακτη και θετική συμμετοχή στην ανάπτυξη και βελτίωση των σχέσεων μεταξύ των οργανώσεων που είναι αρμόδιες στον τομέα της οικονομικής ανάπτυξης,ΕΠΙΘΥΜΩΝΤΑΣ να καταβάλουν κάθε προσπάθεια για να συντονίσουν τις δραστηριότητες τους για τα κοινά συμφέροντα των δύο μερών,ΣΥΜΦΩΝΗΣΑΝ ΣΤΑ ΑΚΟΛΟΥΘΑ:ρθρο ΙΗ γενική γραμματεία του συμβουλίου και η Επιτροπή των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων θα ανταλλάσσουν μελέτες, έγγραφα και πληροφορίες, που θα διαθέτουν στην δημοσιότητα μέσα στο πλαίσιο της συνεργασίας τους σε θέματα κοινού ενδιαφέροντος.ρθρο ΙΙΗ γενική γραμματεία του συμβουλίου και η Επιτροπή των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων θα αποστέλνουν εμπειρογνώμονες, σε κατάλληλα χρονικά διαστήματα, για να παρέχουν την πραγματογνωμοσύνη τους και πείρα και για να συμμετέχουν σε σεμινάρια κοινού ενδιαφέροντος ώστε να μοιράζονται τα οφέλη της αντίστοιχης πείρας τους στους πρακτικούς τομείς.ρθρο ΙΙΙΗ γενική γραμματεία του συμβουλίου και Επιτροπή των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων θα καλούνται αμοιβαία να παρίστανται σε συναντήσεις που μπορεί να είναι ειδικού ενδιαφέροντος.ρθρο ΙVΗ γενική γραμματεία του συμβουλίου και η Επιτροπή των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων θα ενημερώνονται αμοιβαία για τα τρέχοντα και τα σχεδιαζόμενα προγράμματα σε θέματα κοινού ενδιαφέροντος.ρθρο VΗ συμφωνία αυτή ισχύει για πέντε έτη από την ημερομηνία υπογραφής και θα ανανεώνεται αυτόματα για την ίδια χρονική περίοδο, εκτός εάν ένα από τα μέρη διατυπώσει, με γραπτή κοινοποίηση, έξι μήνες πριν από τη λήξη της, την απόφασή του να θέσει τέρμα σε αυτή.ρθρο VΙΟι διατάξεις της συμφωνίας μπορούν να τροποποιηθούν και να αναθεωρηθούν σαν σύνολο ή μερικώς με κοινή συμφωνία μεταξύ των δύο μερών.ρθρο VΙΙΗ συμφωνία αυτή αρχίζει να ισχύει αφότου υπογραφεί από τον Γενικό Γραμματέα του Συμβουλίου της Αραβικής Οικονομικής Ένωσης και από τον Πρόεδρο της Επιτροπής των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων.ρθρο VΙΙΙΗ συμφωνία αυτή έγινε σε δύο πρωτότυπα, στα αραβικά και αγγλικά και τα δύο κείμενα είναι εξίσου αυθεντικά.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις 7 Ιουνίου 1982.Για το Συμβούλιο της Αραβικής Οικονομικής ΈνωσηςΟ Γενικός ΓραμματέαςΔρ Fakhri KaddoriΓια τις Ευρωπαϊκές ΚοινότητεςΟ Πρόεδρος της Επιτροπής των Ευρωπαϊκών ΚοινοτήτωνGaston E. Thorn


type: caselaw

text:
 14.12.2013
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 C 367/8
 Решение на Съда (голям състав) от 22 октомври 2013 г. (преюдициално запитване от Hoge Raad der Nederlanden — Нидерландия) — Staat der Nederlanden/Essent NV и др.
 (Съединени дела C-105/12—C-107/12) (1)
 (Преюдициално запитване - Свободно движение на капитали - Член 63 ДФЕС - Правни режими на собственост - Член 345 ДФЕС - Оператори на електроразпределителни или газоразпределителни мрежи - Забрана за приватизация - Забрана на връзките с предприятия, които произвеждат, доставят или търгуват с електроенергия или газ - Забрана за извършване на дейности, които могат да навредят на управлението на мрежата)
 2013/C 367/12
 Език на производството: нидерландски
 Запитваща юрисдикция
 Hoge Raad der Nederlanden
 Страни в главното производство
 Жалбоподател: Staat der Nederlanden
 Ответници: Essent NV (C-105/12), Essent Nederland BV (C-105/12); Eneco Holding NV (C-106/12) и Delta NV (C-107/12)
 Предмет
 Преюдициални запитвания — Hoge Raad der Nederlanden — Тълкуване на членове 63 ДФЕС и 345 ДФЕС — Ограничения на свободното движение на капитали — Правни режими на собственост — Понятие — Национална правна уредба, която предвижда абсолютна забрана за приватизация на операторите на енергоразпределителни мрежи
 Диспозитив
 1.
 Член 345 ДФЕС трябва да се тълкува в смисъл, че обхваща правен режим, забраняващ приватизация, като разглеждания в главните производства, съгласно който акциите от капитала на оператор на електроразпределителна или газоразпределителна мрежа, извършващ дейност на нидерландска територия, трябва пряко или непряко да бъдат собственост на посочени в националното законодателство публични органи. Това тълкуване обаче не изключва от приложното поле на член 63 ДФЕС национални разпоредби като разглежданите в главните производства, които забраняват приватизацията на оператори на електроразпределителни или газоразпределителни мрежи или които, от една страна, забраняват връзки на собственост или контрол между дружества, които са част от група, включваща оператор на електроразпределителна или газоразпределителна мрежа, извършващ дейност на нидерландска територия, и дружества, които са част от група, включваща предприятие, произвеждащо, доставящо или търгуващо с електроенергия или газ на същата тази територия, а от друга страна, също така забраняват на такъв оператор и на групата, от която той е част, да извършват сделки или дейности, които могат да навредят на интересите, свързани с управлението на съответната мрежа.
 2.
 Що се отнася до разглеждания в главните производства правен режим на забрана за приватизация, попадащ в приложното поле на член 345 ДФЕС, целите, които са в основата на избора на законодателя на възприетия правен режим на собственост, могат да бъдат взети предвид в качеството им на императивни съображения от общ интерес, за да се обоснове ограничаването на свободното движение на капитали. Що се отнася до останалите забрани, целите за възпрепятстване на кръстосаните субсидии в широк смисъл, включително обменът на стратегическа информация, за осигуряване на прозрачност на пазарите на електроенергия и газ или за предотвратяване на нарушенията на конкуренцията в качеството им на императивни съображения от общ интерес могат да обосноват ограниченията на свободното движение на капитали, наложени от национални разпоредби като разглежданите в главните производства.
 (1) ОВ C 151, 26.5.2012 г.


text:
C 7/24 SV Europeiska unionens officiella tidning 10.1.2004
 Talan mot Republiken Irland väckt den 30 oktober 2003 skall meddela ett förhandsavgörande i målet mellan Gaston
 av Europeiska gemenskapernas kommission Schul Douane-Expediteur B.V. och Minister van Landbouw,
 Natuur en Voedselkwaliteit beträffande följande frågor:
 (Mål C-459/03)
 1. Är en nationell domstol i den mening som avses i
 (2004/C 7/39) artikel 234 tredje stycket EG enligt denna bestämmelse
 även skyldig att vända sig till domstolen med en fråga
 som den som följer nedan avseende giltigheten av bestäm-
 melser i en förordning om domstolen har funnit att
 Europeiska gemenskapernas kommission har den 30 oktober identiska bestämmelser i en annan liknande förordning
 2003 väckt talan vid Europeiska gemenskapernas domstol är ogiltiga eller kan den nationella domstolen lämna
 mot Republiken Irland. Sökanden företräds av P.J. Kuijper och förstnämnda bestämmelser utan avseende mot bakgrund
 B. Martenczuk, båda i egenskap av ombud, med delgivnings- av de särskilda likheterna med de ogiltigförklarade be-
 adress i Luxemburg. stämmelserna?
 Sökanden yrkar att domstolen skall 2. Är artikel 4.1 och 4.2 i kommissionens förordning (EG)
 nr 1423/95 (1) av den 23 juni 1995 om tillämpningsföre-
 — förklara att Republiken Irland har underlåtit att uppfylla skrifter för import av produkter från sockersektorn med
 sina skyldigheter enligt artiklarna 10 EG och 292 EG undantag av melass ogiltig i den mån som det i dessa
 samt artiklarna 192 och 193 Euratom genom att i bestämmelser föreskrivs att tilläggsbeloppet i princip
 enlighet med FN:s havsrättskonvention inleda ett tvistlös- beräknas på grundval av det representativa pris som avses
 ningsförfarande mot Förenade kungariket angående i artikel 1.2 i förordning (EG) nr 1423/95 och att det
 MOX-anläggningen i Sellafield, dessutom föreskrivs dessa belopp skall beräknas endast
 på grundval av cif-importpriset för sändningen i fråga om
 — förplikta Republiken Irland att ersätta rättegångskostna- importören begär det?
 derna.
 (1) Kommissionens förordning (EG) nr 1423/95 av den 23 juni
 1995 om tillämpningsföreskrifter för import av produkter från
 Grunder och huvudargument sockersektorn med undantag av melass (EGT L 141, 24.6.1995,
 s. 16).
 Kommissionen har gjort gällande att Irland har inlett ett
 förfarande mot Förenade kungariket utan att ta vederbörlig
 hänsyn till att Europeiska gemenskapen är part till FN:s
 havsrättskonvention (UNCLOS). Irland har inte heller beaktat
 att de åberopade bestämmelserna i UNCLOS, liksom ett antal
 andra gemenskapsrättsakter som Irland har åberopat, utgör en
 del av EG-rätten. Genom att anhängiggöra tvisten vid en
 domstol utanför gemenskapens rättssystem har Irland inte
 iakttagit det förhållandet att EG-domstolen är ensam behörig i Talan mot Europeiska gemenskapernas kommission väckt
 enlighet med artiklarna 292 EG och 193 Euratom. Dessutom den 4 november 2003 av Konungariket Spanien
 har Irland åsidosatt samarbetsskyldigheten enligt artiklar-
 na 10 EG och 192 Euratom. (Mål C-464/03)
 (2004/C 7/41)
 Begäran om förhandsavgörande enligt beslut av College
 van Beroep (Nederländerna) av den 24 oktober 2003 i Konungariket Spanien har de 4 november 2003 väckt talan
 målet mellan Gaston Schul Douane-Expediteur B.V. och vid Europeiska gemenskapernas domstol mot Europeiska
 Minister van Landbouw, Natuur en Voedselkwaliteit gemenskapernas kommission. Sökanden företräds av Nuria
 Díaz Abad, med delgivningsadress i Luxemburg.
 (Mål C-461/03)
 Sökanden yrkar att domstolen skall:
 (2004/C 7/40)
 — ogiltigförklara Kommissionens förordning (EG) nr 1438/
 2003 (1) av den 12 augusti 2003 om genomförandebe-
 College van Beroep (Nederländerna) begär genom beslut av stämmelser för gemenskapens flottpolitik enligt definitio-
 den 24 oktober 2003, vilket inkom till domstolens kansli den nen i kapitel III i rådets förordning (EG) nr 2371/2002
 4 november 2003, att Europeiska gemenskapernas domstol och


