text:
 8.2.2012
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 L 35/6
 РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) No 98/2012 НА КОМИСИЯТА
 от 7 февруари 2012 година
 за разрешаване на 6-фитаза (EC 3.1.3.26), получена от Pichia pastoris (DSM 23036), като фуражна добавка за пилета и пуйки за угояване, пилета, отглеждани за носачки, пуйки, отглеждани за разплод, кокошки носачки, други видове птици, отглеждани за угояване и за носачки, отбити прасенца, прасета за угояване и свине майки (притежател на разрешителното Huvepharma AD)
 (текст от значение за ЕИП)
 ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
 като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
 като взе предвид Регламент (ЕО) No 1831/2003 на Европейския парламент и на Съвета от 22 септември 2003 г. относно добавки за използване при храненето на животните (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,
 като има предвид, че:
 (1)
 В Регламент (ЕО) No 1831/2003 се предвижда възможността за издаване на разрешително за използване на добавки при храненето на животните, както и основанията и процедурите за предоставяне на такова разрешително.
 (2)
 В съответствие с член 7 от Регламент (ЕО) No 1831/2003 бе подадено заявление за разрешително за ензимния препарат 6-фитаза (EC 3.1.3.26), получена от Pichia pastoris (DSM 23036). Заявлението беше придружено от данните и документите, изисквани съгласно член 7, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 1831/2003.
 (3)
 Заявлението се отнася до разрешаването на 6-фитаза (EC 3.1.3.26), получена от Pichia pastoris (DSM 23036), като фуражна добавка за пилета и пуйки за угояване, пилета, отглеждани за носачки, пуйки, отглеждани за разплод, кокошки носачки, други видове птици, отглеждани за угояване и за носачки, отбити прасенца, свине за угояване и свине майки, която следва да бъде класифицирана в категорията „зоотехнически добавки“.
 (4)
 В становището си от 11 октомври 2011 г. (2) Европейският орган за безопасност на храните (наричан по-нататък „Органът“) заключи, че 6-фитаза (EC 3.1.3.26), получен от Pichia pastoris (DSM 23036), не се отразява неблагоприятно върху здравето на животните, човешкото здраве или околната среда, както и че използването ѝ може да подобри усвояването на фосфора при всички целеви видове и параметрите на ефективност при птиците. Органът не счита, че е налице необходимост от специфични изисквания за мониторинг след пускането на пазара. Той също така провери доклада относно метода за анализ на фуражната добавка във фуражите, представен от референтната лаборатория, определена с Регламент (ЕО) No 1831/2003.
 (5)
 Оценката на 6-фитаза (EC 3.1.3.26), получена от Pichia pastoris (DSM 23036), показва, че са изпълнени условията за предоставяне на разрешително, установени в член 5 от Регламент (ЕО) No 1831/2003. Поради това употребата на посочения препарат следва да бъде разрешена съгласно посоченото в приложението към настоящия регламент.
 (6)
 Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Постоянния комитет по хранителната верига и здравето на животните,
 ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
 Член 1
 Посоченият в приложението препарат, който спада към категорията „зоотехнически добавки“ и към функционалната група „подобрители, увеличаващи смилаемостта на храната“, се разрешава като добавка при храненето на животните при спазване на определените в приложението условия.
 Член 2
 Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
 Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
 Съставено в Брюксел на 7 февруари 2012 година.
 За Комисията
 Председател
 José Manuel BARROSO
 (1) ОВ L 268, 18.10.2003 г., стр. 29.
 (2) EFSA Journal (Бюлетин на ЕОБХ), 2011 г.; 9(11):2414.
 ПРИЛОЖЕНИЕ
 Идентификационен номер на добавката
 Наименование на притежателя на разрешителното
 Добавка
 Състав, химична формула, описание, аналитичен метод
 Вид или категория на животните
 Максимална възраст
 Минимално съдържание
 Максимално съдържание
 Други разпоредби
 Срок на валидност на разрешителното
 Единици за активност/kg пълноценен фураж със съдържание на влага 12 %
 Категория „зоотехнически добавки“. Функционална група: подобрители, увеличаващи смилаемостта на храната.
 4a16
 Huvepharma AD
 6-фитаза
 (EC 3.1.3.26)
 Състав на добавката
 Препарат от 6-фитаза (EC 3.1.3.26), получен от Pichia pastoris (DSM 23036), с минимална активност:
 4 000 OTU (1)/g в твърдо състояние
 8 000 OTU/g в течно състояние
 Характеристика на активното вещество
 6-фитаза (EC 3.1.3.26), получена от Pichia pastoris (DSM 23036)
 Аналитичен метод
 (2)
 Колориметричен метод, базиран на количественото определяне на неорганичния фосфат, отделен от ензима от натриевия фитат
 Пилета за угояване
 Пилета, отглеждани за кокошки носачки
 Кокошки носачки
 Други видове птици, различни от пуйки за угояване и пуйки, отглеждани за разплод
 Свине
 —
 125 OTU
 —
 1.
 В упътването за употреба на добавката и премикса да се посочат температурата на съхранение, срокът на съхранение и устойчивостта на гранулиране.
 2.
 Препоръчителна максимална доза за всички животни, по отношение на които е разрешено използването: 500 OTU/kg пълноценен фураж
 3.
 Да се използва във фуражи, съдържащи над 0,23 % фосфор, свързан с фитин.
 4.
 Мерки за безопасност: носене на предпазна маска, предпазни очила и ръкавици по време на работа.
 28 февруари 2022 г.
 Пуйки за угояване
 Пуйки, отглеждани за разплод
 Свине за угояване
 Прасенца (отбити)
 250 OTU
 (1) 1 OTU е количеството ензим, което катализира отделянето на 1 микромол неорганичен фосфат на минута от 5,1 mM натриев фитат, разтворен в цитратен буфер с pH 5,5 при 37 °C, измерено като синия цвят на комплекса фосфомолибдат при 820 nm.
 (2) Подробна информация относно аналитичните методи може да бъде намерена на интернет адреса на референтната лаборатория на Общността: http://irmm.jrc.ec.europa.eu/EURLs/EURL_feed_additives/Pages/index.aspx.


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 26.9.2015
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 251/14
 A BIZOTTSÁG (EU) 2015/1719 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2015. szeptember 25.)
 az 1273/2011/EU végrehajtási rendelettel a 2015. szeptemberi alidőszakra megnyitott vámkontingensek keretében behozni kívánt rizsre vonatkozó behozatali engedélyek kibocsátásáról
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról, és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 188. cikkére,
 mivel:
 (1)
 Az 1273/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (2) a rizs és a törmelék rizs behozatalára az említett végrehajtási rendelet I. mellékletének megfelelően származási országonként elosztva és alidőszakokra bontva vámkontingenseket nyitott meg, és rendelkezett e vámkontingensek kezelésének módjáról.
 (2)
 A szeptember hónap a negyedik alidőszak az 1273/2011/EU végrehajtási rendelet 1. cikke (1) bekezdésének a) pontjában előírt kontingens esetében, a harmadik alidőszak az ugyanezen végrehajtási rendelet 1. cikke (1) bekezdésének d) pontjában előírt kontingens esetében, és az első alidőszak az ugyanezen végrehajtási rendelet 1. cikke (1) bekezdésének e) pontjában előírt kontingens esetében.
 (3)
 Az 1273/2011/EU végrehajtási rendelet 8. cikkének a) pontja szerinti értesítések alapján megállapítható, hogy a 09.4112 – 09.4117 – 09.4118 – 09.4119 és 09.4168 tételszámú vámkontingensek esetében az említett végrehajtási rendelet 4. cikkének (1) bekezdésével összhangban 2015 szeptemberének első tíz munkanapján benyújtott kérelmek a rendelkezésre állónál nagyobb mennyiségre vonatkoznak. Ezért helyénvaló az érintett kontingensek tekintetében igényelt mennyiségre alkalmazandó, az 1301/2006/EK bizottsági rendelet (3) 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően kiszámított elosztási együttható rögzítésével meghatározni, hogy a behozatali engedélyek milyen mennyiségekre bocsáthatók ki.
 (4)
 A fent említett értesítések alapján megállapítható továbbá, hogy a 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 és 09.4116 tételszámú vámkontingensek esetében az 1273/2011/EU végrehajtási rendelet 4. cikkének (1) bekezdésével összhangban 2015 szeptemberének első tíz munkanapján benyújtott kérelmek a rendelkezésre állónál kisebb mennyiségre vonatkoznak.
 (5)
 A 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 és 09.4130 tételszámú kontingensek keretében a szeptemberi alidőszakra rendelkezésre álló fel nem használt mennyiséget az 1273/2011/EU végrehajtási rendelet 2. cikkének megfelelően hozzá kell adni a 09.4138 tételszámú kontingens keretében a következő alidőszakban rendelkezésre álló mennyiséghez.
 (6)
 Az 1273/2011/EU végrehajtási rendelet 5. cikkének első albekezdésével összhangban meg kell határozni a 09.4138 és 09.4168 tételszámú kontingensek keretében a következő kontingens-alidőszakra rendelkezésre álló összmennyiséget is.
 (7)
 A behozatali engedélyek kibocsátására irányuló eljárás hatékony lebonyolítása érdekében ennek a rendeletnek indokolt a kihirdetését követően azonnal hatályba lépnie,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 1. A 09.4112 – 09.4117 – 09.4118 – 09.4119 és 09.4168 tételszámú, az 1273/2011/EU végrehajtási rendeletben említett kontingensekhez kapcsolódó, 2015 szeptemberének első tíz munkanapján rizsbehozatalra vonatkozóan benyújtott engedélykérelmek esetében az engedélyek az e rendelet mellékletében meghatározott odaítélési együtthatónak az igényelt mennyiségre való alkalmazásával kapott mennyiségekre bocsáthatók ki.
 2. A 09.4138 és 09.4168 tételszámú – az 1273/2011/EU végrehajtási rendeletben említett – kontingensek keretében a következő alidőszakra rendelkezésre álló összmennyiséget e rendelet melléklete határozza meg.