type: legislation

text:
 22.3.2013
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 L 82/21
 РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) No 262/2013 НА КОМИСИЯТА
 от 18 март 2013 година
 за одобрение на минимална промяна в спецификацията на название, вписано в регистъра на защитените наименования за произход и на защитените географски указания [Melon du Quercy (ЗГУ)]
 ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
 като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
 като взе предвид Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 21 ноември 2012 г. относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни (1), и по-специално член 53, параграф 2, втора алинея от него,
 като има предвид, че:
 (1)
 Регламент (ЕС) No 1151/2012 влезе в сила на 3 януари 2013 г. С него бе отменен и заменен Регламент (ЕО) No 510/2006 на Съвета от 20 март 2006 г. относно закрилата на географски указания и наименования за произход на земеделски продукти и храни (2).
 (2)
 В съответствие с член 9, параграф 1, първа алинея от Регламент (ЕО) No 510/2006 Комисията разгледа заявката на Франция за одобрение на промяна в спецификацията на защитеното географско указание „Melon du Quercy“, регистрирано по силата на Регламент (ЕО) No 1165/2004 на Комисията (3), изменен с Регламент (ЕО) No 1040/2007 (4).
 (3)
 Заявката цели промяна в спецификацията посредством уточняване на описанието на продукта, доказателството за произход, метода на производство, етикетирането, националните изисквания и данните на контролния орган.
 (4)
 Комисията разгледа съответната промяна и стигна до заключението, че тя е обоснована. Тъй като промяната е минимална, Комисията може да я одобри, без да прибягва до процедурата, установена в членове 50—52 от Регламент (ЕС) No 1151/2012,
 ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
 Член 1
 Спецификацията на защитеното географско указание „Melon du Quercy“ се изменя в съответствие с приложение I към настоящия регламент.
 Член 2
 Единният документ, в който се посочват основните елементи на спецификацията, е включен в приложение II към настоящия регламент.
 Член 3
 Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
 Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
 Съставено в Брюксел на 18 март 2013 година.
 За Комисията, от името на председателя,
 Dacian CIOLOȘ
 Член на Комисията
 (1) ОВ L 343, 14.12.2012 г., стр. 1.
 (2) ОВ L 93, 31.3.2006 г., стр. 12.
 (3) ОВ L 224, 25.6.2004 г., стр. 16.
 (4) ОВ L 238, 11.9.2007 г., стр. 29.
 ПРИЛОЖЕНИЕ I
 Одобрява се следната промяна в спецификацията на защитеното географско указание „Melon du Quercy“:
 1. Описание на земеделския продукт
 Предвид това че европейските стандарти за търговия с пъпеши (Регламент (ЕО) No 1615/2001) бяха отменени, считано от 1 юли 2009 г., извършеното позоваване на категория I от посочения регламент се заменя, като в спецификацията се добавят обективни елементи, първоначално наложени от стандартите (характеристики на сорта, добро качество и уеднаквено опаковане).
 В първоначалната спецификация се правеше разлика между „melon тип charentais“ и „останалите типове пъпеши с продължителен срок на съхранение“. Предвид това че всички пъпеши, използвани при производството на „Melon du Quercy“, са тип charentais, предлага се една по-синтезирана формулировка.
 В стремеж за опростяване на формата, списъкът на опаковъчните класове е заменен с изричното задължение за уеднаквено опаковане, при което теглото на най-едрия пъпеш надвишава с не повече от 30 % това на най-малкия.
 Що се отнася до захарното съдържание, съгласно националните текстове, уреждащи условията за сертифициране на този продукт, е въведена минимална стойност от 11° Brix, която съответства на съществуващите производствени практики. Поради това се предлага спецификацията на това ЗГУ да се промени, като изразът „по-голяма от 11° Brix“ се замени с думите „по-голяма или равна на 11° Brix“.
 2. Елементи, доказващи произхода на земеделския продукт от съответния географски район
 Въведено е изискване за идентифициране на стопанските субекти, с цел засилване на контрола върху произхода на „Melon du Quercy“. В този раздел са поместени всички задължения във връзка с деклариране на обстоятелства, водене на регистър или идентифициране на продуктите.
 С оглед съобразяване с особеностите на търговското предлагане на пазара на дребно и предвид това че всички пъпеши тип Quercy биват индивидуално идентифицирани, вече не е задължително идентифицирането на опаковките. Вместо това, потребителите черпят информация от рекламата в самите търговски обекти или от етикета с цената.
 3. Описание на метода на производство
 От формална гледна точка са направени промени в производствената диаграма, за да се открои по-добре последователността от действия, изпълнявани при производството на „Melon du Quercy“: производство, сортиране и опаковане, а после — съхранение. Отпада досегашното разграничение между различните вериги на търговско предлагане, вместо което на преден план излизат задължения, които са общи за всички стопански субекти.
 По-подробно са описани условията за съставяне на годишна основа на списъците на разрешените сортове, за да се гарантира качеството на „Melon du Quercy“.
 В рамките на възприемането на основните положения от националните текстове, и с цел допълнително прецизиране на производствените етапи, в спецификацията са поместени правилата, свързани със засаждането и сеитбата, напояването, торенето, растителната защита, окачествяването и сортирането.
 Развитието в областта на сортовото разнообразие, а също така опитът от последните петнадесет години, в частност, от горещите летни периоди (по-конкретно лятото на 2005 г.) позволяват да се гарантира, че качеството на „Melon du Quercy“ ще остане непроменено в случай на бране след 13 ч., т.е. в условията на по-високи температури. Съответно отпада задължението за бране преди 13 ч.
 По същия начин, брането в един слой беше оправдано в случай на сортове, които са особено чувствителни на удар. Тъй като проведените през 2009 г. изпитвания не сочат никакви загуби от гледна точка на качеството, добавена е възможността за нареждане на пъпешите при беритбата в палети (позволяващи тяхното опаковане в няколко слоя).
 Що се отнася до опаковането, позоваването на касетките се заличава, за да се позволи използването на по-качествени опаковки, като например баркети.
 С оглед съобразяване с особеностите на търговското предлагане на пазара на дребно, което предполага редовно пренареждане на пъпешите върху щандовете, при този вид търговско предлагане отпада задължението за гнездовидно опаковане с използване на хартия.
 4. Контролен орган
 Данните за контролния орган са обновени. Добавено е позоваване на неговата акредитация.
 5. Специфични правила за етикетиране
 Въведени са специфични за ЗГУ задължения. Заличени са задълженията, отнасящи се до националните текстове (CCP).
 6. Изисквания за спазване по силата на европейските или националните разпоредби
 Въвеждане на таблица с основните точки, които трябва да бъдат проверени, в съответствие с националните изисквания.
 ПРИЛОЖЕНИЕ II
 ЕДИНЕН ДОКУМЕНТ
 Регламент (ЕО) No 510/2006 (1)
 „MELON DU QUERCY“
 No ЕО: FR-PGI-0205-0086-13.10.2011
 ЗГУ (Х) ЗНП ( )
 1. Наименование:
 „Melon du Quercy“
 2. Държава членка или трета държава
 Франция
 3. Описание на земеделския продукт или храна
 3.1. Вид продукт
 Клас 1.6:
 Плодове, зеленчуци и зърнени култури, пресни или преработени.
 3.2. Описание на продукта, за който се отнася наименованието от точка 1
 Пъпеш от сорта тип charentais, с гладка, нащърбена или грапава кора, в зелен, сив, преливащ, жълт цвят, с оранжева вътрешност и тегло от минимум 450 g.
 С ненарушена цялост, здрав, свеж на вид, твърд, чист, от добро качество, набраните плодове заедно с техните дръжки трябва да бъдат с дължина на дръжката под 2 cm.
 Рефрактометричният индекс e не по-малко от 11° Brix.
 Пъпешите от Quercy се продават цели и опаковани. Във всеки пакет теглото на най-едрия пъпеш не бива да надвишава с повече от 30 % теглото на най-малкия.
 Съдържанието на всеки пакет трябва да бъде хомогенно и да включва пъпеши, осезаемо достигнали една и съща степен на развитие и зрялост и осезаемо отличаващи се с едно и също оцветяване.
 3.3. Суровини (само за преработени продукти)
 —
 3.4. Фураж (само за продукти от животински произход)
 —
 3.5. Специфични етапи на производството, които трябва да бъдат извършени в определения географски район
 Melon du Quercy се отглежда в географския район на ЗГУ.
 3.6. Специфични правила за рязане, настъргване, опаковане и др.
 Окачествяването, сортирането и опаковането се извършват в географския район на ЗГУ.
 За да се гарантира качеството на продукта, тези манипулации протичат много бързо, за да стане възможно пускането на пазара в рамките на шест дни от брането му.
 Окачествяването и сортирането се извършват в географския район, тъй като тези етапи са от основно значение за добрия подбор на пъпешите, които могат да се ползват от предимствата на ЗГУ; те се извършват от обучени за тази цел оператори, способни да преценят дали пъпешите вече са достигнали оптимална зрялост по оцветяването на кората и измереното по рефрактометричен способ захарно съдържание.
 Опаковането също се извършва в географския район, тъй като протича едновременно с етапите на сортиране и окачествяване, като по този начин се ограничава броят на манипулациите, които могат да повлияят неблагоприятно на качествата на „Melon du Quercy“. Освен това проследимостта е осигурена посредством индивидуална идентификация на пъпешите и опаковките с логото „Melon du Quercy“, както и посредством воденето на специфично за този вид дейност счетоводство.
 3.7. Специфични правила за етикетиране
 —
 наименование на продукта: „Melon du Quercy“
 —
 логото ЗГУ или обозначението „Indication Géographique Protégée“
 —
 логото „Melon du Quercy“ върху всеки плод.
 4. Кратко определение на географския район
 Географският район на ЗГУ „Melon du Quercy“ включва:
 —
 департамент Lot, кантоните Castelnau-Montratier, Lalbenque, Montcuq, а също общините Cambayrac, Carnac-Rouffiac, Concots, Floressas, Labastide-Marnhac, Lacapelle-Cabanac, Mauroux, Le Montat, Sauzet, Sérignac и Villesèque,
 —
 департамент Lot-et-Garonne, кантоните Beauville, Penne-d’Agenais, Puymirol, Tournon-d’Agenais),
 —
 департамент Tarn-et-Garonne, кантоните Bourg-de-Visa, Caussade, Lafrançaise, Lauzerte, Moissac, Molières, Monclar-de-Quercy, Montaigu-de-Quercy, Montauban, Montpezat-de-Quercy, Négrepelisse, Villebrumier, а също общините Castelsagrat, Gasques, Goudourville, Montjoi, Mouillac, Perville, Pommevic, Saint-Clair и Valence.
 5. Връзка с географския район
 5.1. Специфична характеристика на географския район
 Той е с характерен климат, отличаващ се с редуване на океански въздушни маси (хладни и влажни) със средиземноморски въздушни маси (топли и сухи), което поражда съответни температурни амплитуди. Този умерен климат е подходящ за отглеждането на пъпеши.
 Използваните за тази цел терени са с глинесто-варовикови почви. Този вид почви са особено подходящи за отглеждането на пъпеши.
 5.2. Специфична характеристика на продукта
 „Melon du Quercy“ се произвежда от сортове тип charentais, чиято кора е гладка, нащърбена и набраздена с по-слабо или по-силно открояващи се бразди.
 Той се характеризира с оранжева месеста част, която едновременно е сочна, твърда и нежна.
 Подборът на сортовете в съответствие с агрономически критерии и с оглед на ароматните им характеристики (аромат, вкус и т.н.), дължащи се на глинесто-варовиковите почви, характерния климат и критериите за бране (достигната оптимална зрялост), са фактори с определящо значение, които позволяват да се получат плодове, разгърнали напълно своя потенциал: сладък вкус (минимум 11° Brix), добре развити ароматни и вкусови качества, траен и характерен аромат.
 5.3. Причинно-следствена връзка между географския район и качеството или характеристиките на продукта (за ЗНП), или специфично качество, репутацията или друга характеристика на продукта (за ЗГУ)
 Почвено-климатичните условия в географския район допринасят за добива на ароматни плодове.
 От една страна, глинесто-варовиковите почви с добре балансирана и наситена с кислород структура дават възможност за устойчив растеж на растенията и за постигане на оптимален минерален баланс при плодовете.
 От друга страна, характерният за Quercy климат подпомага завързването, като по този начин оптимизира броя на плодовете от един разсад. По този начин всеки плод се захранва по-добре. Успоредно с това, въздушните маси с предимно средиземноморски произход (топли и сухи), по-специално през лятото, благоприятстват зреенето на плодовете.
 Качеството на „Melon du Quercy“ се основава и на отколешните умения на операторите, занимаващи се с производството на „Melon du Quercy“. По-конкретно, това намира израз в подбора на сортове, специално пригодени за този производствен район, в брането им при достигната оптимална зрялост и в оптимизираните срокове за приготовление на пъпешите след брането.
 Той се ползва с утвърдена репутация благодарение на ранното идентифициране на „Melon du Quercy“ от неговите оператори още през 1994 г. Множеството прояви, които съпътстват търговското му предлагане, допринасят за неговата репутация. Сред тях са фестивалът в Belfort du Quercy, който се провежда в средата на месец август, или откриването на сезона през юли 1994 г. в префектурата на Lot, което бе широко отразено в местната преса. През юли 1996 г. в La Dépêche du Midi излезе статия със заглавие „l’excellence du Melon du Quercy“.
 Препратка към публикуваната спецификация
 [член 5, параграф 7 от Регламент (ЕО) No 510/2006)]
 https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCIGPMelonDuQuercy.pdf
 (1) Заменен от Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 21 ноември 2012 г. относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни.


text:
 13.3.2010
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 C 63/24
 Az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága (hetedik tanács) T-385/05. sz., Transnáutica — Transportes e Navegação SA kontra Bizottság ügyben 2009. szeptember 23-án hozott ítélete ellen a Portugál Köztársaság által 2009. december 7-én benyújtott fellebbezés
 (C-506/09. P. sz. ügy)
 2010/C 63/39
 Az eljárás nyelve: angol
 Felek
 Fellebbező: Portugál Köztársaság (képviselők: L. Fernandes, C. Guerra Santos, J. Gomes, P. Rocha meghatalmazottak)
 A többi fél az eljárásban: Transnáutica — Transportes e Navegação SA, Európai Bizottság
 A fellebbező kérelmei
 A fellebbező azt kéri, hogy a Bíróság:
 —
 adjon helyt a portugál hatóságok azon kérelmének, amelyben az ítélet végrehajtásának a Bíróság ítélethirdetéséig történő felfüggesztését kérik, mivel a harmadik személyek által indított jogorvoslati eljárásokban nemcsak a jogkérdéseket, hanem a ténykérdéseket is vizsgálni kell;
 —
 helyezze hatályon kívül az Európai Közösségek Elsőfokú Bírósága T-385/05. sz., Transnáutica — Transportes e Navegação SA kontra Bizottság ügyben 2009. szeptember 23-án hozott ítéletét, amellyel e bíróság megsemmisítette a Transnáutica vámtartozás visszafizetése és elengedése iránti kérelmét elutasító 2005. július 6-i REM 05/2004 bizottsági határozatot;
 —
 a Transnáutica — Transportes e Navegação SA-t kötelezze a költségek viselésére.
 Jogalapok és fontosabb érvek
 A fellebbező előadja, hogy az Elsőfokú Bíróság hibát követett el, amikor megállapította, hogy a portugál hatóságok a szóban forgó árutovábbítási ügyletek esetében alkalmazott összkezesség meghatározása és nyomon követése során hibáztak.
 A fellebbező előadja továbbá, hogy nem lehet a portugál hatóság által állítólagosan elkövetett hibák és az áruk vámfelügyelet alóli későbbi elvonása között semmilyen okozati összefüggést találni, valamint fenntartja, hogy az Elsőfokú Bíróság, mivel más megállapításra jutott, megsértette az Európai Unió jogát.