 2. cikk
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2015. szeptember 25-én.
 a Bizottság részéről,
 az elnök nevében,
 Jerzy PLEWA
 mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató
 (1) HL L 347., 2013.12.20., 671. o.
 (2) A Bizottság 2011. december 7-i 1273/2011/EU végrehajtási rendelete a rizs és a törmelékrizs behozatalára vonatkozó egyes vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről (HL L 325., 2011.12.8., 6. o.).
 (3) A Bizottság 2006. augusztus 31-i 1301/2006/EK rendelete az importengedélyek rendszere alá tartozó mezőgazdasági termékek behozatali vámkontingenseinek kezelésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról (HL L 238., 2006.9.1., 13. o.).
 MELLÉKLET
 Az 1273/2011/EU végrehajtási rendelet alkalmazásában a 2015. szeptemberi alidőszakra engedélyezett és a soron következő alidőszakra kiosztandó mennyiségek
 a)
 Az 1006 30 KN-kód alá tartozó teljesen vagy félig hántolt rizsre vonatkozó, az 1273/2011/EU végrehajtási rendelet 1. cikke (1) bekezdésének a) pontjában előírt vámkontingens:
 Származás
 Tételszám
 A 2015. szeptemberi alidőszakra megállapított elosztási együttható
 A 2015. októberi alidőszakra rendelkezésre álló összmennyiség (kg)
 Amerikai Egyesült Államok
 09.4127
 — (1)
 Thaiföld
 09.4128
 — (1)
 Ausztrália
 09.4129
 — (1)
 Egyéb származás
 09.4130
 — (2)
 Minden ország
 09.4138
 1 673 897
 b)
 Az 1006 30 KN-kód alá tartozó teljesen vagy félig hántolt rizsre vonatkozó, az 1273/2011/EU végrehajtási rendelet 1. cikke (1) bekezdésének d) pontjában előírt vámkontingens:
 Származás
 Tételszám
 A 2015. szeptemberi alidőszakra megállapított elosztási együttható
 Thaiföld
 09.4112
 13,995168 %
 Amerikai Egyesült Államok
 09.4116
 — (3)
 India
 09.4117
 25 %
 Pakisztán
 09.4118
 38,249497 %
 Egyéb származás
 09.4119
 16,030270 %
 Minden ország
 09.4166
 — (4)
 c)
 Az 1006 40 00 KN-kód alá tartozó törmelékrizsre vonatkozó, az 1273/2011/EU végrehajtási rendelet 1. cikke (1) bekezdésének e) pontjában előírt vámkontingens:
 Származás
 Tételszám
 A 2015. szeptemberi alidőszakra megállapított elosztási együttható
 A 2015. októberi alidőszakra rendelkezésre álló összmennyiség (kg)
 Minden ország
 09.4168
 3,483753 %
 0
 (1) A kérelmek a rendelkezésre állóknál kisebb vagy a rendelkezésre állóval megegyező mennyiségekre vonatkoznak, ezért valamennyi kérelem elfogadható.
 (2) Erre az alidőszakra nincs rendelkezésre álló mennyiség.
 (3) A kérelmek a rendelkezésre állóknál kisebb vagy a rendelkezésre állóval megegyező mennyiségekre vonatkoznak, ezért valamennyi kérelem elfogadható.
 (4) Erre az alidőszakra nincs rendelkezésre álló mennyiség.


text:
 Svarbus teisinis pranešimas
 |
 52009PC0426
 Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1659/2005, kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės magnezijos plytoms nustatomas galutinis antidempingo muitas /* KOM/2009/0426 galutinis */
 [pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 12.8.2009KOM(2009) 426 galutinisPasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1659/2005, kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės magnezijos plytoms nustatomas galutinis antidempingo muitasAIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. Pasiūlymo aplinkybės |Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šis pasiūlymas yra susijęs su 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2117/2005, (toliau – pagrindinis reglamentas) taikymu atliekant tyrimą dėl tam tikrų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės magnezijos plytų importo. |Bendrosios aplinkybės Šis pasiūlymas teikiamas atsižvelgiant į pagrindinio reglamento įgyvendinimą ir yra parengtas remiantis tyrimu, atliktu pagal pagrindiniame reglamente nustatytus esminius ir procedūrinius reikalavimus. |Pasiūlymo srityje galiojančios priemonės Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1659/2005, nustatantis tam tikrų Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės magnezijos plytų importui galutinį antidempingo muitą ir laikinojo muito galutinį surinkimą. |Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Netaikoma. |2. Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimas |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |Su tyrimu susijusios suinteresuotosios šalys turėjo galimybę ginti savo interesus atliekant tyrimą pagal pagrindinio reglamento nuostatas. |Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |Nepriklausomo tyrimo neprireikė. |Poveikio vertinimas Šis pasiūlymas parengtas įgyvendinant pagrindinį reglamentą. Pagrindiniame reglamente nenumatytas bendras poveikio vertinimas, tačiau jame pateikiamas išsamus būtinų įvertinti sąlygų sąrašas. |3. Teisiniai pasiūlymo aspektai |Siūlomų veiksmų santrauka 2008 m. birželio 12 d. Komisija inicijavo dalinę tarpinę antidempingo priemonių, taikomų tam tikroms importuojamoms KLR kilmės magnezijos plytoms, peržiūrą. Atliekant tyrimą nagrinėtas tik su pareiškėju (Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Company Limited) susijęs dempingas. Šiuo metu šiam eksportuojančiam gamintojui taikomas 27,7 % antidempingo muitas. Atlikus tyrimą patvirtinta, kad pareiškėjas atitiko visus penkis rinkos ekonomikos režimo (toliau – RER) kriterijus. Todėl skaičiuojant individualų dempingo skirtumą remtasi bendrovės pateiktais duomenimis. Tuo remiantis nustatyta, kad dempingo skirtumas – 17,2 %. Taip pat padaryta išvada, kad atliekant šį tyrimą nustatytos aplinkybės yra ilgalaikio pobūdžio. Todėl Tarybai siūloma priimti pridedamą reglamento, kuris turėtų būti paskelbtas ne vėliau kaip iki 2009 m. rugsėjo 11 d., pasiūlymą siekiant pakeisti iš pareiškėjo importuojamoms tam tikroms magnezijos plytoms taikomą antidempingo muitą 14,4 % dydžio muitu. |Teisinis pagrindas 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2117/2005. |Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytos priežasties. |Veiksmų pobūdis yra aprašytas minėtame pagrindiniame reglamente, nesuteikiant galimybės taikyti nacionalinį sprendimą. Nuoroda apie Bendrijai, šalių vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms, ūkinės veiklos vykdytojams ir piliečiams tenkančios finansinės ir administracinės naštos mažinimą ir jos proporcingumą pasiūlymo tikslui netaikoma. |Pasirinkta priemonė |Siūloma priemonė – reglamentas. |Kitos priemonės būtų netinkamos, nes pagrindiniame reglamente kitos galimybės nenumatytos. |4. Poveikis biudžetui |Pasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui. |PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1659/2005, kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės magnezijos plytoms nustatomas galutinis antidempingo muitasEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[1] (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 3 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,kadangi:A. PROCEDŪRA1. Galiojančios priemonės(1) Reglamentu (EB) Nr. 1659/2005[2] (toliau – pradinis reglamentas) Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės magnezijos plytoms. Priemones sudaro 39,9 % ad valorem muito norma, išskyrus šešias pradiniame reglamente konkrečiai nurodytas bendroves, kurioms taikomos individualios muito normos.2. Prašymas atlikti peržiūrą(2) 2008 m. Komisija gavo prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą (toliau – tarpinė peržiūra) pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. Prašymą, kuriuo buvo prašoma ištirti tik dempingo aspektus, pateikė eksportuojantis Kinijos gamintojas Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Company Limited (toliau – DSRM arba pareiškėjas). Galutinio antidempingo muito norma, taikoma produktams, kuriuos pagamino DSRM, buvo 27,7 %.(3) Prašyme atlikti tarpinę peržiūrą pareiškėjas teigė, kad aplinkybės, kurių pagrindu buvo nustatyta priemonė, pasikeitė ir kad šie pokyčiai yra ilgalaikiai. Pareiškėjas teigė, kad palyginus jo vidaus kainas ir gamybos išlaidas su eksporto į Bendriją kainomis, akivaizdu, kad dempingo skirtumas yra gerokai mažesnis, nei galiojanti priemonė. Todėl pareiškėjas tvirtino, kad nebūtina toliau taikyti dabartinio lygio priemonių ir taip kompensuoti dempingo daromą žalą. Be kita ko, pareiškėjas pateikė prima facie įrodymų, kad jo veikla atitinka rinkos ekonomikos režimo (toliau – RER) kriterijus.3. Dalinės tarpinės peržiūros inicijavimas(4) Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nutarusi, kad yra pakankamai įrodymų, pagrindžiančių dalinės peržiūros inicijavimą, Komisija nusprendė inicijuoti dalinę tarpinę peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį, kurią atliekant nagrinėjamas tik su DSRM susijęs dempingas. 2008 m. birželio 12 d. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje [3] paskelbė pranešimą apie inicijavimą ir pradėjo tyrimą.4. Nagrinėjamasis produktas ir panašus produktas(5) Atliekant tarpinę peržiūrą nagrinėjamasis produktas yra toks pats, kaip ir apibrėžtas pradiniame reglamente, t. y. KLR kilmės chemiškai surištos, nedegtos magnezijos plytos, kurių magnezijos sudedamoji dalis sudaro ne mažiau kaip 80 % MgO, kurio sudėtyje yra arba nėra magnezito (toliau – nagrinėjamasis produktas), šiuo metu priskiriamos prie KN kodų ex 6815 91 00, ex 6815 99 10 ir ex 6815 99 90 (TARIC kodai 6815 91 00 10, 6815 99 10 20 ir 6815 99 90 20).