type: wikipedia

text:
Is náisiún i Meiriceá Thuaidh agus an cúige is mó (ó thaobh achair de) i gCeanada é Québec. An dara cúige Ceanadach is mó de réir daonra (8.215) milliún i mí Iúil 2014, nó 24% de mhuintir Cheanada) atá ann.
 Is í an Fhraincis an t-aon teanga oifigiúil. Is é Québec an t-aon chúige i gCeanada ina bhfuil an Béarla ina mhionteanga, agus tá sé ar cheann den dá chúige ina bhfuil an Fhraincis ina teanga oifigiúil, in éineacht le New Brunswick.
 Is í Cathair Québec an phríomhchathair, agus is í Montréal an chathair is mó. Is é François Legault den PLQ príomhaire Québec.
 Teangacha
 Bhí cónaí ar 7,903,001 duine i Québec sa bhliain 2011. Is í an Fhraincis an t-aon teanga oifigiúil i Québec agus í mar an t-aon mháthairtheanga do 78% do dhaonra Québec. Tugtar Québécois ar mhuintir Québec as Fraincis.
 Ba í an Béarla an teanga neamhoifigiúil is comónta sa chúige agus í mar an mháthairtheanga do 8% do dhaonra Québec. Bhí 43% do dhaonra Québec dátheangach sa Fhraincis agus sa Bhéarla ag an am.
 Ba mhaith leis na Québécois a dteanga a choinneáil gan tionchar ón Bhéarla. Léirítear é seo ar chomharthaí bóithre mar shampla; sa dóigh is go gcuirtear "ARRÊT" (an bhriathar stad sa Fhraincis) in ionad "STOP". Is é "STOP" an focal roghnaithe in úsáid ámh i mórchuid na dtíortha eile a bhfuil Fraincis mar phríomhtheanga acu. Is dócha gur sampla é seo den bhród atá acu dá dteanga agus dá gcultúr. Deir cuid mhór daoine eile áfach gurb ionann é seo agus frith-Shasanachas nó frith-Bhéarlachas i bhfeidhm go hoifigiúil.
 Stair
 Thug Uachtarán na Fraince, Charles de Gaulle, cuairt ar Québec ar an 24 Iúil 1967. Chruthaigh sé atmaisféar deacair do chaidreamh polaitíochta idir an Fhrainc agus Ceanada nuair a scairt sé i láthair slua mhóir ar an taobh amuigh de Halla na Cathrach i gCathair Québec "Québec go brách! Québec saor go brách!" . Ina dhiaidh sin, chuir sé le sin, á rá "Ceanada Francach go brách! Agus an Fhrainc go brách!" .
 Cé gur léir ón scannán seo gur thacaigh an chuid is mó den tslua a bhí bailithe len é a fheiceáil leis an mhéid a bhí le rá aige, léirigh an rialtas in Ottawa a mhíshuaimhneas, á rá "Ní gá do Cheanadaigh a bheith saortha. Muise, chaill na mílte Ceanadach a mbeatha ar son shaoirse na Fraince agus tíortha Eorpacha eile" Cheap na náisiúnaithe go raibh de Gaulle ag tacú leofa, agus d'ardaigh a gcuid den vótáil san olltoghchán ina dhiaidh.
 Ar an 16 Deireadh Fómhair 1970, feallmharaíodh Pierre Laporte, leas-Príomh-Aire Québec (bhí cead ag na sceimhlitheoirí dul chuig Cuba).
 I reachtaíocht a cuireadh i bhfeidhm siar sna 1970idí ba í an Fhraincis an t-aon teanga ar féidir úsáid i gcúrsaí gnó ó thaobh ainmnithe de. Mar shampla athraíonn comhlachtaí móra a n-ainmneacha agus iad lonnaithe i Québec de réir an dlí, m.sh. tugtar Shoppers Drug Mart ar shiopa áirithe i dToronto, ach cuirtear Pharmaprix ar bhrainse den tsiopa céanna i Montréal, agus i gCathair Québec labhraítear ar Bureau en Gros in áit Staples i Vancouver.
 Bhí dhá reifreann i Québec fá dtaobh de scoilteadh ón chuid eile de Cheanada. Tharla an chéad cheann i 1980 agus an darna ceann i 1995. Ba mhór an tacaíocht a fuair siad ón Parti Québécois (na náisiúnaithe Québecois agus an páirtí polaitíochta is mó sa chúige) os rud é gurbh iadsan a chuir toiseacht leis an fheachtas. Theip orthu. Diúltaíodh an chéad cheann le 59.56% (in aghaidh neamhspleáchais) agus 40.44% (ar a shon). Léiríodh níos mó tacaíochta don reachtaíocht an dara babhta ámh, nuair a diúltaíodh í le 50.58% (ina aghaidh) agus 49.42% (ar a shon).
 Géilleagar
 Ba C$357,859bn an olltáirgeacht intíre (OTI) a bhí ag Québec sa bhliain 2012.
 Leabhair
 Mac Aodha Bhuí, Fionntán (1968). Anam do-chloíte Quebec. FNT.
 Tagairtí
 5.http://www12.statcan.gc.ca/census-recensement/2011/dp-pd/prof/details/Page.cfm?Lang=E&Geo1=PR&Code1=24&Geo2=PR&Code2=01&Data=Count&SearchText=Quebec&SearchType=Begins&SearchPR=01&B1=All&GeoLevel=PR&GeoCode=24
 Cúigí agus dúichí Cheanada


text:
 12.12.2017
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 328/17
 VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) 2017/2281
 z 11. decembra 2017,
 ktorým sa v určitých vinohradníckych oblastiach Nemecka a vo všetkých vinohradníckych oblastiach Dánska, Holandska a Švédska povoľuje zvýšenie povolených hodnôt obohacovania vína vyrobeného z hrozna zo zberu v roku 2017
 EURÓPSKA KOMISIA,
 so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
 so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1308/2013 zo 17. decembra 2013, ktorým sa vytvára spoločná organizácia trhov s poľnohospodárskymi výrobkami, a ktorým sa zrušujú nariadenia Rady (EHS) č. 922/72, (EHS) č. 234/79, (ES) č. 1037/2001 a (ES) č. 1234/2007 (1), a najmä na jeho článok 91,
 keďže:
 (1)
 V časti I časti A bode 3 prílohy VIII k nariadeniu (EÚ) č. 1308/2013 sa stanovuje, že členské štáty môžu v rokoch s mimoriadne nepriaznivými klimatickými podmienkami požiadať o zvýšenie povolených hodnôt zvyšovania obsahu alkoholu (obohacovania) vína, a to najviac o 0,5 obj. %.
 (2)
 Vzhľadom na to, že klimatické podmienky boli počas vegetačného obdobia mimoriadne nepriaznivé, Dánsko, Holandsko, Nemecko a Švédsko požiadali o uvedené zvýšenie povolených hodnôt obohacovania vína vyrobeného z hrozna zo zberu v roku 2017. Dánsko, Holandsko a Švédsko predložili takúto žiadosť pre všetky svoje vinohradnícke oblasti. Nemecko požiadalo o zvýšenie obohacovania len pre vína vyrobené z muštovej odrody viniča Dornfelder v oblastiach Ahr, Mittelrhein, Mosel, Nahe, Pfalz a Rheinhessen.
 (3)
 Z dôvodu výnimočne nepriaznivých poveternostných podmienok počas roka 2017 sa povolenými hodnotami zvyšovania prirodzeného obsahu alkoholu, ktoré sa stanovujú v časti I časti A bode 2 prílohy VIII k nariadeniu (EÚ) č. 1308/2013, neumožňuje, aby sa zo všetkých alebo určitých muštových odrôd viniča v určitých vinohradníckych oblastiach vyrábalo víno, ktoré má primeraný celkový obsah alkoholu a po ktorom by zvyčajne existoval na trhu dopyt.
 (4)
 Preto je vhodné povoliť zvýšenie povolených hodnôt obohacovania vína vyrobeného zo všetkých alebo určitých muštových odrôd viniča zo zberu v roku 2017 vo vinohradníckych oblastiach v Dánsku, Holandsku, Nemecku a vo Švédsku.
 (5)
 Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Výboru pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov,
 PRIJALA TOTO NARIADENIE:
 Článok 1
 Odchylne od časti I časti A bodu 2 prílohy VIII k nariadeniu (EÚ) č. 1308/2013 sa vo vinohradníckych oblastiach ani v ich častiach uvedených v prílohe k tomuto nariadeniu a v prípade žiadnych ani určitých muštových odrôd viniča špecifikovaných v danej prílohe, prirodzený obsah alkoholu čerstvého hrozna zo zberu v roku 2017, hroznového muštu, kvasiaceho hroznového muštu, ešte kvasiaceho mladého vína a vína vyrobeného z hrozna zo zberu v roku 2017 nesmie zvýšiť viac ako o 3,5 obj. %.
 Článok 2
 Toto nariadenie nadobúda účinnosť tretím dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
 Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
 V Bruseli 11. decembra 2017
 Za Komisiu
 predseda
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 671.
 PRÍLOHA
 Muštové odrody a vinohradnícke oblasti alebo ich časti, v ktorých sa povoľuje zvýšenie povolených hodnôt obohacovania podľa článku 1
 Členský štát
 Vinohradnícke oblasti alebo ich časti (vinohradnícke zóny)
 Odrody
 Dánsko
 všetky vinohradnícke oblasti (zóna A)
 všetky povolené muštové odrody viniča
 Nemecko
 vinohradnícka oblasť Ahr (zóna A)
 Dornfelder
 vinohradnícka oblasť Mittelrhein (zóna A)
 vinohradnícka oblasť Mosel (zóna A)
 vinohradnícka oblasť Nahe (zóna A)
 vinohradnícka oblasť Pfalz (zóna A)
 vinohradnícka oblasť Rheinhessen (zóna A)
 Holandsko
 všetky vinohradnícke oblasti (zóna A)
 všetky povolené muštové odrody viniča
 Švédsko
 všetky vinohradnícke oblasti (zóna A)
 všetky povolené muštové odrody viniča


text:
 8.1.2005
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 C 6/2
 URTEIL DES GERICHTSHOFES
 (Zweite Kammer)
 vom 11. November 2004
 in den verbundenen Rechtssachen C-183/02 P und C-187/02 P: Daewoo Electronics Manufacturing España SA (Demesa) (C-183/02 P) und Territorio Histórico de Álava – Diputación Foral de Álava (C-187/02 P) gegen Kommission der Europäischen Gemeinschaften (1)
 (Rechtsmittel - Staatliche Beihilfen - Steuerliche Maßnahmen - Berechtigtes Vertrauen - Neue Angriffs- oder Verteidigungsmittel)
 (2005/C 6/03)
 Verfahrenssprache: Spanisch
 In den verbundenen Rechtssachen C-183/02 P und C-187/02 P betreffend zwei Rechtsmittel nach Artikel 49 der EG-Satzung des Gerichtshofes, eingereicht am 15. und 16. Mai 2002, Daewoo Electronics Manufacturing España SA (Demesa) mit Sitz in Vitoria (Spanien), Prozessbevollmächtigte: A. Creus Carreras und B. Uriarte Valiente, abogados (C-183/02 P), und Territorio Histórico de Álava – Diputación Foral de Álava (C-187/02 P), Prozessbevollmächtigte: A. Creus Carreras, B. Uriarte Valiente und M. Bravo-Ferrer Delgado, abogados, unterstützt durch Comunidad Autónoma del País Vasco, Prozessbevollmächtigter: E. Garayar Gutiérrez, abogado, andere Verfahrensbeteiligte: Kommission der Europäischen Gemeinschaften (Bevollmächtigte: F. Santaolalla Gadea und J. L. Buendía Sierra), Asociación Nacional de Fabricantes de Electrodomésticos de Línea Blanca (ANFEL) mit Sitz in Madrid (Spanien) und Conseil européen de la construction d'appareils domestiques (CECED) mit Sitz in Brüssel (Belgien), hat der Gerichtshof (Zweite Kammer) unter Mitwirkung des Kammerpräsidenten C. W. A. Timmermans sowie des Richters C. Gulmann (Berichterstatter) und der Richterin N. Colneric – Generalanwältin: J. Kokott; Kanzler: M. Múgica Arzamendi, Hauptverwaltungsrätin – am 11. November 2004 ein Urteil mit folgendem Tenor erlassen:
 1.
 Die Rechtssachen C-183/02 P und C-187/02 P werden zu gemeinsamer Entscheidung verbunden.
 2.
 Die Rechtsmittel werden zurückgewiesen.
 3.
 Die Rechtsmittelführer tragen neben ihren eigenen Kosten die Kosten der Kommission der Europäischen Gemeinschaften.
 4.
 Die Comunidad Autónoma del País Vasco trägt ihre eigenen Kosten.
 (1) ABl. C 180 vom 27.7.2002.


text:
 Avis juridique important
 |
 21998D0119(03)
 Décision n° 3/97 du Conseil d'association entre les Communautés européennes et leurs États membres, d'une part et la République de Bulgarie, d'autre part, du 23 décembre 1997 concernant l'exportation de certains produits sidérurgiques CECA de la Bulgarie vers la Communauté pour la période du 1er janvier au 31 décembre 1998 (renouvellement du système de double contrôle)
 Journal officiel n° L 013 du 19/01/1998 p. 0085 - 0098
 DÉCISION N° 3/97 DU CONSEIL D'ASSOCIATION entre les Communautés européennes et leurs États membres, d'une part, et la République de Bulgarie, d'autre part,du 23 décembre 1997 concernant l'exportation de certains produits sidérurgiques CECA de la Bulgarie vers la Communauté pour la période du 1er janvier au 31 décembre 1998 (renouvellement du système de double contrôle) (98/75/CE)LE CONSEIL D'ASSOCIATION,considérant que le groupe de contact visé à l'article 11 du protocole n° 2 de l'accord européen établissant une association entre les Communautés européennes et leurs États membres, d'une part, et la République de Bulgarie, d'autre part, qui est entré en vigueur le 1er février 1995, s'est réuni le 5 juin 1997 et est convenu de recommander au Conseil d'association institué par l'article 105 de l'accord que le système de double contrôle institué en 1997 par la décision n° 1/96 du Conseil d'association soit prorogé pour la période du 1er janvier au 31 décembre 1998;considérant que le Conseil d'association, au vu de toutes les informations utiles qui lui ont été fournies, a accepté cette recommandation,DÉCIDE:Article premier1. Pendant la période du 1er janvier au 31 décembre 1998, l'importation dans la Communauté des produits originaires de Bulgarie qui sont énumérés à l'annexe I est subordonnée à la présentation d'un document de surveillance conforme au modèle reproduit à l'annexe II délivré par les autorités communautaires.2. Le classement des produits visés par la présente décision se fonde sur la nomenclature tarifaire et statistique de la Communauté, ci-après dénommée «nomenclature combinée» ou, dans sa forme abrégée, «NC». L'origine des produits visés par la présente décision est déterminée conformément aux règles en vigueur dans la Communauté.3. Pendant la période du 1er janvier au 31 décembre 1998, l'importation dans la Communauté des produits sidérurgiques originaires de Bulgarie qui sont énumérés à l'annexe I est en outre subordonnée à la délivrance d'un document d'exportation par les autorités bulgares compétentes. L'importateur est tenu de présenter l'original du document d'exportation au plus tard le 31 mars de l'année suivant celle de l'expédition des marchandises couvertes par le document. L'expédition est considérée comme ayant eu lieu à la date de chargement sur le moyen de transport utilisé pour l'exportation.4. Le document d'exportation doit être conforme au modèle reproduit à l'annexe III. Il est valable pour les exportations à destination de l'ensemble du territoire douanier de la Communauté.5. La République de Bulgarie notifie à la Commission des Communautés européennes les noms et les adresses des autorités gouvernementales bulgares habilitées à délivrer et à contrôler les documents d'exportation et lui fait parvenir un modèle des sceaux et des signatures qu'elles utilisent. Elle notifie également à la Commission tout changement intervenu dans ces éléments.6. Certaines dispositions techniques relatives à la mise en oeuvre du système de double contrôle figurent à l'annexe IV.Article 21. La République de Bulgarie s'engage à fournir à la Communauté des données statistiques précises sur les licences d'exportation délivrées par les autorités bulgares en application de l'article 1er. Ces données sont transmises à la Communauté à la fin de la période suivant le mois auquel elles se rapportent.2. La Communauté s'engage à fournir aux autorités bulgares des données statistiques précises sur les documents de surveillance délivrés par les États membres en relation avec les documents d'exportation délivrés par les autorités bulgares conformément à l'article 1er. Ces données sont transmises aux autorités bulgares à la fin de la période suivant le mois auquel elles se rapportent.Article 3Pour autant que de besoin, les parties se consultent, à la demande de l'une d'entre elles, sur tout problème découlant de l'exécution de la présente décision. Ces consultations ont lieu sans délai. Les deux parties les abordent dans un esprit de coopération et avec la volonté de régler le différend qui les oppose.Article 4Les notifications prévues par la présente décision doivent être adressées:- pour ce qui concerne la Communauté, à la Commission des Communautés européennes (DG I/D.2 et DG III/C.1),- pour ce qui concerne la République de Bulgarie, à la mission de la République de Bulgarie auprès des Communautés européennes et au ministère du commerce et du tourisme de la République de Bulgarie.Article 5La présente décision a un caractère obligatoire pour la Communauté et pour la République de Bulgarie, qui prennent les mesures nécessaires à son exécution.Article 6La présente décision entre en vigueur le jour de son adoption.Elle est applicable à partir du 1er janvier 1998.Fait à Bruxelles, le 23 décembre 1997.Par le Conseil d'associationLe présidentJ. POOSANNEXE I BULGARIE Liste des produits soumis au double contrôle (1998) 7206 10 007206 90 007208 10 007208 25 007208 26 007208 27 007208 36 007208 37 107208 37 907208 38 107208 38 907208 39 107208 39 907208 40 107208 40 907208 51 107208 51 307208 51 507208 51 917208 51 997208 52 107208 52 917208 52 997208 53 107208 53 907208 54 107208 54 907208 90 107209 15 007209 16 107209 16 907209 17 107209 17 907209 18 107209 18 917209 18 997209 25 007209 26 107209 26 907209 27 107209 27 907209 28 107209 28 907209 90 107210 11 107210 12 117210 12 197210 20 107210 30 107210 41 107210 49 107210 50 107210 61 107210 69 107210 70 317210 70 397210 90 317210 90 337210 90 387211 13 007211 14 107211 14 907211 19 207211 19 907211 23 107211 23 517211 29 207211 90 117212 10 107212 10 917212 20 117212 30 117212 40 107212 40 917212 50 317212 50 517212 60 117212 60 917213 10 007213 20 007213 91 107213 91 207213 91 417213 91 497213 91 707213 91 907213 99 107213 99 907214 20 007214 30 007214 91 107214 91 907214 99 107214 99 317214 99 397214 99 507214 99 617214 99 697214 99 807214 99 907215 90 107216 10 007216 21 007216 22 007216 31 117216 31 197216 31 917216 31 997216 32 117216 32 197216 32 917216 32 997216 33 107216 33 907216 40 107216 40 907216 50 107216 50 917216 50 997216 99 107225 11 007225 19 107225 19 907225 20 207225 30 007225 40 207225 40 507225 40 807225 50 007225 91 107225 92 107225 99 107226 11 107226 19 107226 19 307226 20 207226 91 107226 91 907226 92 107226 93 207226 94 207226 99 207227 10 007227 20 007227 90 107227 90 507227 90 957228 10 107228 10 307228 20 117228 20 197228 20 307228 30 207228 30 417228 30 497228 30 617228 30 697228 30 707228 30 897228 60 107228 70 107228 70 317228 80 107228 80 90ANNEXE II >DEBUT DE GRAPHIQUE>COMMUNAUTÉ EUROPÉENNE DOCUMENT DE SURVEILLANCE 1. Destinataire (nom, adresse complète, pays et numéro de TVA) 2. Numéro de délivrance 3. Lieu et date prévus pour l'importation 4. Autorité compétente de délivrance (nom, adresse et téléphone) 5. Déclarant/représentant (si applicable) (nom et adresse complète) 6. Pays d'origine (et numéro de géonomenclature) 7. Pays de provenance (et numéro de géonomenclature) 8. Dernier jour de validité 9. Désignation des marchandises 10. Code des marchandises (NC) et catégorie 11. Quantité exprimée en kg (masse nette) ou en unités supplémentaires 12. Valeur caf frontière CE en écus 13. Mentions complémentaires 14. Visa de l'autorité compétente Date: . Signature: . Cachet: 1 1 Original pour le destinataire 15. IMPUTATIONS Indiquer dans la partie 1 de la colonne 17 la quantité disponible et dans la partie 2 la quantité indiquée 16. Quantité nette (masse nette ou autre unité de mesure avec indication de l'unité) 17. En chiffres 18. En lettres pour la quantité imputée 19. Document douanier (modèle et numéro) ou numéro d'extrait et date d'imputation 20. Nom, État membre, signature et cachet de l'autorité d'imputation 1 2 1 2 1 2 1 2 1 2 1 2 1 2 Fixer ici la rallonge éventuelle.>FIN DE GRAPHIQUE>>DEBUT DE GRAPHIQUE>COMMUNAUTÉ EUROPÉENNE DOCUMENT DE SURVEILLANCE 1. Destinataire (nom, adresse complète, pays et numéro de TVA) 2. Numéro de délivrance 3. Lieu et date prévus pour l'importation 4. Autorité compétente de délivrance (nom, adresse et téléphone) 5. Déclarant/représentant (si applicable) (nom et adresse complète) 6. Pays d'origine (et numéro de géonomenclature) 7. Pays de provenance (et numéro de géonomenclature) 8. Dernier jour de validité 9. Désignation des marchandises 10. Code des marchandises (NC) et catégorie 11. Quantité exprimée en kg (masse nette) ou en unités supplémentaires 12. Valeur caf frontière CE en écus 13. Mentions complémentaires 14. Visa de l'autorité compétente Date: . Signature: . Cachet: 2 2 Exemplaire pour l'autorité compétente 15. IMPUTATIONS Indiquer dans la partie 1 de la colonne 17 la quantité disponible et dans la partie 2 la quantité indiquée 16. Quantité nette (masse nette ou autre unité de mesure avec indication de l'unité) 17. En chiffres 18. En lettres pour la quantité imputée 19. Document douanier (modèle et numéro) ou numéro d'extrait et date d'imputation 20. Nom, État membre, signature et cachet de l'autorité d'imputation 1 2 1 2 1 2 1 2 1 2 1 2 1 2 Fixer ici la rallonge éventuelle.>FIN DE GRAPHIQUE>ANNEXE III >DEBUT DE GRAPHIQUE>(1) Show net weight (kg) and also quantity in the unit prescribed where other than net weight. (2) In the currency of the sale contract. 1. Exporter (name, full address, country) ORIGINAL 2. No 3. Year 4. Product group 5. Consignee (name, full address, country) EXPORT DOCUMENT (ECSC steel products) 6. Country of origin 7. Country of destination 8. Place and date of shipment - Means of transport 9. Supplementary details 10. Description of goods - Manufacturer 11. CN code 12. Quantity (1) 13. FOB value (2) 14. CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY 15. Competent authority (name, full address, country) At . on . (Signature) (Stamp)>FIN DE GRAPHIQUE>DOCUMENT D'EXPORTATION (produits sidérurgiques CECA) >DEBUT DE GRAPHIQUE>1. Exportateur (nom, adresse complète, pays)2. Numéro3. Année4. Catégorie de produits5. Destinataire (nom, adresse complète, pays)6. Pays d'origine7. Pays de destination8. Lieu et date d'embarquement - Moyen de transport9. Indications supplémentaires10. Désignation des marchandises - Fabricant11. Code NC12. Quantité (1)13. Valeur fob (2)14. DÉCLARATION DE L'AUTORITÉ COMPÉTENTE15. Autorité compétente (nom, adresse complète, pays)Fait à. , le..(signature)(cachet)(1) Indiquer le poids net en kilogrammes ainsi que la quantité dans l'unité prévue si cette unité n'est pas le poids net.(2) Dans la monnaie du contrat de vente.>FIN DE GRAPHIQUE>>PICTURE>>DEBUT DE GRAPHIQUE>(1) Show net weight (kg) and also quantity in the unit prescribed where other than net weight. (2) In the currency of the sale contract. 1. Exporter (name, full address, country) COPY 2. No 3. Year 4. Product group 5. Consignee (name, full address, country) EXPORT DOCUMENT (ECSC steel products) 6. Country of origin 7. Country of destination 8. Place and date of shipment - Means of transport 9. Supplementary details 10. Description of goods - Manufacturer 11. CN code 12. Quantity (1) 13. FOB value (2) 14. CERTIFICATION BY THE COMPETENT AUTHORITY 15. Competent authority (name, full address, country) At . on . (Signature) (Stamp)>FIN DE GRAPHIQUE>ANNEXE IV RÉPUBLIQUE DE BULGARIE Annexe technique relative au système de double contrôle 1. Les documents d'exportation mesurent 210 mm sur 297 mm. Le papier utilisé doit être du papier blanc à lettre encollé ne contenant pas de pâte mécanique et pesant au minimum 25 grammes par mètre carré. Ils sont imprimés en anglais. S'ils sont établis à la main, ils doivent être remplis à l'encre et en caractères d'imprimerie. Les documents d'exportation peuvent comporter des copies supplémentaires dûment désignées comme telles. Lorsqu'ils comportent plusieurs copies, le premier feuillet est seul à constituer l'original. Ce feuillet est revêtu de la mention «original» et les autres feuillets de la mention «copie». Les autorités communautaires compétentes n'acceptent que l'original pour contrôler l'exportation vers la Communauté conformément aux dispositions du système de double contrôle.2. Chaque document est revêtu d'un numéro de série standard imprimé ou non destiné à l'individualiser. Ce numéro est composé des éléments suivants:- deux lettres identifiant le pays exportateur comme suit: BG,- deux lettres identifiant l'État membre prévu pour le dédouanement comme suit:>TABLE>- un numéro à un chiffre indiquant l'année correspondant au dernier chiffre du millésime, par exemple 8 pour 1998,- des numéros à deux chiffres allant de 01 à 99 identifiant le bureau de délivrance du pays exportateur,- des numéros à cinq chiffres allant de 00001 à 99999 attribués à l'État membre prévu pour le dédouanement.3. Les documents d'exportation sont valables pendant six mois à compter de la date de leur délivrance. Les produits doivent être expédiés au cours de l'exercice mentionné dans la case 3 du document d'exportation.4. Chaque document d'exportation peut être utilisé pour un ou plusieurs envois des produits en question. Toutefois, étant donné que l'importateur est tenu de présenter l'original du document d'exportation lorsqu'il demande un document de surveillance, les documents d'exportation devraient, dans la mesure du possible, être délivrés pour des transactions commerciales distinctes et non globales.5. La République de Bulgarie n'est pas tenue de faire figurer sur le document d'exportation des données de prix à caractère strictement confidentiel. En pareil cas, il convient d'indiquer dans la case 9 du document d'exportation la raison de la non-divulgation de ces données de prix et de mentionner qu'elles peuvent être fournies sur demande aux autorités communautaires compétentes.6. Les documents d'exportation peuvent être délivrés après l'expédition des produits auxquels ils se rapportent. En pareil cas, ils doivent être revêtus de la mention «délivré a posteriori».7. En cas de vol, de perte ou de destruction d'un document d'exportation, l'exportateur peut réclamer à l'autorité gouvernementale compétente qui l'a délivré un duplicata établi sur la base des documents d'exportation qui sont en sa possession. Le duplicata ainsi délivré doit être revêtu de la mention «duplicata». Il doit reproduire la date du document d'exportation original.8. Les autorités compétentes de la Communauté sont informées sans délai du retrait ou de la modification d'un document d'exportation déjà délivré et, le cas échéant, des raisons du retrait ou de la modification.9. La République de Bulgarie entend indiquer la classification des produits (produits de premier ou second choix ou produits déclassés) dans la case 10 du document d'exportation.