(6) Kinijos vidaus rinkoje gaminamas ir joje parduodamas bei į Bendriją eksportuojamas produktas ir JAV gaminamas ir parduodamas produktas pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, techninėmis ir cheminėmis savybėmis ir turi tą pačią paskirtį, todėl pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį jie laikomi panašiais produktais.5. Suinteresuotosios šalys(7) Komisija oficialiai pranešė Bendrijos pramonei, pareiškėjui ir eksportuojančios šalies valdžios institucijoms apie tarpinės peržiūros inicijavimą. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę raštu ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.(8) Prašymas taikyti rinkos ekonomikos režimą (toliau – RER) ir klausimynas buvo išsiųsti DSRM ir su ja susijusioms bendrovėms; visos jos pateikė atsakymus iki nustatyto termino. Komisija gavo ir patikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga atliekant tyrimą, ir surengė tikrinamuosius vizitus šių bendrovių patalpose:a) KLR- Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Limited (pareiškėjas), Dashiqiao, Liaoning Provinceb) Italija- Duferco Commerciale S.p.A., Genujac) Prancūzija- Duferco , Oberviljėd) Šveicarija- Duferco SA , Luganas5. Tiriamasis laikotarpis(9) Atliekant dempingo tyrimą nagrinėtas laikotarpis nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2008 m. kovo 31 d. (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL).B. TYRIMO REZULTATAI1. Rinkos ekonomikos režimas (RER)(10) Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą antidempingo tyrimuose dėl KLR kilmės importo normalioji vertė nustatoma pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1–6 dalis tiems gamintojams, kurie, kaip buvo nustatyta, atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte išdėstytus kriterijus, t. y. kai įrodoma, kad panašus produktas yra gaminamas ir parduodamas vyraujant rinkos ekonomikos sąlygoms. Toliau pateikiama šių kriterijų santrauka:- verslo sprendimai priimami atsižvelgiant į rinkos sąlygas ir be žymaus valstybės kišimosi, o išlaidos atspindi rinkos vertes,- įmonės turi vieną aiškų pagrindinių apskaitos dokumentų, kurių nepriklausomas auditas buvo atliktas pagal tarptautinius apskaitos standartus (toliau – TAS) ir kurie yra taikomi visais tikslais, rinkinį,- nėra jokių reikšmingų iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos,- teisinį tikrumą ir stabilumą užtikrina bankroto ir nuosavybės įstatymai,- valiuta konvertuojama pagal rinkos kursus.(11) Pareiškėjas kreipėsi dėl RER taikymo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą ir per nustatytą laikotarpį pateikė tinkamai užpildytą RER formą. Pateikti duomenys ir informacija buvo tikrinami atliekant patikrinimą vietoje.(12) Atlikus tyrimą nustatyta, kad pareiškėjas atitiko visus penkis RER kriterijus. Nustatyta, kad per TL DSRM priėmė verslo sprendimus nesikišant valstybei ir be iškraipymų, susijusių su ne rinkos ekonomikos sąlygomis. DSRM bei iškraipymų taikomi Kinijos bankroto ir nuosavybės įstatymai. Bendrovė turi vieną nepriklausomų auditorių patikrintų apskaitos įrašų rinkinį ir apskaitos sistemą, o jos atliekama apskaita atitinka tarptautiniu mastu pripažintus bendruosius apskaitos principus ir TAS. Nustatyta, kad sąnaudos ir kainos atitinka rinkos vertes, valiutos konvertuota pagal rinkos kursus.(13) Atsižvelgiant į išdėstytus faktus ir aplinkybes pareiškėjui galėjo būti taikomas RER.(14) Bendrijos pramonei, pareiškėjui ir eksportuojančios šalies valdžios institucijoms buvo suteikta galimybė teikti pastabas apie su RER susijusius nustatytus faktus. Tokias pastabas pateikė pareiškėjas ir Bendrijos pramonė.(15) Bendrijos pramonė teigė, kad pareiškėjas neatitiko pirmojo kriterijaus, kadangi dėl įvairių Kinijos vyriausybės nustatytų eksporto apribojimų pagrindinei žaliavai, iš kurios gaminamas nagrinėjamasis produktas, buvo iškraipytos žaliavos kainos vidaus rinkoje. Dėl to Kinijos magnezijos plytų gamintojai gali gauti žaliavas palankesnėmis sąlygomis, palyginti su jų konkurentais kitose šalyse.(16) Nagrinėjant šį teiginį nagrinėtos pagrindinės žaliavos (magnezijos) pirkimo kainos (kurias mokėjo DSRM) ir Bendrijos pramonės pateiktos viešai paskelbtos Kinijos magnezijos kainos (šaltinis – Price Watch/Industrial minerals ). Palyginus nustatyta, kad kainų skirtumas TL negali būti laikomas reikšmingu. Be to, atliekant tyrimą buvo galima patikrinti, ar DSRM galėjo laisvai įsigyti magnezijos iš kitų šaltinių ir ar derantis dėl kainų valstybė nesikišo. Tuo remiantis nustatyta, kad su žaliavų kainomis susiję iškraipymai neturėjo didelio poveikio šiai bendrovei per TL.(17) Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, patvirtinami nustatyti faktai ir išvada, kad DSRM turėtų būti taikomas RER.2. Normalioji vertė(18) Siekiant nustatyti normaliąją vertę, pirmiausia nustatyta, ar bendra DSRM panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje apimtis yra tipiška, palyginti su bendra į Bendriją eksportuojamų produktų apimtimi. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pardavimo vidaus rinkoje apimtis laikoma tipiška, jeigu bendra pardavimo vidaus rinkoje apimtis yra ne mažesnė nei 5 % bendro nagrinėjamojo produkto atitinkamo pardavimo eksportui į Bendrijos rinką. Nustatyta, kad visas DSRM vidaus rinkoje parduotas kiekis buvo tipiškas.(19) Vėliau nustatyta, kurių rūšių panašus produktas, DSRM parduotas vidaus rinkoje, buvo identiškas arba tiesiogiai palyginamas su eksportui į Bendriją parduotų rūšių produktu.(20) Kiekvienos rūšies produktą, kurį DSRM pardavė vidaus rinkoje ir kurį, kaip nustatyta, galima tiesiogiai palyginti su tos rūšies produktu, kuris parduodamas eksportui į Bendriją, atveju nustatyta, ar pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo pakankamai tipiška, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Tam tikros rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo laikomas pakankamai tipišku, jei visas tos rūšies produkto vidaus rinkoje parduotas kiekis per TL buvo 5 % ar daugiau viso palyginamo į Bendriją eksportuojamos rūšies parduoto produkto kiekio.(21) Taip pat nagrinėta, ar galima laikyti, kad kiekvienos rūšies produktas vidaus rinkoje buvo parduodamas įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai padaryta nustatant pelningo kiekvienos rūšies eksportuoto nagrinėjamojo produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams per TL dalį.(22) Jeigu tam tikros rūšies produkto, kuris buvo parduotas už grynąją pardavimo kainą, lygią jo apskaičiuotosioms gamybos sąnaudoms arba už jas didesnę, parduotas kiekis sudarė daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto parduoto kiekio ir jeigu tos rūšies produkto svertinė vidutinė kaina buvo lygi vieneto gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė, normalioji vertė buvo nustatoma pagal faktinę vidaus kainą. Ši kaina buvo apskaičiuota kaip viso tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje per TL kainų svertinis vidurkis, neatsižvelgiant į tai, ar toks pardavimas buvo pelningas, ar ne.(23) Jeigu tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis sudarė ne daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto pardavimo apimties arba jeigu tos rūšies produkto svertinė vidutinė kaina buvo mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatoma pagal faktinę kainą vidaus rinkoje, kuri buvo apskaičiuota pagal tos rūšies produkto tik pelningo pardavimo vidaus rinkoje per TL vidutinę svertinę kainą.(24) Kai nebuvo galima naudoti vidaus rinkoje DSRM parduodamų konkrečių rūšių produktų kainų normaliajai vertei nustatyti, reikėjo taikyti kitą metodą. Tuomet Komisija naudojo apskaičiuotąją normaliąją vertę. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį, normalioji vertė buvo apskaičiuota prie eksportuotų rūšių produkto gamybos sąnaudų pridedant pagrįstą pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų (toliau - PBA išlaidos) sumą bei pagrįstą pelno dydį. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį PBA suma ir pelno dydis buvo pagrįsti panašaus produkto PBA vidurkiu ir DSRM pardavimo pelno dydžiu įprastomis prekybos sąlygomis.3. Eksporto kaina(25) Kadangi visas pardavimas eksportui į Bendriją vykdytas per su DSRM susijusias bendroves Bendrijoje arba Šveicarijoje, eksporto kainą EXW sąlygomis reikėjo apskaičiuoti remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalimi, t. y. pagal kainą, už kurią importuoti produktai buvo pirmą kartą perparduoti nepriklausomam pirkėjui Bendrijoje, ją atitinkamai pakoregavus, atsižvelgiant į visas sąnaudas, patirtas nuo importo iki perpardavimo, ir pagrįstą PBA skirtumą bei pelno dydį. Šiuo atveju taikytos susijusių importuotojų PBA sąnaudos.(26) Dėl pagrįsto importuotojo pelno, taikytino šiuo atveju, trūkstant nesusijusių importuotojų duomenų (kadangi atliekant šią tarpinę peržiūrą nagrinėjamas tik su viena bendrove susijęs dempingas) pelno dydis apskaičiuotas pagal pradiniame tyrime nagrinėto bendradarbiaujančio nesusijusio importuotojo gautą pelną.(27) Po galutinio faktų atskleidimo DSRM teigė, kad PBA santykis, taikytas skaičiuojant jos vieno susijusio importuotojo eksporto kainą, neatitiko tikrovės, kadangi jis apskaičiuotas kaip bendros apyvartos santykinė dalis, neatsižvelgiant į tai, kad didžioji šios bendrovės pardavimo dalis vyko už komisinius ir kad tik komisinių suma pranešta kaip apyvartos apimtis.(28) Šiuo atžvilgiu Komisija dar kartą išnagrinėjo įrodymus, gautus atliekant tikrinimą šio susijusio importuotojo patalpose. Tuo remiantis nustatyta, kad DSRM teiginys buvo pagrįstas, ir skaičiuojant eksporto, vykdyto per šį susijusį importuotoją, kainą taikytas PBA santykis buvo perskaičiuotas. Perskaičiuotas PBA santykis taip pat atitiko išvadas, padarytas dėl kitų susijusių importuotojų.4. Palyginimas(29) Vidutinė normalioji vertė palyginta su kiekvienos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine eksporto kaina remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis tuo pačiu prekybos lygmeniu ir esant tokiam pačiam netiesioginio apmokestinimo lygmeniui. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalimi, buvo atsižvelgta į skirtingus veiksnius, kurie, kaip buvo tvirtinama ir įrodinėjama, turėjo poveikio kainoms ir kainų palyginamumui. Šiuo tikslu, prireikus ir pateisinamais atvejais atsižvelgta į transporto ir draudimo išlaidas, tvarkymo ir pakrovimo mokesčius, kredito išlaidas ir faktiškai sumokėtus antidempingo muitus.(30) Atlikus tyrimą nustatyta, kad už pardavimą eksportui sumokėtas PVM nebuvo grąžintas (net iš dalies, kaip nustatyta pradiniame tyrime). Vadovaujantis pagrindinio reglamento 20 straipsniu pareiškėjui buvo atskleisti faktai; pateiktoje informacijoje nurodyta, kad eksporto kaina ir normalioji vertė bus skaičiuojama atsižvelgiant į sumokėtą arba mokėtiną PVM. Pareiškėjo teigimu, toks metodas yra neteisėtas. Atsižvelgiant į jo teiginius galima padaryti tokias pastabas.(31) Pirma, dėl teiginio, kad pradiniame tyrime naudotas kitas metodas (t. y. PVM išskaičiuotas ir iš normaliosios vertės, ir eksporto kainos), reikia pabrėžti, kad peržiūros tiriamuoju laikotarpiu (toliau – PTL) buvusios aplinkybės buvo kitokios, palyginti su pradinio tyrimo laikotarpio aplinkybėmis. Kaip minėta, pradinio tyrimo laikotarpiu PVM buvo iš dalies grąžintas, todėl pagal 2 straipsnio 10 dalį reikėjo koreguoti, o per PTL pardavimo eksportui PVM nebuvo grąžintas. Todėl nei PVM, nei eksporto kainos, nei normaliosios vertės koreguoti nereikėjo. Nors tai galima laikyti metodo pakeitimu, tai pagrindžiama pagrindinio reglamento 11 straipsnio 9 dalimi, nes aplinkybės pasikeitė.(32) Antrasis pareiškėjo teiginys – dėl peržiūroje taikyto metodo būtų dirbtinai padidintas dempingo skirtumas. Šis teiginys negali būti priimtas. Taikytas metodas yra neutralus. Jo poveikis yra toks pats ir tuo atveju, jei, pavyzdžiui, bendrovė parduoda Bendrijai tam tikrus produktus ar atlieka sandorius taikydama eksporto kainą, bet nevykdydama dempingo. Kitaip tariant, jei daroma prielaida, kad abi lygties puses padidinus PVM dydžiu skirtumas tarp dviejų elementų padidėja, taip nutiktų ir taikant kitus modelius, kuomet dempingas nevykdomas. 5. Dempingo skirtumas(33) Kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje, kiekvienos rūšies produkto vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina. Palyginus nustatytas dempingas.(34) Nustatyta, kad procentais išreikštas neto kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą DSRM dempingo skirtumas buvo 14,4 %.C. ILGALAIKIS PASIKEITUSIŲ APLINKYBIŲ POBŪDIS(35) Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį taip pat buvo tiriama, ar nustatytų pasikeitusių aplinkybių pobūdis gali būti pagrįstai laikomas ilgalaikis.(36) Šiuo atžvilgiu primenama, kad atliekant pradinį tyrimą DSRM nebuvo taikomas RER, nes jos apskaita neatitiko tarptautiniu mastu pripažintų apskaitos principų ir TAS. Tačiau jai taikytas individualus režimas.(37) Po pradinio tyrimo, 2006 m. gruodžio 8 d. DSRM tapo bendros Kinijos ir užsienio kapitalo įmonės, kuriai priklauso ir Duferco grupė, užsienio akcininke, kurios dalis – 25 %. Atliekant šį tyrimą paaiškėjo, kad įgijus šį akcijų paketą DSRM valdymas ir apskaita iš esmės pasikeitė. Iš tiesų, DSRM perėmė Duferco patirtį ir paramą, susijusias su valdymu, apskaita ir finansų kontrole, bei tapo Duferco tarptautinio pardavimo tinklo dalimi. Remiantis įrodymais, gautais ir patikrintais atliekant tyrimą, pareiškėjo organizacinės struktūros pokyčiai laikytini ilgalaikiais.(38) Priešingai nei pradiniame tyrime, kurį atliekant normalioji vertė nustatyta pagal panašios šalies pateiktus duomenis, remiantis duomenimis, gautais ir patikrintais atliekant šį tyrimą, nustatyta, kad DSRM gali būti taikomas RER ir, atitinkamai, dempingas gali būti apskaičiuotas pagal bendrovės pateiktus duomenis. Apskaičiavus nustatyta, kad tolesnis dabartinio lygio priemonių taikymas nėra pagrįstas.(39) Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, manoma, kad aplinkybės, dėl kurių inicijuota ši peržiūra, artimiausiu metu greičiausiai nepasikeis tiek, kad turėtų įtakos dabartinės peržiūros rezultatams. Todėl daroma išvada, kad aplinkybių pokyčiai yra ilgalaikiai.D. ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS(40) Atsižvelgiant į tyrimo rezultatus manoma, kad iš DSRM importuojamam nagrinėjamajam produktui taikytina antidempingo muito norma gali būti pagrįstai sumažinta iki 14,4 %.(41) Suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo ketinama siūlyti iš dalies keisti Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1659/2005, ir joms buvo suteikta galimybė pareikšti pastabas. Į šias pastabas buvo atsižvelgta, kai tinkama,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisTarybos reglamento (EB) Nr. 1659/2005 1 straipsnio 2 dalyje pateikta lentelė iš dalies keičiama papildant šia informacija, susijusia su Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd. :Gamintojas | Antidempingo muitas | Papildomas TARIC kodas |Dashiqiao Sanqiang Refractory Materials Co. Ltd., Biangan Village, Nanlou Economic Development Zone, Dashiqiao City, Liaoning Province, 115100, KLR | 14,4 % | A638 |2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje [...]Tarybos varduPirmininkas [1] OL L 56, 1996 3 6, p. 1.[2] OL L 267, 2005 10 12, p. 1.[3] OL C 146, 2008 6 12, p. 30.


type: other

text:
Entrevista do senador Alessandro Vieira à Veja | O Cafezinho
 10 de dezembro de 2019 : 16h16 | Inscreva-se na TV Cafezinho
 « A íntegra da pesquisa Datafolha sobre a soltura de Lula
 Ibre: desemprego pode voltar a subir »
 11 de dezembro de 2019 às 02h51
 Requer que O PRESIDENTE DO SENADO, A ADVOGACIA DO SENADO, os SENADORES, a “IMPRENSA” e toda SOCIEDADE BRASILEIRA e as demais AUTORIDADES COMPETENTES DIGNAS, salve essas DENÚNCIAS em seus ARQUIVOS, que pode ser acessada através dos dois LINK – URL- https://mega.nz/#!OzRRyA4B!zjrGrJPKiKpmqIZLFgB7i39OTwsaKWBdDukl5KvlHlAs – https://mega.nz/#!juxABKzR!Tg5Da5mx-8JSp-AxIERkbaTCufYq20J-ClUKBMnBuHs – bem como requer que fiscalize, acompanhe e adote as providências urgente nas DENÚNCIAS DA AÇÃO PÚBLICA INCONDICIONADA que se encontra autuada no SENADO FEDERAL, sob o n. 00200.004885/2019-88 e 00100.087582/2019-11, para que as mesma seja julgada em GRAU DE RECURSO, nos termos do artigo 5o inciso LIV, LV, LVII e LXXVIII, e nos termos do artigo 52 inciso II, e artigo 71 inciso II e IV todos da Constituição Federal, e nos termos do artigo 39, 283 e 630 do Código de Processo Penal, para que seja feito JUSTIÇA”, para trazer uma resposta a SOCIEDADE BRASILEIRA.
 Pois a JUSTIÇA neste País, “NÃO” está sendo aplicada de forma equitativa, pois o CORPORATIVISMO está dominando as Autoridades Judiciarias Fiscalizadoras e essa OMISSÃO, fere a Democracia e o Estado Democrático de direito e põem em risco toda “SOCIEDADE CIVIL BRASILEIRA”, pois se não tiver uma CORREÇÃO já, o PODER JUDICIÁRIO, vai acabar com, o nosso Estado Democrático de direito e vai voltar os tempos da “DITADURA”, pois é somente a “SOCIEDADE CIVIL” e os membros do “LEGISLATIVO e do EXECUTIVO” que são desqualificados e presos, mais quando precisa aplicar a lei nos membros do PODER JUDICIÁRIO, ou do MINISTÉRIO PÚBLICO, os infratores são “PROMOVIDO” ao invés de ser “PRESO” e os processos são arquivados o ficam parados conforme mostra a notícia de fato junto a PROCURADORIA GERAL DA REPÚBLICA sob. o no. 1.20.000.000.442.2014.11 e o PEDIDO DE PROVIDÊNCIA-notícia-crime junto o CONSELHO NACIONAL DE JUSTIÇA sob. o no. 0005456.67.2014. 2.00.0000, Rp. no. 457/MT. (2013/0162659-4) em tramite no SUPERIOR TRIBUNAL DE JUSTIÇA e AGRAVO REGIMENTAL NO RECURSO EXTRAORDINÁRIO COM AGRAVO sob o n. 1.154.426 e o HABES CORPUS sob o n. 163114/2018 em tramite junto o SUPREMO TRIBUNAL FEDERAL.