text:
Główny Urząd Statystyczny (GUS) – urząd centralny administracji rządowej zajmujący się zbieraniem i udostępnianiem informacji statystycznych na temat większości dziedzin życia publicznego i niektórych stron życia prywatnego. Do przekazywania danych obligują odpowiednie przepisy prawa (ustawa o statystyce publicznej oraz ogłaszany corocznie Program Badań Statystycznych). Dane mogą być udostępniane tylko w formie zagregowanej (opracowanej), która uniemożliwia identyfikację pojedynczych respondentów (tajemnica statystyczna).
 Na czele Urzędu stoi Prezes GUS, który podlega bezpośrednio Prezesowi Rady Ministrów. Prezesa Głównego Urzędu Statystycznego powołuje i odwołuje Prezes Rady Ministrów spośród osób wyłonionych w drodze otwartego i konkurencyjnego naboru (art. 24 ust. 1 ustawy o statystyce publicznej). Prezesowi GUS podlega również 16 dyrektorów urzędów statystycznych (znajdujących się w miastach wojewódzkich) oraz jednostki obsługi statystyki publicznej utworzone na podstawie art. 27 ustawy z dnia 29 czerwca 1995 r. o statystyce publicznej.
 Prezes GUS prowadzi kilka centralnych rejestrów m.in. Krajowy Rejestr Urzędowy Podmiotów Gospodarki Narodowej (REGON) oraz Krajowy Rejestr Urzędowy Podziału Terytorialnego Kraju (TERYT). Ogłasza wyłącznie komunikaty i informacje dotyczące najważniejszych wskaźników charakteryzujących sytuację społeczno-gospodarczą kraju – GUS nie prowadzi badań opinii publicznej.
 Siedziba GUS znajduje się przy al. Niepodległości 208 w Warszawie.
 Historia
 Główny Urząd Statystyczny utworzony został przez Radę Regencyjną Królestwa Polskiego w 1918, z inicjatywy Ludwika Krzywickiego. Od 1919 jego działalność regulowała ustawa z dnia 21 października 1919 r. o organizacji statystyki administracyjnej. Jest to najstarsza polska instytucja, która nigdy nie zmieniła nazwy.
 Pierwsza siedziba GUS mieściła w latach 1918–1919 przy ul. Jasnej 10, skąd w styczniu 1920 została przeniesiona do kamienicy Kryńskiego w Al. Jerozolimskich 32.
 Działalność GUS została zawieszona w czasie II wojny światowej. Urząd został włączony w struktury Wydziału Rolnictwa i Wyżywienia administracji Generalnego Gubernatorstwa, a jego wyposażenie, bibliotekę i archiwum wywieziono z Warszawy do Krakowa (stolicy GG).
 GUS wznowił pracę w 1945 przy ul. Marszałkowskiej 95 skąd przeniósł się na ul. Narbutta 33. W 1949 GUS otrzymał statut.
 W latach 1948–1951 u zbiegu ulic: Wawelskiej i al. Niepodległości w Warszawie wzniesiono nowy gmach GUS w kształcie trójskrzydłowego wiatraka zaprojektowany przez Romualda Gutta przy współpracy m.in. Zbigniewa Wasiutyńskiego.
 Spisy miały miejsce m.in. w latach 1921, 1931, 1946, 1950, 1960, 1970, 1978, 1988 i 1996 (spis rolny). W okresie 21 maja – 8 czerwca 2002 Główny Urząd Statystyczny przeprowadził równocześnie dwa spisy: Narodowy Spis Powszechny Ludności i Mieszkań 2002 oraz Powszechny Spis Rolny 2002. W wyniku spisów w 2002 zweryfikowano w dół liczbę mieszkańców Polski. Kolejny Powszechny Spis Rolny został przeprowadzony w okresie 1 września – 31 października 2010. Natomiast w dniach 1 kwietnia – 30 czerwca 2011 miał miejsce Narodowy Spis Powszechny Ludności i Mieszkań.
 W 2011, po kontroli przeprowadzonej w GUS przez KPRM, do CBA skierowany został wniosek o zbadanie nieprawidłowości w gospodarowaniu środkami publicznymi w trakcie spisu rolnego w 2010, którymi miało być dodatkowe opłacanie prac przy spisie. Według rzecznika GUS zakwestionowane działania były zgodne z prawem m.in. dlatego, że prowadzenie działań spisowych jest zadaniem dodatkowym w stosunku do pozostałych działań GUS.
 19 listopada 2013 r. funkcjonariusze Centralnego Biura Antykorupcyjnego zatrzymali 18 osób podejrzewanych o korupcję, w tym wiceprezesa GUS, w związku z prowadzonym przez stołeczną prokuraturę apelacyjną śledztwem dotyczącym zamówień na zakup sprzętu i usług teleinformatycznych przez Centrum Projektów Informatycznych b. MSWiA oraz KGP.
 GUS jest krytykowany za opóźnienia w publikacji raportów, ograniczanie dostępu do danych źródłowych oraz wątpliwą przydatność części z publikowanych raportów.
 W 2017 r. GUS wybrał w konkursie nowe logo.
 Prezesi
 od 8 listopada 1918 do 24 października 1929 Józef Buzek
 od 24 października 1929 do 1939 Edward Szturm de Sztrem
 1939-1945 Urząd zlikwidowany przez Niemców
 od 12 marca 1945 do 22 sierpnia 1949 Stefan Szulc
 od 22 sierpnia 1949 do 31 marca 1965 Zygmunt Padowicz
 od 1 kwietnia 1965 do 29 marca 1972 Wincenty Kawalec
 od 18 kwietnia 1972 do 24 sierpnia 1980 Stanisław Kuziński
 od 24 sierpnia 1980 do 4 stycznia 1989 Wiesław Sadowski
 od 5 stycznia 1989 do 15 stycznia 1991 Franciszek Kubiczek
 od 15 stycznia 1991 do 7 lutego 1992 Bohdan Wyżnikiewicz
 od 8 lutego 1992 do 31 października 1995 Józef Oleński
 od 31 października 1995 do 4 stycznia 1996 Roman Sawiński (p.o.)
 od 5 stycznia 1996 do 27 kwietnia 2006 Tadeusz Toczyński
 od 4 maja 2006 do 26 października 2006 Janusz Witkowski (p.o.)
 od 26 października 2006 do 14 lutego 2011 Józef Oleński
 od 15 lutego 2011 do 9 sierpnia 2011 Janusz Witkowski (p.o.)
 od 10 sierpnia 2011 do 31 marca 2016 Janusz Witkowski
 od 1 kwietnia do 7 czerwca 2016 Halina Dmochowska (p.o.)
 od 8 czerwca 2016 Dominik Rozkrut
 Kierownictwo
 Dominik Rozkrut – Prezes od 8 czerwca 2016
 Anna Borowska – Dyrektor Generalny
 Budżet, zatrudnienie i wynagrodzenia
 Wydatki i dochody Głównego Urzędu Statystycznego oraz jego jednostek podległych są realizowane w części 58 budżetu państwa.
 W 2017 wydatki GUS i jednostek podległych wyniosły 418,98 mln zł, a dochody 3,03 mln zł. Przeciętne zatrudnienie w całym resorcie statystyki w przeliczeniu na pełne etaty wyniosło 5726 osób (w tym 804,66 etatów w samym GUS), a średnie miesięczne wynagrodzenie brutto 4417,60 zł.
 W ustawie budżetowej na 2018 wydatki resortu zaplanowano w wysokości 427,47 mln zł, a dochody 2,52 mln zł.
 Zobacz też
 Biuletyn Statystyczny
 Rocznik Statystyczny Rzeczypospolitej Polskiej
 Europejski Urząd Statystyczny
 Przypisy
 Linki zewnętrzne
 Strona internetowa
 Ustawa z dnia 29 czerwca 1995 r. o statystyce publicznej (tekst jednolity) w serwisie ISAP
 Urzędy centralne w Polsce
 Urzędy statystyczne
 Architektura modernizmu w Warszawie


type: other

text:
Publicisztika,érdekességek,vers, kultúra,bulvár: K. János devizahiteles banki adós, (budapesti lakós,) perli az OTP-t
 (Ügyvédje: dr. Léhmann György)
 DR. LÉHMANN GYÖRGY ügyvéd bírósági irata:
 Tisztelt ....................Bíróság!
 Az ide mellékelt, 2006. június 15-én aláírt közjegyzői okiratba foglalt devizaalapú kölcsönszerződést kötöttem adósként az OTP Bank Rt.,
 valamint OTP Jelzálogbank Zrt hitelezőkkel lakásvásárlás céljából.
 A szerződés 1.2. pontja szerinti kölcsön összege 16 millió 455.000.-Ft., míg az 1.3. pont alatt megjelölt „A folyósítás feltételei” cím alatti e. pont szerint a kölcsön összege folyósításának egyik feltétele a következővolt:
 „az igényelt kölcsönösszeg 1.9 %-ának megfelelő összegű, de legalább 312.645.-Ft. azaz Háromszáztizenkettőezer-hatszáznegyvenöt forint (1.842.-CHF /Egyezer-nyolcszáznegyvenkettő) hitelkeret-beállítási jutalék megfizetése.”
 A szerződés más része nem indokolja meg azt, hogy ez a „beállítási jutalék” ténylegesen milyen okból került általam kifizetésre, de mivel ennek megfizetése nélkül nem juthattam a több mint 16 millió forint kölcsönhöz, ki kellett fizetnem.
 Szerződés szerint a 240 havi futamidő első 53 hónapjában – türelmi időszak – törlesztő részletként csak kamatot és kezelési költséget kellett fizetnem úgy, hogy a szerződés induló törlesztő részletként 165 svájci frank kezelési költséget is magában foglaló havi 484 svájci frank fizetését írta elő. (A kamatnak havi összege így 319 svájci frankra adódott)
 A szerződés II.1. pontja „Az ügyleti kamat” cím alatt a következőket tartalmazza:
 „A kölcsön ügyleti kamata e közjegyzői okirat aláírásakor évi 3,950 (Három egész kilencszázötvenezred) % Az ügyleti kamat mértéke kamatperiódusonként változó mértékű. A jelen közjegyzői okiratba foglalt ügyleti kamatmérték vonatkozik az első kamatperiódusra. Az egyeskamatperiódusok a kölcsön folyósítását követő naptári hónap első napjától számított, egyenként 5 (öt) éves időtartamúak, a futamidő lejártáig. Az ügyleti kamat az egyes kamatperiódusok alatt nem változtatható. A Hitelezők az ügyleti kamat mértékét és az erre vonatkozó szerződés feltételt az egyeskamatperiódusok fordulónapján jogosultak egyoldalúan megváltoztatni.”
 A kölcsönszerződés fogyasztói szerződés, ezért arra tekintettel, hogy az alábbi törvényszöveg (Ptk.)207. §.
 (1) A szerződési nyilatkozatot vita esetén úgy kell értelmezni, ahogyan azt a másik félnek a nyilatkozó feltehető akaratára és az eset körülményeire tekintettel a szavak általánosan elfogadott jelentése szerint értenie kellett.
 (2) Ha azáltalános szerződési feltétel, illetve a fogyasztói szerződés tartalma az (1) bekezdésben foglaltszabály alkalmazásával nem állapítható meg egyértelműen, a feltétel meghatározójával szerződő fél, illetve a fogyasztó számára kedvezőbb értelmezést kell elfogadni.fogyasztóként én vagyok jogosult eldönteni azt, hogy miként kell értelmezni a szerződésben ügyleti kamatra megfogalmazott most idézett szerződési nyilatkozatot,megállapítom azt, hogy a szerződés szerint az ügyleti kamatban a hitelezőkkel abban állapodtam meg, hogy a kölcsönnek részemre történő folyósítása napjától számítva ötévenként, pontosan meghatározott napon – kamatperiódusok fordulónapján – van jogosultságuk a kamat mértékét és erre vonatkozószerződést megváltoztatni egyoldalúan hitelezőknek, -az ügyleti kamat mértéke két kamatperiódusi napnak nevezett időpont közötti öt év alatt nem változtatható meg,
 -az első kamatperiódus a kölcsönömnél 2006. augusztus 1-től kezdődik és a kamat mértéke az ettőlkezdődő öt évre 3,95 %.(2006. júliusi kölcsönfolyósítás miatt)
 Ezt a megállapodást megszegve I. r. alperes 2006. december 4-én az ide mellékelt „Tájékoztató törlesztőrészlet változásról” című iratában a következő közölte:
 „Tisztelt Ügyfelünk! Tájékoztatjuk, hogyaz OTP Bank Rt. a fenti számlaszámon nyilvántartott kölcsönének ügyleti kamatát 2006. 12.04-től évi 4,45 %-ra módosította.
 A megváltozott kamatmérték miatt, a 2016.06.04-ra feltételezett tartozás alapján,
 a kölcsönszerződésben meghatározott lejárati időpontig még 234 részlet
 a lejárt részleteken felül
 2007. 01.04. napjától kezdődően a havi törlesztő részlete 504,41 CHF –ra módosul .
 Tájékoztatjuk,hogy 2007.01.04-től a fenti összeg forint ellenértéke kerül lakossági folyószámlájáról beszedésre, ezért kérjük, hogy a lakossági folyószámláján minden hónap 4. napjára szíveskedjen a törlesztő részlet fedezetéről gondoskodni.
 ”Majd 2007. 02.05-i újabb iratában ugyanilyen szövegezéssel már a következő adatokat közölte I. r. alperes: „ügyleti kamatát 2007. 02.05-től 4,7 %-ra módosította” „2007.03.05. napjától kezdődően a havi törlesztő részlete 523,84 CHF-re módosul”
 majd 2007. 05.04-i újabb iratában ugyanilyen szövegezéssel már a következő adatokat közölte I. r. alperes: „ügyleti kamatát 2007. 05.04-től 4,95 %-ra módosította” 2007. 06.04. napjától kezdődően a havi törlesztő részlete 543,27 CHF-re módosul”
 majd 2007. 07.04-i újabb iratában ugyanilyen szövegezéssel már a következő adatokat közölte I. r. alperes: „ügyleti kamatát 2007. 07.04-től 5,2 %-ra módosította” „2007.08.06. napjától kezdődően a havi törlesztő részlete 562,70 CHF-re módosul”
 majd 2007. 10.04-i újabb iratában ugyanilyen szövegezéssel már a következő adatokat közölte I. r. alperes: „ügyleti kamatát 2007. 10.04-től 5,45 %-ra módosította” „2007. 11.05. napjától kezdődően a havi törlesztő részlete 582,14 CHF-re módosul”
 majd 2008. 05.05-i újabb iratában ugyanilyen szövegezéssel már a következő adatokat közölte I. r. alperes: „ügyleti kamatát 2008. 05.05-től 5,7 %-ra módosította” „2008.06.04. napjától kezdődően a havi törlesztő részlete 601,57 CHF-re módosul”
 majd 2008. 12.04-i újabb iratában ugyanilyen szövegezéssel már a következő adatokat közölte I. r. alperes: „ügyleti kamatát 2008. 12.04-től 6,79 %-ra módosította” „2009. 01-+.05. napjától kezdődően a havi törlesztő részlete 679,29 CHF-re módosul” Ésez utóbbi felszólítást tartatta be I. r. alperes velem 2010. 12.05. napjáig, a türelmi időszak lejártáig.
 Fenti adatokból következőena szerződésbe foglalt megállapodásunkat be nem tartva tehát 2010.12. 05. napjáig összesen 6516,62 CHF túlfizetésben vagyok a törlesztőrészletek megfizetése miatt.
 A türelmi időszak lejártát követően I. r. alperes közölte, hogy a tőketörlesztés esedékessé válása 2 miatt is havi 912,29 CHF-re módosul a fizetendő törlesztőrészletem, de ebből 195,29 CHF aza törvénytelen kamatemelés hitelezők részéről, ami alperesnek 2008. 12.04. iratából valamint aszerződésből megállapítható kamatmértékek közötti különbségből adódik.
 Azaz csupán a kamatemelés törvénytelenségeit vizsgálva a tényleges havi törlesztőrészletem 2010. 12. 16-tól kezdődően nem 912,29 CHF-re, hanem havi 717 CHF-re adódik.
 Figyelembe véve azt, hogy hat hónapja ehelyett havi 912,29 CHF törlesztőrészletet követelnek tőlem, a 2010. 12. 06-ig megállapítható 6516,62 CHF túlfizetésem 2011. június 06. napjáig 7688,36 CHF-re nőtt.
 Fenti adatok alapján álláspontom az, hogy az alperesekkel kötött kölcsönszerződés alapján általam 2012. május 6. napjáig esedékesen fizetendő törlesztőrészleteim általam még fizetendő 200 CHF (198,64 CHF) megfizetése esetén teljes egészében kiegyenlítésre kerülnek.Jelen peres eljárásnak részemről elsősorban fentiek alapján indítványozható megállapítási keresetnek megfelelő ítélet meghozatala a célja, de a későbbi hasonló peres eljárások elkerülése végett a szerződésegyéb vizsgálatát is elengedhetetlennek tartom e perben.
 Ezen iratom előző részében említett „hitelkeret beállítási jutalék”,vagy a hitelezői kamatemelésnek szerződésszegő megemelése is példázza azt, hogy tisztességes szándékú szerződő felek ilyen fajta, másik felet egyoldalúan sújtó szerződési feltételeket nem kötnek ki, de a szerződés egészének vizsgálata méglesújtóbb eredménnyel jár a tisztesség és jóhiszeműség tekintetében.
 Nyomban a már idézett „Az ügyleti kamat” című szerződési rendelkezések után II.2. pont alatt „A kezelési költség” címnél a következők olvashatók: „A kezelési költség e közjegyzői okirat aláírásakor évi 2,040 (Kettő egész negyvenezred) %. A kezelési költség változó mértékű, amelynek mértékét és az erre vonatkozó szerződési feltételt a Hitelezők a kölcsönszerződés fennállása alatt jogosultak egyoldalúan megváltoztatni.”
 Azt pedig, hogy akár a kamatot, akár a kezelési költséget mikor jogosult a hitelező egyoldalúan megváltoztatni, a szerződés II.4. pontjának 4. bekezdése a következők szerint állapítja meg: „Azon feltételek, illetőleg körülmények részletes meghatározása, amelyek esetében a hiteldíj a Adósokra hátrányos módon megváltoztatható, a következő: A Hitelezők jogosultak a hitel ügyleti kamatát, egyéb költségét, és az erre vonatkozó szerződési feltételt módosítani, ha a bankközi hitelkamatok, vagy a fogyasztói árindex, vagy a jegybanki alapkamat, vagy az állampapírok hozama, vagy a Hitelezők forrás, valamint hitelszámla vezetési költsége növekszik, vagy a lakossági hitelek kockázati tényezői a Hitelezőkre nézve romlanak.
 Az ügyleti kamat a fenti esetekben a kamatperiódusonként módosítható.”
 A már idézett Ptk. 207. §. 1. bek . megfelelő alkalmazásával a hitelező ezáltal az adósok helyzetét kihasználva a következők elfogadását erőltette az adósokra_ -a hiteldíj az adósok előnyére nem változtatható meg, csak hátrányára,-az ügyleti kamatot és a kezelési költséget ugyanolyan körülmények bekövetkezése folytán jogosultak emelni egyoldalúan a Hitelezők.
 -Elhallgatja azt, hogy milyen fajta bankok közötti bankközi hitelkamatok növekedése miatt emelheti eszerint a Hitelező egyoldalúan az adósok hátrányára a kamatot és kezelési költséget, és így fogalmasem lehet az adósnak arról, hogy milyen bankoknak hitelkamat változásai fognak kamata és kezelési 3 költség emeléséhez vezetni,-elhallgatja azt, hogy az adósok milyen módon ellenőrizhetik a Hitelező egyoldalú kamat és költségemelésének indokoltságát a bankközi hitelkamatok növekedésével kapcsolatos adataival nézve,-fogyasztói „árindex” közgazdasági fogalomnak adósok általi ismeretlensége folytán ennek a fogalomnak előzetes ismertetésének elmaradása folytán az adósok a szerződés létrejöttéhez szükséges egybehangzó akaratnyilvánításra képtelen állapotban voltak,-a magyar jegybanki alapkamat, vagy a magyar állampapírok hozama, mint a Hitelező általiegyoldalú kamat és költségemelési sokadik indok említése a svájci frank alapú kölcsönszerződésben pedig felveti annak gondolatát, hogy a Hitelező játékból, vagy fogadásból íratta be szerződésbe a kamat, vagy kezelési költség növelésére alkalmasnak megjelölt, ezeket az adósok által nem ismert közgazdasági fogalmakat.Fogadott szerintem ekkor a Hitelező arra, hogy a Magyar Állam bankokat felügyelő szerve – PSZÁF – még ilyen esetben sem tiltja el a bankokat a tisztességtelen hitelezői magatartástól.
 Fogadott szerintem a Hitelező arra, hogy még ilyen esetben sem fog megszólalni mondjuk azért is, mert a PSZÁF körlevelének alábbi tartalma alapvetően ellentétes a most vizsgált szerződési ponttal:
 „2. Kamatkockázata minden hitelnek van,devizahitelnél ez azt jelenti, hogy ha az adott deviza irányadó kamata emelkedik, akkor emiatt nőhet a devizahitel kamata is.
 Ennek magyarázata az, hogy a banknak is fizetnie kell azért a devizáért, amelyet aztán hitelként továbbad.
 Hogy mennyit kell fizetnie, az elsősorban az adott deviza irányadó kamatától, például a Svájci Nemzeti Bank vagy az Európai Központi Bank alapkamatától függ .” (PSZÁF körlevél 2006)
 Még mielőtt a szerződés további tisztességtelen szerződési feltételeivel foglalkoznék, rátérek a jogszabályi háttérre.
 Hazánknak 2004. május 1-én bekövetkezett EU-s tagsága előtt már megszületett: A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló 93/13 EGK. Tanácsi Irányelve az Európa Tanácsnak, mely irányelvnek a bírósági eljárással kapcsolatos követelményével foglalkozik többek között az Európai Közösségek Bírósága – Luxemburg – C-243/08. számú döntése az alábbi címmel:„A NEMZETI BÍRÓSÁG HIVATALBÓL KÖTELES VIZSGÁLNI A FOGYASZTÓ ÉS AZ ELADÓ VAGY A SZOLGÁLTATÓ KÖZÖTT MEGKÖTÖTT SZERZŐDÉSBEN ALKALMAZOTT VALAMELY FELTÉTEL TISZTESSÉGTELEN JELLEGÉT”
 Döntő jelentőségű követelményt ír elő eszerint az Irányelv a magyar bíróságok eljárására nézve is, és ennek a követelményének betartásában bízom már e peres eljárásban is. Az említett bírósági döntés részletesebben ezt a témát a következőkben fejti ki:
 4„A Bíróság mindenek előtt emlékeztet arra, hogy az irányelv által a fogyasztóknak nyújtott védelem kiterjed azokra az esetekre is, amikor az eladóval vagy a szolgáltatóval tisztességtelen feltételt tartalmazó szerződést kötő fogyasztó tartózkodik attól, hogy e feltétel tisztességtelen jellegére hivatkozzon, vagy azért, mert nem ismeri jogait, vagy azért, mert e hivatkozástól visszatartják őt egy esetleges bírósági eljárás költségei. Következésképpen a fogyasztóvédelem területén eljáró nemzeti bíróság szerepe nem korlátozódik annak puszta lehetőségére, hogy valamely szerződési feltétel esetlegesen tisztességtelen jellegét megítélje, hanem magában foglalja e kérdés hivatalból ,akár saját illetékességének vizsgálata sorántörténő értékelésének kötelezettségét is, amennyiben rendelkezésére állnak az e tekintetben szükségesténybeli és jogi elemek.
 Ha a nemzeti bíróság álláspontja szerint az ilyen feltétel tisztességtelen, annak alkalmazását mellőzi, kivéve, ha a fogyasztó e bíróság általi kioktatást követően nem kíván hivatkozni atisztességtelen jellegre és a kötelező erő hiányára.
 Továbbá,összeegyeztethetetlen az irányelvvel az a nemzeti jogszabály, amely szerint valamelytisztességtelen szerződési feltétel kizárólag akkor nem jelent kötelezettséget a fogyasztóra nézve, haazt a fogyasztó a nemzeti bíróság előtt eredményesen megtámadta. Egy ilyen szabály ugyanis a nemzeti bíróságot megfosztaná attól a lehetőségtől, hogy hivatalból értékelje valamely szerződési feltétel tisztességtelen jellegét.
 Ezt követően a Bíróság kimondja, hogy tekinthető tisztességtelennek a fogyasztó és az eladó vagy aszolgáltató között megkötött szerződésben alkalmazott olyan feltétel, amely egyedileg nem került megtárgyalásraés amely az eladó vagy szolgáltató székhelye szerinti bíróság kizárólagos illetékességét köti ki.
 ”A devizaalapú kölcsönszerződések sorsát illetően ennek alapján a következő megállapítások tehetőek:-a devizaalapú kölcsönszerződésbe foglalt tisztességtelen szerződési feltétel a ténynél fogva – defacto – tisztességtelen, így elegendő hivatkozni rá, nem szükséges a tisztességtelenség megállapításához bírósági döntés,-a nemzeti – magyar – bíróságnak kötelezettsége áll fenn a tisztességtelen szerződési feltételnek hivatalból történő vizsgálatára a felek által előterjesztett kérelmek nélkül is az esetben,amennyiben devizaalapú kölcsönszerződéssel kapcsolatos peres eljárásokban a bíróság rendelkezésére állának a szükséges ténybeli és jogi elemek,-kiemelésre került a tisztességtelen szerződési feltétel megállapításához szükséges „egyedileg nem került megtárgyalásra” mulasztás.
 Ennek az irányelvnek és bírósági döntésnek alapján külön megfogalmazott alakszerű kereseti, vagy egyéb kérelem nélkül már most h i v a t k o z o m a becsatolt kölcsönszerződésben és üzletszabályzatban Hitelező által egyoldalúan diktált, egyedileg meg nemtárgyalt tisztességtelen szerződési feltételekre ésk é r e mT. Bíróságot, hogy a rendelkezésére álló ténybeli elemek alapján vizsgálja a tisztességtelen szerződési feltételeket.
 Nemzeti jogszabályokat, ezek változásait természetesen fentiektől függetlenül indokolt vizsgálni az alábbiak szerint:A 18/1999. (II.5.) Korm. rend. – a fogyasztóval kötött szerződésben tisztességtelennek minősülő feltételekről szóló – 3. § 2. bek-e 2006. március 1-től hatályosan tartalmazza a következőket:5
 „Ez a rendelet – a Ptk. Irányadó rendelkezéseivel együtt – a fogyasztóval kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen szerződési feltételekről szóló, 1993. április 5-i 93/13/EGK tanácsi irányelvnek való megfelelést szolgálja.”
 Ebből következően 2006. március 1-től hatályos Magyarországon is maradéktalanul a fentiekben is részletezett Európa Tanácsi 93/13. számú EGK irányelv, ennek tartalma ettől kezdődően épült bele azemlített kormányrendeletbe, illetve a Ptk-nak alábbi rendelkezéseibe:
 A szerződési feltételek tisztességtelensége 209. §(1)Tisztességtelen az általános szerződési feltétel, illetve a fogyasztói szerződésben egyedileg meg nemtárgyalt szerződési feltétel, ha a feleknek a szerződésből eredő jogait és kötelezettségeit a jóhiszeműség és tisztességkövetelményének megsértésével egyoldalúan és indokolatlanul a szerződési feltétel támasztójával szerződést kötő félhátrányára állapítja meg.
 Tisztességtelennek az a kikötés minősül, amely a jóhiszeműség és tisztesség elvét sérti.
 Az egész Ptk.-ra kiterjedő elvet a jogalkotó ehelyütt azzal pontosítja, hogy olyan kikötések sértik ezt az elvet, amelyeknek eredményképp azegyik fél jogai és kötelezettségei egyoldalúan és indokolatlanul hátrányosan kerülnek meghatározásra.
 Valójában ezekben az esetekben is arról van szó, hogy a Ptk. biztosítani kívánja a szerződésből fakadó jogok és kötelezettségek kiegyenlített eloszlását.
 Ha a Ptk. által diszpozitív szabályokkal biztosított egyensúly súlyosan felborul, a jogalkotó valamilyen módon beavatkozik a jogviszonyba.
 A szerződési feltétel tisztességtelenné nyilvánítása ennek egyik eszköze.
 (2) A feltétel tisztességtelen voltának megállapításakor vizsgálni kell a szerződéskötéskor fennálló minden olyankörülményt, amely a szerződés megkötésére vezetett, továbbá a kikötött szolgáltatás természetét, az érintett feltételnek aszerződés más feltételeivel vagy más szerződésekkel való kapcsolatát.
 A fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló 93/13/EGK tanácsi irányelv melléklete tartalmaz egy példálózó felsorolást a tisztességtelennek minősülő szerződési feltételekről.
 A magyar jogba ezt a fogyasztóval kötött szerződésben tisztességtelennek minősülő feltételekről szóló 18/1999. (II. 5.) Korm.rendelet ülteti át.
 A rendelet – az irányelvhez hasonlóan ugyancsak példálózó jelleggel – egy fekete és egy szürkelistát határoz meg.
 Míg a fekete listába tartozó kikötések minden esetben tisztességtelennek minősülnek, addig a szürke listába tartozó jogszabályok vélelmezetten tisztességtelennek minősülnek , azaz a feltételt alkalmazó félnek kell bizonyítania, hogy az adott feltétel nem tisztességtelen.
 A bizonyítás sikertelensége a feltételt alkalmazó fél kockázata: ilyen esetekben a feltétel tisztességtelennek minősül.
 (4)Az általános szerződési feltétel és a fogyasztói szerződésben egyedileg meg nem tárgyalt feltételtisztességtelenségét önmagában az is megalapozza, ha a feltétel nem világos vagy nem érthető.
 (5) A tisztességtelen szerződési feltételekre vonatkozó rendelkezések nem alkalmazhatók a főszolgáltatást megállapító,illetve a szolgáltatás és az ellenszolgáltatás arányát meghatározó szerződési kikötésekre, ha azok egyébként világosak ésérthetőek.
 209/A. §
 (1) Az általános szerződési feltételként a szerződés részévé váló tisztességtelen kikötést a sérelmet szenvedettfél megtámadhatja.
 (2)Fogyasztói szerződésben az általános szerződési feltételként a szerződés részévé váló, továbbá afogyasztóval szerződő fél által egyoldalúan, előre meghatározott és egyedileg meg nem tárgyalttisztességtelen kikötés semmis. A semmisségre csak a fogyasztó érdekében lehet hivatkozni.
 A Ptk. 209/A. § határozza meg a tisztességtelen szerződési kikötések jogkövetkezményeit.
 Az érvénytelenség mindkét alakzata megtalálható a jogkövetkezmények között: az (1) bekezdés megtámadhatóságot, a (2) bekezdés semmisséget ír elő. A két jogkövetkezmény eltérő esetekre vonatkozik.
 A Ptk. 209/A. § (2) bekezdése a fogyasztói szerződések tisztességtelen kikötéseit semmisséggel szankcionálja, függetlenül attól, hogy az adott kikötés általános szerződési feltételként került-e alkalmazásra.
 Az (1) bekezdéstől eltérő jogkövetkezmény indoka az eltérő alanyai körbenkeresendő.
 Fogyasztói szerződésekre ugyanis a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen szerződési feltételekről szóló 93/13/EGK tanácsi irányelv előírja, hogy a fogyasztói szerződések tisztességtelenkikötései nem kötik a fogyasztót.
 Az irányelv tehát relatív semmisséget követel meg: a tisztességtelen feltételt alkalmazó fél nem hivatkozhat az általa kialakított feltétel semmisségére.
 Az irányelvvel való összhang megkívánja fogyasztói jogviszonyokban a tisztességtelen feltételek semmisséggel szankcionálását.
 A semmisség előírása azonban indokolatlan beavatkozás lenne a magánautonómiába.
 A Ptk. 209/A. § (1) bekezdése ezért az általános szerződési feltételek esetén a 6 tisztességtelenség jogkövetkezményeként megtámadhatóságot
 és nem semmisséget ír elő.
 Nem fogyasztói szerződésekben alkalmazott általános szerződési feltételek tisztességtelenségét tehát a bíróság nem észlelihivatalból, azt a félnek kell megtámadnia.
 A Ptk-nak most idézett,2006. március 1-e után kötött devizaalapú kölcsönszerződésekre vonatkozó rendelkezései folytán az alábbiakra hívom fel a figyelmet:-a 209. § 3. bek-hez fűzött Kommentár szerinti „fekete” listát a 18/1999.(II.5.) Korm. rend. 1. bek-e,míg a „szürke” listát a 2. bek-e tartalmazza,-a 209. § 4. bek-e szerinti „nem világos vagy nem érthető” szerződési feltételeknek tisztességtelennek minősítése folytán elegendő a szerződésben használt idegen, vagy közgazdasági kifejezések használatára utalni a tisztességtelenség megállapításához,-a 209/A § 2. bek-e szerint a devizaalapú kölcsönszerződés esetében akár a szerződésben, akár azáltalános szerződési feltételekben – Üzletszabályzatban – megfogalmazott tisztességtelen szerződési feltételre határidő nélkül lehet hivatkozni, akár a törvénytelen kilakoltatást követően is. (Utóbbi esetben ellenben vigyázni kell arra, hogy már nem megállapítási, hanem marasztalási peres eljárást kell kezdeményezni.)
 A bíróságnak fentiek szerinti hivatalból történő vizsgálatában bízva,
 a csatolt kölcsönszerződésből a teljesség igénye nélkül kiemelek néhány nyilvánvalón tisztességtelen szerződési feltételt:
 „Az Adósok és a Zálogkötelezettek alávetik magukat annak, hogy a jelen közjegyzői okirat alapján, az Adósok terhére fennálló kölcsön- és egyéb járuléktartozás összegét, esetlegesvégrehajtási eljárás kezdeményezése esetén is a Hitelezők felkérésre a fenti módonközjegyző tanúsítsa.”
 „Az Adósok és Zálogkötelezettek visszavonhatatlanul hozzájárulnak ahhoz, hogy amennyiben a kölcsönt nyújtó Hitelezők egymás közti viszonyában külön nyilatkozatuk alapján csak a Bank válik a követelés egyedüli jogosultjává, az Adósok és a Zálogkötelezettek minden további megkérdezése nélkül, a jelen szerződés e pontjára hivatkozással, a külön nyilatkozat alapján a Bank jogosult a Jelzálogbank javára bejegyzett jelzálogjogot, valamint elidegenítési és terhelési tilalmat az ingatlan-nyilvántartásról szóló törvény végrehajtásáról szóló 109/1999.(XII.29.)FVM rendelet 88. § alapján a Bank javára az ingatlan-nyilvántartásba bejegyezni.”
 „A zálogból való kielégítési jog gyakorlása esetén – történjék az akár bírósági végrehajtás, akár záloghitel nyújtásával, vagy árverés szervezésével üzletszerűen vagy hivatalból foglalkozó személynek adott értékesítési megbízás, akár a Zálogjogosult általi értékesítés útján – a Zálogkötelezettek egyetemlegesen kötelesek a zálogul lekötött ingatlant beköltözhető, a vevő részére korlátozásmentesen birtokba adható állapotban végrehajtásra, illetve értékesítésre bocsátani.”
 „A szerződő felek megállapodnak abban, hogy a Zálogjogosult a zálogból való kielégítési jogának akár a zálogjoggal biztosított követelés lejárta folytán (ideértve a felmondással történő esedékessé tételt is) akár egyéb okból történő megnyíltával a kielégítési jogot a bírósági végrehajtásmellőzésével akként is gyakorolhatja, hogy a zálogtárgynak a nyújtásával vagy árverésszervezésével üzletszerűen vagy hivatalból foglalkozó személynek megbízást ad, avagy a zálogtárgyat a kielégítési jog megnyíltától számított 12 hónap alatt maga értékesíti.
 Az ilyen módokon történő értékesítés esetén a zálogtárgy legalacsonyabb eladási árát a szerződő felek a kölcsön fedezetéül felajánlott ingatlannak a hitelbiztosítéki érték megállapításáravonatkozó jogszabályok, a Zálogjogosult jel-záloghitelintézeti hitelbiztosítéki érték-megállapítási szabályzata alapján a Zálogjogosult által az értékesítés időpontjára, avagy az értékesítést legfeljebb 90 nappal megelőző időpontra aktuálisan meghatározott hitelbiztosítéki értéke 70 %-ában állapítják meg.”
 7„A Zálogjogosult a fentiek szerinti értékesítés esetén a fenti megállapodás alapján – a zálogtárgy tulajdonosa helyett és nevében eljárva – jogosult a zálogtárgy tulajdonjogának átruházására, az erre vonatkozó adásvételi szerződés megkötésére , és a zálogtárgy tulajdonosa helyett és nevében eljárva a vevő tulajdonjogának ingatlan-nyilvántartási bejegyzéséhez a bejegyzési engedély megadására.”
 „A zálogkötelezettek egyetemlegesen kötelesek a zálogul lekötött ingatlant a Zálogjogosult felhívására, a felhívásban megszabott határidő alatt, értékesítés céljából, beköltözhető, a vevő részére korlátozásmentesen birtokba adható állapotban a Zálogjogosult birtokába bocsátani.”
 „A Hitelezők a jelen kölcsönszerződést jogosultak azonnali hatállyal felmondani, és a teljeshiteltartozást, valamint járulékait esedékessé tenni, az adósok pedig egyetemlegesen kötelesek a felmondással esedékessé tett teljes tartozást – ha a felmondásban már határidő nem szerepel – a felmondás közlésével egyidejűleg a Hitelezőknek megfizetni, ha az Adósok vagy a Zálogkötelezettek a jelen szerződés alapján őket terhelő valamely kötelezettségüknek nem tesznek eleget, a szerződést – adósi fizetési késedelmet is ideértve megszegik...”
 De azért nem hagyom szó nélkül az utolsó idézetben olvasható, a Hitelezők számára szerződés szerint olyan esetben is biztosított azonnali szerződés felmondási jogot, ha a kötelezett egyetlen alkalommal azért hagyott ki egyetlen részletfizetési kötelezettséget, mert éppen szívinfarktussal kórházban élet és halál között lebeg.
 Adóst megillető azonnal felmondási jog pedig a szerződés szerint még akkor sem létezik, ha a hitelező az egyoldalú szerződésmódosítása folytán kétszeresére megemelt kamatmérték okát mondjuk abban jelöli meg,hogy az Antarktiszon olvad a hó.
 Ez egy ilyen szerződés.
 Megállapítási kereseti kérelmet kívánok iratom I. részében írtak alapján előterjeszteni alperesekkel szemben a Pp. ide vonatkozó rendelkezéseit betartva:
 123. § Ha a kereseti kérelem számadási kötelezettség megállapítására irányul, a felperes ezzel együtt kérheti az általa előterjesztett számadás helyességének megállapítását is.
 Megállapításra irányuló egyéb kereseti kérelemnek csak akkor van helye, ha a kért megállapítás a felperes jogainak az alperessel szemben való megóvása végett szükséges, és a felperes a jogviszony természeténél fogva vagy a kötelezettség lejártának hiányában vagyvalamely más okból teljesítést nem követelhet.
 Annak, hogy megállapításra irányuló keresetet lehessen indítani, két konjunktív jogszabályi feltétele van.
 Az egyik a jogvédelem szükségessége, mégpedig a felperesnek az alperessel szembeni jogvédelme szükségessége, valamint az, hogy a felperes teljesítést ne követelhessen.
 A két feltétel együttes természetű, azaz az egyik feltétel hiánya a kereset elutasításához vezet, mégpedig érdemi vizsgálat nélkül, pusztán a Pp. 123. §-ában
 írt feltételek hiánya miatt.
 A bíróságnak a törvényes feltételek meglétét hivatalból vizsgálnia kell
 Fentiekre tekintettel a csatolt meghatalmazással igazolt ügyvéd útján K....... János Budapest XXII. Ker. ............. sz. alatti lakosfelperes k e r e s e t t e l
 élek és kérem T. Bíróságot arra, hogy az Országos Takarékpénztár és Kereskedelmi Bank Rt. – székhelye: 1051 Budapest V. Nádor u. 16. sz. -I. r.,valamint OTP Jelzálogbank Zrt– székhelye: 1051 Budapest V. Nádor u. 21. sz. alatti székhelyű – II. r. alperesek, és felperes között létrejött, 2006. június 15-én aláírt kölcsönszerződés alapján állapítsa meg azt, hogy 2011. június 6. napjáig esedékes, lejárt, alperesek részére már kifizetett teljesítésemen túl 7688,35 CHF – svájci franknak megfelelő pénzösszeget 2011. június 6. napjáig alperesek részére kifizettem.
 Kötelezze T. Bíróság alpereseket perköltség viselésére.
 Pertárgy értéke: 1 millió 700.000.-Ft.
 Bíróság illetékessége a Pp. 30. § 1. bek-én nyugszik.
 Csatolandó költségmentességi nyilatkozat alapján az eljárásban költségmentesség kedvezményét kérelmezem.
 Jelen peres eljárást közvetítői eljárás nem előzte meg.
 Siófokon 2011. június 13. napján.
 Tisztelettel:képv.:K.......János felperes.
 (Forrás: http://www.scribd.com/fullscreen/57925376?access_key=key-m33pzzra9b94ssibr9q
 *B.Kiss-Tóth László 2011.06.22.