 Veja a INICIAL DA REPRESENTAÇÃO CRIMINAL, com 974 folhas, sob o n. 00200.004885/2019-88, que se encontra autuada no SENADO FEDERAL, que pode ser acessada através do LINK: https://mega.nz/#!OzRRyA4B!zjrGrJPKiKpmqIZLFgB7i39OTwsaKWBdDukl5KvlHlA – onde foram requerido pedidos para abertura da CPI – DA LAVA TOGA, e Veja também a INICIAL DA REPRESENTAÇÃO CRIMINAL com 453 folhas, sob n. 00100.087582/2019-11, que encontra autuada no SENADO FEDERAL em apenso ao feito sob o n. 00200.004885/2019-88, que pode ser acessada através do LINK: https://mega.nz/#!juxABKzR!Tg5Da5mx-8JSp-AxIERkbaTCufYq20J-ClUKBMnBuHs – onde foram requerido pedidos para abertura da CPI – DA LAVA TOGA, para ver que esses fatos que envolvem o REPRESENTANTE AUREO MARCOS RODRIGUES, são os mesmos fatos que envolvem o EX-PRESIDENTE LULA, e os mesmo fatos que envolveu o Juiz LEOPOLDINO MARQUES DO AMARAL, que denunciou o Tribunal de Justiça do Estado de Mato Grosso, por um período de (9) nove anos, até ser morto e enterrado com suas provas, pois na sua carta http://www.prosaepolitica.com.br/wp-content/uploads/2010/03/CARTA-JUIZ-LEOPOLDINO.pdf, que foi enviada à CPI – DO JUDICIÁRIO – DA ÉPOCA, o Juiz Leopoldino, que foi assassinado já reclamava do TJ-MT, STJ , STF, MPF, e do Ministério Público Estadual do Estado de Mato Grosso.
 Portanto requer que as AUTORIDADES COMPETENTES, adote as providências urgente nas DENÚNCIAS DA AÇÃO PÚBLICA INCONDICIONADA, para que sejam julgadas, nos termos do artigo 5o inciso LIV, LV, LVII e LXXVIII, e nos termos do artigo 52 inciso II, e artigo 71 inciso II e IV todos da Constituição Federal, para que seja feito JUSTIÇA”, para trazer uma resposta a SOCIEDADE BRASILEIRA, pois a POLICIA FEDERAL DO ESTADO DE MATO GROSSO, tem elemento e prova suficiente para abrir a caixa preta do Poder Judiciário Brasileiro e punir os infratores, que vem proferindo decisão contra o Direito em afronto a Constituição Federal, para favorecer criminosos em processo Civil e Criminal, com direito de pessoas INOCENTES, não deixe essa FAMÍLIA INOCENTE, ser assassinada diante dos OLHOS DOS ÓRGÃOS CORRECIONAIS.


type: contracts

text:
 22.12.2016
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 L 350/114
 ES UN LIBĀNAS ASOCIĀCIJAS PADOMES LĒMUMS Nr. 1/2016
 (2016. gada 11. novembris)
 Vienošanās par ES un Libānas partnerības prioritātēm [2016/2368]
 ES UN LIBĀNAS ASOCIĀCIJAS PADOME,
 ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgumu, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses,
 tā kā:
 (1)
 Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Nolīgums, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, (“Nolīgums”) tika parakstīts 2002. gada 17. jūnijā un stājās spēkā 2006. gada 1. aprīlī.
 (2)
 Nolīguma 76. pants pilnvaro Asociācijas padomi pieņemt piemērotus lēmumus Nolīguma mērķu sasniegšanai tajā paredzētajos gadījumos un sniegt piemērotus ieteikumus.
 (3)
 Nolīguma 86. pants nosaka, ka pusēm ir jāveic vispārēji vai konkrēti pasākumi, kas nepieciešami to saistību izpildei saskaņā ar Nolīgumu, un jānodrošina, ka tiek sasniegti Nolīgumā izvirzītie mērķi.
 (4)
 Otrais ES un Libānas rīcības plāns, par kuru vienojās 2013. gadā ar mērķi turpināt sadarbību Nolīgumā noteiktajās jomās, beidzās 2015. gadā un nav atjaunots.
 (5)
 Ar Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatu 2016. gadā ierosināja sākt jaunu posmu attiecībās ar partneriem, kas abām pusēm ļaus panākt lielāku atbildības sajūtu.
 (6)
 ES un Libāna vienojās nostiprināt savu partnerību, vienojoties par prioritāšu kopumu 2016.–2020. gadam, ar mērķi atbalstīt un stiprināt Libānas izturētspēju un stabilitāti, vienlaikus tiecoties risināt ieilgušā Sīrijas konflikta ietekmi.
 (7)
 Nolīguma puses vienojās par ES un Libānas partnerības prioritāšu tekstu, tostarp par nolīgumu, kas palīdzēs īstenot Nolīgumu, galveno uzmanību pievēršot sadarbībai saistībā ar kopīgi noteikto kopīgo interešu kopumu, kam tiks piešķirta prioritāte,
 IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
 1. pants
 Asociācijas padome iesaka pusēm īstenot ES un Libānas partnerības prioritātes, tostarp nolīgumu, kas izklāstīti šā lēmuma pielikumā.
 2. pants
 Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
 Briselē, 2016. gada 11. novembrī
 ES un Libānas Asociācijas padomes vārdā –
 priekšsēdētāja
 F. MOGHERINI
 PIELIKUMS
 ES UN LIBĀNAS PARTNERĪBAS PRIORITĀTES UN NOLĪGUMS
 LIBĀNAS UN ES PARTNERĪBAS PRIORITĀTES
 Atjaunotā ES un Libānas partnerība (2016–2020)
 Libānas un ES partnerības prioritāšu noteikšana
 Libāna ir uzņēmusies vadošo lomu sarunās un apspriedēs par Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) pārskatīšanu. Paziņojums par arābu valstu nostāju, kas tika sniegts Beirūtas konferencē par EKP pārskatīšanu, ir svarīgs dokuments, kas veicina apspriežu procesu, lai panāktu EKP pārskatīšanu. Kopumā prioritātes pamatojas uz Libānas iesaistīšanos EKP pārskatīšanā un izveido satvaru politikas iesaistei un īstermiņa un ilgtermiņa intervencei, pamatojoties uz Libānas valdības noteiktajām prioritātēm. Turklāt kā partneres ES un Libāna šodien vairāk kā jebkad saskaras ar neatliekamām problēmām, kas ir saistītas ar ilgstošām krīzēm. Šo problēmu risināšanai nepieciešams iepriekš minētais satvars, lai ņemtu vērā izņēmuma apstākļus reģionā un to ietekmi uz Libānu.
 ES un Libāna uzskata savu partnerību par kopīgo vērtību izpausmi un savstarpējo interešu apliecinājumu. Cilvēktiesības un pamatbrīvības, kas ietvertas attiecīgos starptautiskajos, reģionālajos un nacionālajos tiesību aktos, ir kopējas vērtības. Demokrātijas principu un pamattiesību ievērošana ir būtiska ES un Libānas attiecību sastāvdaļa. Vienojošais mērķis par kopēju miera, labklājības un stabilitātes telpu nozīmē kopīgu darbu, jo īpaši līdzatbildības, diferencēšanas un padziļinātas partnerības ceļā, kur īpaši svarīgi ir iestāties par Libānu kā mērenības paraugu visam reģionam, tas nozīmē arī tās aktīvā privātā sektora un dinamiskās pilsoniskās sabiedrības nozīmes apzināšanu.
 Libāna un ES, vienlaikus pievēršoties visneatliekamākajiem uzdevumiem, tostarp migrācijai un terorismam, turpinās īstenot galvenos savas ilgtermiņa partnerības mērķus, lai panāktu ilgtspējīgu stabilitāti Libānā un reģionā, kur ES aktīvi sadarbosies ar Libānas iestādēm un uzturēs dialogu ar visām politiskajām pusēm, un lai panāktu noturīgu ekonomikas izaugsmi, kuras pamatā būtu spēcīgas valsts iestādes un Libānas ekonomikas atdzīvināšana, izmantojot arī Libānas privātā sektora un pilsoniskās sabiedrības potenciālu. Katrā no turpmāk minētajām saskaņotajām prioritārajām jomām dažos jautājumos nepieciešama tūlītēja rīcība, kamēr citiem īstenošanas pasākumiem to sekmīgai īstenošanai vidējā termiņā nepieciešami pienācīgi sagatavošanās darbi.
 ES un Libānas Asociācijas padome atbalsta šo partnerības atjaunošanu kā paradigmu jaunai, īpaši pielāgotai divpusējai sadarbībai, kas ietver atjauninātu politisko dialogu. Periods pēc Asociācijas padomes sanāksmes būs noteicošais elements saistību pārvēršanai darbībās; tam būs nepieciešama abpusēja partnerības prioritāšu un papildinošā nolīguma efektīva īstenošana. Partnerības prioritāšu viduspoma novērtējumā tās tiks pārskatītas un vajadzības gadījumā pielāgotas. Būtībā šīs atjaunotās partnerības veiksmi noteiks tas, cik lielā mērā tā atbildīs Libānas un ES vajadzībām. Šajā dokumentā un tā pielikumā izklāstītās prioritātes un saistības nav visaptverošas, un ES pauž gatavību palīdzēt Libānai gūt labumu no ES iniciatīvām, kurās par prioritāti ir izvirzītas reģiona trešās valstis.
 Humanitārās krīzes risināšana, izmantojot visaptverošu pieeju
 Kopš 2011. gada Libāna izjūt nepieredzētu slogu, kas radies no Sīrijas pārvietoto sīriešu masveida pieplūduma rezultātā. Tiek lēsts, ka pašlaik Libāna ir uzņēmusi 1,5 miljonus sīriešu un aptuveni 0,5 miljonus palestīniešu, un tādējādi Libāna ir valsts, kas ir uzņēmusi lielāko skaitu pārvietoto personu un bēgļu attiecībā gan uz vienu iedzīvotāju, gan uz vienu kvadrātmetru. Nesenā migrācijas krīze ES ir izvirzījusi priekšplānā politiskās, ekonomiskās un sociālās problēmas, kas radušās tās rezultātā. Salīdzinājumā ar ES Libāna ir 440 reizes mazāka, un tās iedzīvotāju skaits 120 reizes mazāks, taču kopējais iepriekšējos gados uzņemto bēgļu skaits ir līdzīgs.