text:
108 błogosławionych męczenników – 108 polskich męczenników, zamordowanych w czasie II wojny światowej z nienawiści do wiary (łac. odium fidei), beatyfikowanych 13 czerwca 1999 w Warszawie podczas podróży apostolskiej Jana Pawła II do Polski.
 W tym gronie są trzej biskupi, dwudziestu sześciu kapłanów zakonnych, trzech kleryków, siedmiu braci zakonnych, osiem sióstr zakonnych i dziewięć osób świeckich. W liturgii kościelnej wspomnienie Błogosławionych 108 polskich męczenników z czasów II wojny światowej obchodzi się 12 czerwca.
 W Polsce parafie pod wezwaniem Błogosławionych 108 męczenników znajdują się w Powierciu (diecezja włocławska) i Malborku (diecezja elbląska). Kaplica bł. 108 Męczenników znajduje się w sanktuarium w Licheniu (tu znajduje się też obraz beatyfikacyjny). W czerwcu każdego roku uroczyście wspomina się ich w Licheniu.
 Postulatorem generalnym procesu beatyfikacyjnego był ks. Tomasz Kaczmarek – duchowny diecezji włocławskiej.
 Błogosławieni męczennicy
 Najwięcej, bo jedenastu księży, alumnów i świeckich, wywodzi się z diecezji włocławskiej, ośmiu z archidiecezji gnieźnieńskiej, a sześciu z diecezji lubelskiej.
 Spośród braci i sióstr zakonnych, największa liczba – siedmiu – wywodzi się z zakonu franciszkanów konwentualnych, sześciu salezjanów i po pięciu franciszkanów i kapucynów.
 Błogosławieni według miejsca śmierci
 Obozy zagłady, koncentracyjne i więzienia
 KL Auschwitz – o. Anicet Adalbert Kopliński OFMCap., ks. Bolesław Strzelecki, o. Jan Antonin Bajewski OFMConv., ks. Józef Jankowski SAC, ks. Józef Kowalski SDB, s. Katarzyna Celestyna Faron, ks. Kazimierz Sykulski, o. Ludwik Pius Bartosik OFMConv., s. Maria Klemensa Staszewska OSU, br. Piotr Bonifacy Żukowski OFMConv., ks. Piotr Edward Dańkowski, ks. Roman Sitko, br. Stanisław Tymoteusz Trojanowski OFMConv., br. Symforian Ducki OFMCap., ks. Wojciech Nierychlewski CSMA;
 KL Dachau – ks. Adam Bargielski, ks. Aleksy Sobaszek, o. Alojzy Liguda SVD, ks. Antoni Rewera, ks. Antoni Świadek, ks. Antoni Zawistowski, br. Brunon Zembol OFM, ks. Dominik Jędrzejewski, ks. Edward Detkens, ks. Edward Grzymała, ks. Emil Szramek, br. Fidelis Chojnacki OFMCap., o. Florian Stępniak OFMCap., ks. Franciszek Dachtera, ks. Franciszek Rosłaniec, o. Henryk Krzysztofik OFMCap., o. Hilary Januszewski OCarm., ks. Jan Nepomucen Chrzan, ks. Józef Czempiel, ks. Józef Kut, ks. Józef Pawłowski, ks. Józef Straszewski, br. Józef Zapłata CFCI, ks. Kazimierz Gostyński, ks. Kazimierz Grelewski, o. Krystyn Gondek OFM, ks. Ludwik Roch Gietyngier, ks. Maksymilian Binkiewicz, ks. Marian Konopiński, ks. Michał Oziębłowski, ks. Michał Woźniak, ks. Narcyz Putz, o. Narcyz Turchan OFM, ks. Stanisław Mysakowski, Stanisław Kostka Starowieyski, ks. Stefan Grelewski, al. Tadeusz Dulny, ks. Władysław Mączkowski, ks. kmdr ppor. Władysław Miegoń
 Drezno – Czesław Jóźwiak, Edward Kaźmierski, Edward Klinik, Franciszek Kęsy, br. Grzegorz Frąckowiak SVD, Jarogniew Wojciechowski
 KL Działdowo – abp Antoni Julian Nowowiejski, al. Bronisław Kostkowski, bp Leon Wetmański, s. Mieczysława Kowalska
 KL Groß-Rosen – ks. Władysław Błądziński CSMA
 Zamek Hartheim – o. Anastazy Jakub Pankiewicz OFM, ks. Franciszek Drzewiecki FDP, br. Marcin Oprządek OFM
 Kalisz – Franciszek Stryjas
 Linz – ks. Henryk Kaczorowski
 KL Majdanek – ks. Roman Archutowski
 KL Mauthausen-Gusen – ks. Józef Cebula OMI, ks. Włodzimierz Laskowski
 Monachium – ks. Stanisław Kubski
 KL Poznań – o. Ludwik Mzyk SVD
 KL Ravensbrück – Natalia Tułasiewicz
 KL Sachsenhausen – o. Józef Innocenty Guz OFMConv., ks. Michał Piaszczyński, o. Stanisław Kubista SVD, ks. Władysław Demski, bp Władysław Goral
 KL Stutthof – ks. Bronisław Komorowski, ks. Franciszek Rogaczewski, s. Julia Rodzińska OP
 Pozostałe miejsca
 Berezwecz – ks. Mieczysław Bohatkiewicz, ks. Stanisław Pyrtek, ks. Władysław Maćkowiak
 Borowikowszczyzna – o. Achilles Puchała OFMConv., o. Karol Herman Stępień OFMConv.
 Borysów – ks. Henryk Hlebowicz
 Gdeszyn – ks. Zygmunt Pisarski
 Góra Pietralewicka koło Słonimia – s. Maria Ewa od Opatrzności CSIC, s. Maria Marta od Jezusa CSIC
 Las Piaśnicki – s. Alicja Maria Jadwiga Kotowska CR,
 Las pilicki – ks. Antoni Beszta-Borowski
 Naumowicze – Marianna Biernacka
 Nawojowa Góra – o. Alfons Maria Mazurek OCD,
 Palmiry – ks. Zygmunt Sajna
 Piotrków Kujawski – ks. Leon Nowakowski
 Płonkowo – ks. Marian Skrzypczak
 Rosica – ks. Antoni Leszczewicz MIC, ks. Jerzy Kaszyra MIC
 Stanisławów – s. Maria Antonina Kratochwil SSND
 Warszawa – ks. Józef Stanek SAC, o. Michał Czartoryski OP
 Witowo-Kolonia – ks. Józef Kurzawa, ks. Wincenty Matuszewski
 Relikwie
 W przypadku części błogosławionych zachowały się ich doczesne szczątki. Niektóre zostały przeniesione do kościołów i otoczone kultem, inne pozostają na cmentarzach. Tylko w przypadku ks. Józefa Kurzawy i ks. Wincentego Matuszewskiego w miejscu złożenia ich relikwii ustanowiono sanktuarium (Kościół Opieki Matki Bożej w Osięcinach)
 Bielsk Podlaski (bazylika Narodzenia NMP i św. Mikołaja) – ks. Antoni Beszta-Borowski
 Gdańsk (Cmentarz na Zaspie) – ks. Bronisław Komorowski, ks. Franciszek Rogaczewski, ks. Marian Górecki
 Osięciny (kościół pw. Opieki NMP) – ks. Józef Kurzawa, ks. Wincenty Matuszewski
 Palmiry – ks. Zygmunt Sajna
 Pierszaje – o. Achilles Puchała OFMConv., o. Karol Herman Stępień OFMConv.
 Płonkowo (kościół parafialny) – ks. Marian Skrzypczak
 Wadowice (kościół karmelitów bosych) – o. Alfons Maria Mazurek OCD
 Warszawa (kościół księży pallotynów) - ks. Józef Stanek SAC
 Zobacz też
 antykatolicyzm
 beatyfikowani i kanonizowani przez Jana Pawła II
 modlitwa za pośrednictwem świętego
 Parafia Błogosławionych 108 Męczenników Polskich w Malborku
 Parafia Błogosławionych 108 Męczenników w Powierciu
 słudzy Boży II procesu beatyfikacyjnego drugiej grupy polskich męczenników z okresu II wojny światowej
 Przypisy
 Bibliografia


text:
Embratur (Brasilianisches Fremdenverkehrsamt) ist eine unabhängige Behörde des Tourismusministeriums und ist international seit 2003 ausschließlich in den Bereichen Werbung, Marketing und Vertrieb von touristischen Dienstleistungen, Produkten und Reisezielen Brasiliens tätig.
 Geschichte
 Seine früheren Aufgabenbereiche der Entwicklung, Standardisierung und Regulierung des Tourismus in Brasilien liegen heute in der Abteilung Nationales Sekretariat für Politik und Tourismus, ebenfalls ansässig im Tourismusministerium.
 Sämtliche Tätigkeiten der Embratur richten sich nach dem Plano Aquarela – Internationales Tourismusmarketing. Dieser Marketingplan aus dem Jahr 2005 definiert bevorzugte Märkte und entsprechende Marketingstrategien unter Berücksichtigung vielerlei Kriterien, so unter anderem: Touristenanzahl pro Jahr, zu erwartende Einnahmen, Einreisemöglichkeiten auf dem Luft-, See oder Landweg, Wachstumsmöglichkeiten, kulturelle Neigungen.
 In jedem dieser vorrangigen Länder arbeitet Embratur eng mit Reiseveranstaltern und Reisebüros zusammen, denen vielfältige Reisepakete angeboten werden. Zudem wird unter anderem ein ständiger Kontakt zur Presse gehalten, die Öffentlichkeitsarbeit unterstützt sowie die Austragung internationaler Events in Brasilien gefördert.
 Das Hauptaugenmerk bei der Förderung des brasilianischen Tourismus im Ausland richtet sich auf die Vielfalt der Kultur und der Natur des Landes. Sämtliche Maßnahmen werden in fünf Hauptsegmente gegliedert: Sonne und Strand; Kultur; Sport; Ökotourismus und Abenteuer; Business und Events.
 Die Ziele der Embratur sind: mehr Touristen, die länger in Brasilien bleiben, mehr Städte bereisen und während ihres Aufenthalts mehr Geld ausgeben – und so zu einer wirtschaftlichen, sozialen und regionalen Entwicklung des Landes beitragen.
 Das derzeitige Logo von Embratur wurde von Roberto Burle Marx gestaltet.
 Weblinks
 Embratur Official Website
 Página do ministério do turismo
 Wirtschaft (Brasilien)
 Behörde (Brasilien)
 Tourismusorganisation