 Libāna un ES uzskata, ka vienīgais ilgtspējīgais un ilgtermiņa risinājums bēgļiem un no Sīrijas uz Libānu pārvietotajām personām ir droša atgriešanās viņu izcelsmes valstī, tiklīdz šādas atgriešanās nosacījumi būs izpildīti. Sīrijas un citu valstu bēgļu un pārvietoto personu un to uzņēmējkopienu vajadzību apmierināšana ir steidzama prioritāte visai starptautiskajai sabiedrībai, kuras centieni šajā jomā būtu jāpastiprina. Abas puses tomēr apzinās, ka Sīrijas bēgļiem un pārvietotajiem sīriešiem ir jāizveido drošas atgriešanās nosacījumi, tostarp arī pārejas periodā, saskaņā ar visām starptautiskajām humanitārajām tiesībām un ņemot vērā uzņēmējvalstu intereses.
 Šajā saistībā Libāna un ES gūs konkrētu labumu, ko sniegs to kopīgā apņemšanās atjaunot savu politisko dialogu, un kopīgi strādās, lai novērtētu un veicinātu šādu nosacījumus abpusēji un attiecīgajos starptautiskajos forumos, kur ES un dalībvalstis izskatīs Libānas īpašo situāciju un nepieciešamību ņemt vērā tās vitālās intereses un paudīs savas nopietnās bažas attiecībā uz faktu, ka Libāna ir uzņēmusi vairāk nekā vienu miljonu UNHCR reģistrētu bēgļu, un tā ietekmi uz uzņēmējkopienām, drošību un stabilitāti Libānā un plašākā reģionā.
 Šajā kontekstā un apzinoties ieilgušo bēgļu krīzi, Libānas valdība noteica jaunu pieeju no Sīrijas uz Libānu pārvietoto sīriešu pagaidu un turpmākas uzturēšanās pārvaldībai, sīriešu masveida pieplūduma radītā spiediena uz valsti un tās valstspiederīgajiem mazināšanai tādā veidā, lai tas nekaitētu nedz valsts un tās valstspiederīgo interesēm, nedz bēgļu interesēm. Šis jaunais redzējums, kas izklāstīts Libānas nodomu deklarācijā, ar kuru nāca klajā Londonas konferencē 2016. gada februārī, kopā ar starptautisko atbalstu adekvāta finansējuma un palīdzības sniegšanas mehānismu veidā varētu būtiski uzlabot situāciju. Libānas valdība sekmēs starptautiskā finansējuma un palīdzības sniegšanas mehānismu pieejamību dažādu pasākumu īstenošanā, jo īpaši tām iniciatīvām, kas ir orientētas uz valsts ekonomikas, infrastruktūras un darbvietu veidošanu, nodrošinot nepieciešamos administratīvos un regulatīvos pasākumus atbilstīgi Libānas normatīvajiem aktiem.
 ES un Libānas mērķis ir pasākumi ar būtisku ietekmi, iesaistot visu veidu finansiālo atbalstu, dotācijas un aizdevumus, lai mazinātu Sīrijas krīzes spēcīgo ietekmi uz Libānas finansēm (1), uzņēmējkopienām un valsts ekonomiku, infrastruktūru un vidi. Ekonomisko iespēju uzlabošana Sīrijas bēgļiem un pārvietotajām personām ir jāveic plašākā kontekstā, kas ir saistīts ar visas valsts ekonomikas noturības uzlabošanu, izmantojot ārvalstu un vietējos ieguldījumus darbvietu veidošanas projektos, infrastruktūrā un vietējās ekonomikas attīstībā. Šādi pasākumi palīdzēs arī veidot vidi, kurā aizņēmumu izmaksas budžetā varētu ievērojami samazināties.
 Partnerības prioritāšu mērķis ir sekmēt kopīgas intereses un uzlabot sadarbību. Tās ir savstarpēji saistītas un viena otru papildina. Tās nodrošinās arī stratēģisko satvaru centienu koordinācijai politikas, drošības un sadarbības jomā nākamajiem četriem gadiem (2016–2020). Šīs turpmāk izklāstītās prioritātes un mērķi pamatojas uz spēkā esošajiem valdības plāniem un stratēģijām. Tās būs arī par pamatu palīdzības pieskaņošanai valdības redzējumam. Partnerības prioritātes veicina dzimumu līdztiesību, tostarp uzlabojot sieviešu dalību politiskajos un lēmumu pieņemšanas forumos.
 1. Drošība un terorisma apkarošana
 Galvenais mērķis ir visu Eiropas un Libānas iedzīvotāju drošības uzlabošana. Libāna un ES virzīs uz priekšu reformas drošības sfērā un tās uzlabos, veidojot drošības jomas dalībnieku, tostarp tiesībaizsardzības, drošības pārvaldības, pārraudzības struktūru un tiesu iestāžu, institucionālās spējas, pilnībā ievērojot cilvēktiesības un demokrātijas normas
 Daesh veiktie uzbrukumi liecina, ka Eiropa un Libāna saskaras ar kopējiem terorisma radītiem draudiem. Mūsu uzmanības centrā būs plašas partnerības izveide drošības un terorisma apkarošanas (CT) jomā. Ceļvedis, par kuru Libāna un ES vienojās pēc 2016. gada 26. janvāra dialoga CT jautājumos, paredz ciešāku un kvalitatīvi konkrētu sadarbību, apkarojot teroristu organizācijas, kuras par tādām atzinusi Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padome (ANO DP). Sadarbības jomas ietver tieslietas un tiesībaizsardzību, terorisma finansēšanas apkarošanu, robežu pārvaldību, lidostu drošību, civilās aviācijas drošību un vardarbīga terorisma apkarošanu. Šajā sakarībā ES aktīvi piesaistīs visus savus attiecīgos rīkus, instrumentus un spējas, kas piešķirtas attiecībā uz prioritārajām trešām valstīm, kas saskaras ar nopietniem terorisma draudiem.
 Libāna un ES strādās, lai izveidotu koordinētu valsts pieeju terorisma draudu apkarošanā. Libāna ar ES atbalstu paplašinās savu nacionālo terorisma apkarošanas stratēģiju, tajā iekļaujot dalībvalstu, Eiropola, Cepol, FRONTEX un Eurojust ekspertu ieguldījumu. Tādējādi tiks izveidota stratēģija, kas atspoguļos visu Libānas valdības iestāžu unikālo devumu terorisma un vardarbīgā terorisma apkarošanā.
 2. Pārvaldība un tiesiskums
 Lai nodrošinātu stabilitāti Libānā, jāpanāk progress labas pārvaldības un tiesiskuma jomā. ES sadarbosies ar Libānu, lai:
 —
 izstrādātu sadarbības projektus institucionālās spējas izveidē Libānas administratīvās reformas stratēģijas satvarā,
 —
 veicinātu demokrātijas un tiesiskuma kopīgās vērtības, tostarp labu pārvaldību un pārredzamas, stabilas un efektīvas iestādes, vārda brīvības un neatkarīgas preses aizsardzību,
 —
 turpinātu reformu centienus, lai stiprinātu tieslietu sistēmas efektivitāti un neatkarību un sekmētu efektīvāku publisko sektoru. Cīņas pastiprināšana pret korupciju, kas kavē izaugsmi un ekonomikas attīstību, būs neatsverams faktors, lai sasniegtu rezultātus attiecībā uz visām partnerības prioritātēm.
 Vēlēšanu likuma un vēlēšanu sistēmas reforma būs izšķiroša ceļā uz valsts modernizāciju. Libāna atzinīgi vērtē ES pausto gatavību iesaistīties Libānas vēlēšanu reformas veicināšanā un pārvaldības uzlabošanā pašvaldību līmenī. Ilgtspējīgai attīstībai nepieciešams veicināt arī cilvēktiesības, tostarp aizsargāt sociāli atstumtas sabiedrības grupas.
 3. Izaugsmes un darba iespēju veicināšana
 a. Pašvaldību līmenī
 Darbs kopienas izturētspējas stiprināšanā būs prioritāte. Ekonomiskās atšķirības Libānā neļauj tai realizēt savu izaugsmes potenciālu un apdraud tās stabilitāti. Īpaša uzmanība tiks pievērsta trūcīgākiem apvidiem, cita starpā piešķirot pilnvaras pašvaldībām, pašvaldību savienībām un vietējām iestādēm un stiprinot pilsoniskās sabiedrības organizācijas, lai uzlabotu vietējo pārvaldību. Tiks atbalstīta lielāka sieviešu un jauniešu iesaistīšanās, lai veicinātu iekļaujošu pieeju ilgtspējīgai izaugsmei. Tas paredz arī tādu pakalpojumu sniegšanas uzlabošanu kā, piemēram, veselības aprūpe, kā arī ieguldījumus pašvaldību infrastruktūras projektos. Pašvaldības negatīvi ietekmē šāds cilvēku pieplūdums, jo tām ir jāpaplašina pamatpakalpojumi un jārisina steidzamas vajadzības – gan valstī esošo sīriešu, gan uzņēmējkopienu – kas tādējādi mazina sniegto pakalpojumu kvalitāti.
 b. Privātie ieguldījumi
 Tiks pieliktas pūles, lai atdzīvinātu Libānas ekonomiku, uzmanības centrā izvirzot piemērotu darbvietu radīšanu visiem un visaptverošu un iekļaujošu izaugsmi, palielinot privātos ieguldījumus. Arī ekonomikai ir izšķiroša nozīme Libānas centienos mazināt Sīrijas krīzes radīto ietekmi. Šajā nolūkā ir vēlams turpināt centienus, lai risinātu Libānas makroekonomikas nelīdzsvarotību un fiskālo neaizsargātību, īstenojot reformas, kas nepieciešamas, lai pavērtu ceļu uz plašāku ilgtspējīgu izaugsmi.
 Darbvietu radīšana visā valstī palīdzēs radīt uzticību valdībai un valsts iestādēm un sekmēt sociālo kohēziju. Oficiālās ekonomikas izaugsme radīs ieņēmumus, kas ir būtiski, lai nodrošinātu sabiedriskos pakalpojumus un stiprinātu valsts iestāžu leģitimitāti. Labāka konkurētspēja un daudzveidība savienojumā ar aktīvu privāto sektoru palielinās valsts ekonomikas noturību un attiecīgi sekmēs darbvietu veidošanu atbilstīgi Libānas normatīvajiem aktiem, un tādējādi mazinās starpkonfesiju un sociālo spriedzi. To ir iespējams panākt ar plašu uzņēmumu un iedzīvotāju, tostarp ar Libānas diasporas, iesaistīšanos uz inovācijām un zināšanām balstītā saimnieciskajā darbībā un ar piemērotu darbvietu veidošanu, kas sniedz labumu visiem. Saistību īstenošana saskaņā ar ES un Libānas nolīgumu sniegs papildu iespējas valsts attīstībā.
 c. Infrastruktūra
 Libāna un ES pētīs iespējas izmantot koncesiju finansējumu kritisko struktūru paplašināšanai, lai uzlabotu produktivitāti augstas prioritātes nozarēs. Tiks kopīgi pētīta starptautisko finanšu iestāžu (SFI) iesaiste jaunu īstenošanas metožu ieviešanā, piemēram, īpašas dotācijas, atbalsts natūrā un koncesiju aizdevumi. Tiks pieliktas īpašas pūles, lai sadarbotos ar privātā sektora organizācijām, kas varētu būt ieinteresētas to iespēju izmantošanā, ko sniedz Eiropas finanšu mehānismi. Mērķis ir atbalstīt tādu kritisko infrastruktūru attīstīšanu kā, piemēram, elektroenerģija, ūdensapgāde, atkritumu apsaimniekošana un transportēšana, un sniegt prioritāru atbalstu produktīvajām nozarēm. Attiecīgā gadījumā tiks pētīts mērķorientēts finansiālais atbalsts, tostarp budžeta palīdzība. Libāna turklāt ar nepacietību gaida, kad tiks ieviesti ES īpašie mehānismi, kas paredzēti ar plašām ieguldījumu programmām saistīto risku mazināšanai. ES un Libāna kopīgi strādās, lai īstenotu nosacījumus konkrētas finansiālās palīdzības, jo īpaši no Eiropas, saņemšanai, lai atbalstītu galvenos infrastruktūras projektus un piesaistītu dažādus ES finanšu instrumentus (attiecīgā gadījumā).
 Iepriekšminētie rīcības virzieni tiks padziļināti apspriesti, lai sasniegtu konkrētus rezultātus.
 d. Tirdzniecība/Lauksaimniecība/Rūpniecība
 Libānas un ES mērķis ir arī savu tirdzniecības attiecību stiprināšana. Šajā nolūkā Libāna un ES izveidos un regulāri sasauks kopīgu darba grupu, lai vēl vairāk atvieglotu tirdzniecību un samazinātu pastāvošos ar tarifiem nesaistītos tirdzniecības šķēršļus precēm un pakalpojumiem. Šī darba grupa tiks sasaukta pēc iespējas drīzāk.
 Abas puses ir ieinteresētas tirdzniecības attiecību sekmēšanā, uzlabojot rūpniecības ražojumu, pakalpojumu nozares un lauksaimniecības un pārtikas nozares konkurētspēju, tostarp uzlabojot Libānas lauksaimniecības produktu kvalitātes standartus, vienlaikus iekļaujot ilgtspējīga patēriņa un ražošanas koncepciju.
 Darbs šajā sfērā palīdzēs arī mazināt Sīrijas krīzes radīto ietekmi uz tirdzniecību, kā arī palīdzēs veicināt ieguldījumus tādās darbietilpīgās nozarēs kā, piemēram, lauksaimniecība un rūpniecība. Asociācijas nolīguma sniegtās iespējas būtu rūpīgi jāoptimizē, lai nodrošinātu labumu abām pusēm, un tiks veikti pasākumi, lai vēl vairāk atvieglotu Libānas izstrādājumu piekļuvi ES un citiem tirgiem. Tiks uzsākta padziļināta sadarbība un tehniskā palīdzība sanitāro un fitosanitāro standartu jomā, tostarp sadarbībā ar Libānas privāto sektoru, lai pienācīgi risinātu šos jautājumus. Tādējādi Libāna var palielināt lauksaimniecības produktu eksportu un gūt maksimāli iespējamo labumu, izmantojot pašreizējās tirgus piekļuves iespējas, kas asociācijas nolīgumā ietver lauksaimniecības tarifu likmes kvotu (TLK) izpildi.
 ES turpinās sekmēt un atbalstīt Libānas uzņemšanu Pasaules Tirdzniecības organizācijā (PTO) un izdevīgu dalību Agadiras nolīgumā.
 e. Enerģētiskā drošība, klimata politika un dabas resursu saglabāšana
 Lielāka uzmanība videi, pievēršoties energoefektivitātei, atjaunojamajiem energoresursiem, atkritumu apsaimniekošanai, ūdens resursu apsaimniekošanai un dabas resursu saglabāšanai, var sekmēt valsts tūrisma potenciālu, aizsargāt nacionālo bagātību un samazināt iedzīvotāju pakļautību slimībām un veselības apdraudējumiem. Sadarbībai un partnerībai pētniecības un inovāciju jomā var būt liela nozīme visās šajās jomās, veicinot integrētu un efektīvu dabas resursu pārvaldību saiknes pieejas ceļā.
 Abu pušu mērķis ir īstenot potenciālu, ko sniedz sadarbība enerģētikas jomā. Dialogs enerģētikas jomā varētu piedāvāt līdzekļus sadarbības stiprināšanai enerģētikas jomā, tostarp naftas un gāzes nozares un ar to saistīto atkrastes iespēju izpētei un izmantošanai. Ievērojot Parīzes nolīgumu, kas tika pieņemts saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCC), ES un Libāna izskatīs iespējas paplašināt sadarbību Libānas indikatīvā nacionāli noteiktā devuma īstenošanā. Lai samazinātu valsts parāda slogu un uzlabotu dabas resursu saglabāšanu, pastāv iespēja izskatīt mijmaiņas darījumus, ar kuriem daļu parādu saistību dzēš, ja tiek īstenoti dabas pasākumi.
 4. Migrācija un mobilitāte
 Libāna un ES risina sarunas attiecībā uz kopīgu paziņojumu par savas mobilitātes partnerības uzsākšanu, kas tika ierosināta ar dialogu par migrāciju, mobilitāti un drošību, un abas puses vienosies arī par pielikumu, kurā precizēs konkrētas prioritārās darbības jaunās mobilitātes partnerības mērķu sasniegšanai.
 Abas puses centīsies pastiprināt savu sadarbību migrācijas un mobilitātes jomā, izmantojot Libānas un ES mobilitātes partnerību, kas ir ilgtermiņa regulējums, lai palielinātu Libānas spējas pārvaldīt gan atbilstīgu, gan neatbilstīgu migrāciju, vienlaikus ņemot vērā tās kā uzņēmējvalsts intereses un specifisko kontekstu, un ierobežotos resursus un smago nastu, ko tā ir uzņēmusies kopš Sīrijas krīzes sākuma.
 Libāna un ES centīsies pastiprināt sadarbību plašā virknē jautājumu, neaizmirstot, ka migrācijas un mobilitātes jautājumi jārisina visaptverošā veidā un ka visus mobilitātes partnerības mērķus būtu jātiecas sasniegt vienlīdz enerģiski. Pilnīga un efektīva tās īstenošana būs fundamentāli svarīga Libānas un ES sadarbībai šajā jomā. Tā cita starpā ietver labi pārvaldītas Libānas un ES iedzīvotāju mobilitātes uzlabošanu abu pušu teritorijā, spēju palielināšanu migrācijas plūsmu pārvaldībā, robežu pārvaldības spēju uzlabošanu, dialoga pastiprināšanu jautājumos, kas saistīti ar starptautisko aizsardzību, tajos pievēršoties kopīgajām bažām, un – pats svarīgākais – garantijas, ka tiek nostiprināta saikne starp migrāciju un attīstību un tā sniedz acīmredzamus rezultātus Libānas iedzīvotājiem.
 5. Dialoga un savstarpējās sadarbības mehānismi
 Libānas un ES sadarbības vispārējais regulējums ir asociācijas nolīgums, kas stājās spēkā 2006. gadā. Būs svarīgi racionalizēt un optimizēt asociācijas nolīguma īstenošanu, tostarp rūpīgi pārvērtējot dialogus un apakškomitejas. Apakškomiteju apkopošana mazākā skaitā tematisko sanāksmju ļaus sekmēt sadarbību prioritārajās jomās. Tajā pašā laikā varētu veidot arī plašāka formāta tikšanās, tajās iekļaujot pilsonisko sabiedrību un nevalstiskos dalībniekus.
 Vienlaikus abas puses pauž gatavību padziļināt politisko dialogu, tostarp no jauna iesaistoties ārpolitikas jomā. Tiks izsvērtas iespējas paplašināt sadarbības un apspriežu līmeni ar Libānas Ārlietu un emigrantu lietu ministriju (EKP kontaktpunkts), ņemot vērā ES principiālo nostāju attiecībā uz atbalstu Libānas suverenitātei, teritoriālajai integritātei, plurālismam un iekļaujošajai stabilitātei.
 Abas puses izveidos koordinācijas mehānismu, lai regulāri pārskatītu un uzraudzītu partnerības prioritāšu un nolīguma īstenošanu, ņemot vērā līdzatbildības, pārredzamības un abpusēji izdevīgas īstenošanas nodrošināšanu.
 ES UN LIBĀNAS NOLĪGUMS
 ES un Libānas partnerības prioritāšu pielikums
 Ievads
 Ņemot vērā pārskatīto Eiropas kaimiņattiecību politiku (EKP) un saskaņā ar paziņoto 2016. gada februāra Londonas konferencē “Atbalsts Sīrijai un reģionam”, ES ierosina visaptverošu atbalsta paketi, kas ES kompetenču ietvarā apvieno dažādus politikas elementus. Šajā dokumentā izklāstītas dažas savstarpēji saskaņotas darbības, kuras abas puses plāno īstenot labticīgi un neskarot savu tiesisko regulējumu. Visi šā nolīguma tvērumā veiktie pasākumi negatīvi neietekmēs Libānas iedzīvotājus un atbildīs Libānas Konstitūcijai un Libānas normatīvajiem aktiem.
 ES un Libānas nolīgums, pamatojoties uz partnerības prioritātēm, noteiks prioritārās darbības valsts stabilizācijas atbalstam. Prioritārās darbības pamatosies uz Libānas valdības noteiktajām prioritātēm, tostarp noteiktajām tās nodomu deklarācijā, ar kuru nāca klajā Londonas konferencē, kā arī Libānas reakcijas uz krīzi plānā (LCRP). Pats galvenais – ES un Libānas nolīgums nostiprinās Libānas valdības un ES savstarpējo sadarbību 2016.–2020. gadā. Mehānisms, lai novērtētu panākto progresu nolīguma īstenošanā, cita starpā izmantos politiskos dialogus saskaņā ar ES un Libānas asociācijas nolīguma vispārējo regulējumu.
 Nolīguma prioritārās darbības tiks finansētas no ES papildu līdzekļiem, kas Londonas konferencē tika paredzēti Libānai, tostarp vismaz EUR 400 miljonu tiks piešķirti 2016.–2017. gadā un papildu līdzekļi, kurus ES darīs pieejamus šajā dokumentā norādītā termiņa atlikušajos gados. No šiem finanšu resursiem finansēs programmas, kas tiks īstenotas ar tādiem partneriem kā, piemēram, valsts iestādēm, pašvaldību apvienībām, pašvaldībām, ES dalībvalstu aģentūrām, nevalstiskajām un starptautiskajām organizācijām. Iespējams arī atbalsts valsts un privātajam sektoram, apvienojot Eiropas un dalībvalstu finanšu iestāžu nodrošinātās ES dotācijas un aizdevumus, vajadzības gadījumā – partnerībā ar citām starptautiskajām finanšu iestādēm, tiecoties samazināt riskus un padarīt pievilcīgākus aizdevumu nosacījumus.
 ES un Libānas nolīguma galvenie mērķi ir nodrošināt piemērotu un drošu vidi bēgļiem (2) un no Sīrijas pārvietotajām personām to pagaidu uzturēšanās laikā Libānā un nodrošināt labvēlīgu vidi Libānai, uzņēmējkopienām un neaizsargātām grupām. Tas ļaus cieņpilnā un taisnīgā veidā risināt vajadzības, tostarp humanitārās vajadzības. Šai pieejai jābūt daļai no plašāka pasākumu kopuma Libānas valsts ekonomikas, infrastruktūru un ieguldījumu darbvietu veidošanas projektos noturības uzlabošanai.
 ES apņemas pielāgot savu intervenci iepriekšminētajai plašajai pieejai un īpašu uzmanību pievērst Libānas attīstības vajadzībām, turpinot sniegt humāno palīdzību un vajadzības gadījumā to palielinot. Pamatojoties uz šo pieeju un nolūkā atvieglot pagaidu uzturēšanos Libānā Sīrijas valstspiederīgajiem, kas aizbēguši no kara Sīrijā, Libāna apņemas atbilstīgi Libānas tiesību aktiem atrast veidus, kā vienkāršot noteikumus, kas regulē šo personu uzturēšanos, tostarp periodiski atbrīvojot no izmaksām saistībā ar uzturēšanās atļaujām un vienkāršojot tādas dokumentārās prasības kā, piemēram, “saistības nestrādāt”, lai viņiem atvieglotu kontrolētu piekļuvi darba tirgum nozarēs, kurās viņi nerada tiešu konkurenci Libānas iedzīvotājiem, piemēram, lauksaimniecībā, būvniecībā un citās darbietilpīgās nozarēs.
 Šajā sakarībā Libāna ar UNHCR atbalstu vēlas pilnībā administratīvi iesaistīties reakcijā uz Sīrijas krīzi, lai nodrošinātu efektīvu un pārredzamu pārvaldības regulējumu, kurā ņemtu vērā arī to, ka statusa noteikšana un reģistrācija sadarbībā ar attiecīgajām ANO aģentūrām ir uzņēmējvalsts primārā atbildība.
 Šo nolīgumu īstenos ciešā un regulārā abu pušu sadarbībā, izmantojot partnerības prioritātēs izklāstīto koordinācijas mehānismu.
 1. Stabilitātes stiprināšana
 Drošība un terorisma apkarošana
 ES saistības
 Libānas saistības
 a)
 Aktīvs atbalsts terorisma apkarošanas ceļveža īstenošanā, izmantojot tehnisko palīdzību un finansiālu un nefinansiālu atbalstu.
 b)
 Tehniskā palīdzība un finansiālais atbalsts, apkarojot noziedzīgas darbības, tostarp cīņā pret cilvēku, narkotiku un šaujamieroču kontrabandu un tirdzniecību.
 c)
 Integrētas robežu pārvaldības uzlabošana, sniedzot atbalstu četrām robežapsardzes aģentūrām.
 d)
 Atbalsts cīņā pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un terorisma finansēšanu.
 e)
 Atbalsts konfliktu novēršanā un starpniecībā, kā arī pasākumi vardarbīga terorisma apkarošanai un saspīlējuma mazināšanai.
 f)
 Intensīvāka sadarbība un atbalsts aviācijas drošuma un drošības jautājumā.
 i.
 Drošības pakalpojumu, tostarp par robežu pārvaldību atbildīgo aģentūru koordinācijas uzlabošana.
 ii.
 Atbalsts 26.5.2016. nodibinātās starpministriju terorisma apkarošanas komitejas darbības izdevumiem.
 iii.
 Visaptverošas un integrētas terorisma apkarošanas stratēģijas izstrāde un īstenošana atbilstīgi ANO Drošības padomes attiecīgajām rezolūcijām.
 iv.
 Vienošanās par integrētas robežu pārvaldības (IRP) stratēģiju, tostarp par uzlabotu Libānas drošības aģentūru koordināciju un sadarbību attiecīgo ES programmu tvērumā.
 v.
 Intensīvāka sadarbība aviācijas drošuma un drošības jautājumā.
 2. Pārvaldība un tiesiskums
 a)
 Galveno demokrātijas funkciju nostiprināšana (t. i., vēlēšanu sistēma, parlamentārā pārraudzība, institucionālā koordinācija, korupcijas novēršanas struktūras).
 b)
 Atbalsts tieslietu sistēmas modernizēšanā, tostarp uzlabojot tiesu iestāžu pieejamību, izveidojot neatkarīgu un darboties spējīgu tiesu sistēmu, un krimināltiesību jomas dalībnieku spējas stiprināšana, tostarp institucionālās spējas izveides ceļā, lai nodrošinātu atbilstību starptautiskajiem cilvēktiesību pienākumiem.
 c)
 Lielāks atbalsts vietējām iestādēm, izmantojot attīstības programmas prioritārajos reģionos, kurus noteiks sadarbībā ar Libānas iestādēm.
 d)
 Atbalsts pilsoniskajai sabiedrībai, finansējot NVO iniciatīvas saskaņā ar Libānas tiesību aktiem attiecībā uz projektiem, kas pievēršas sociālās, kultūras un ekonomikas attīstības jomām, cilvēktiesību, demokrātijas un labas pārvaldības principu veicināšanai.
 e)
 Finansiālais un tehniskais atbalsts institucionālās spējas izveidē Libānas administratīvās reformas stratēģijas satvarā.
 i.
 Darbs, lai samazinātu pirmstiesas apcietinājuma piemērošanu un uzlabotu cietumu pārvaldību.
 ii.
 Pilsoniskās sabiedrības līdzdalības veicināšana sabiedrisko lēmumu pieņemšanā.
 iii.
 Vietējās pārvaldības struktūru stiprināšana.
 a.
 Nepieciešamo finanšu resursu piešķiršana pašvaldībām saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem.
 b.
 Vietējo iestāžu un pašvaldību apvienību līdzdalības palielināšana, informējot par kopienas vajadzībām un trūkumiem pakalpojumu sniegšanā.
 iv.
 Sociālās attīstības centru (SAC) izveide kopīgi ar darbiniekiem, pakalpojumu sniedzējiem un NVO un valsts sektora partnerību, tostarp riskam pakļauto bērnu agrīnu apzināšana.
 3. Izaugsmes un darba iespēju veicināšana
 a)
 Lielāks atbalsts privātā sektora attīstībai, galveno uzmanību pievēršot sektoriem ar lielāku palielinošo ietekmi uz nodarbinātību, tostarp veicinot uzņēmējdarbības un inovāciju kultūru.
 b)
 Sadarbības un tehniskās palīdzības pastiprināšana sanitāro un fitosanitāro standartu, kā arī kvalitātes un tirdzniecības standartu jomā.
 c)
 Sadarbības pastiprināšana un atbalsts, lai palīdzētu privātajam sektoram izmantot priekšrocības, ko sniedz pašreizējā piekļuve ES tirgum, tostarp uzlabojot Libānas ražojumu un ražotāju starptautisko konkurētspēju, un pieejamās manevrēšanas iespējas, lai Libānas ražojumiem atvieglotu piekļuvi ES tirgum. Šajā nolūkā Libāna un ES iesaistīsies kopīgajā darba grupā, lai vēl vairāk atvieglotu tirdzniecību un samazinātu pastāvošos ar tarifiem nesaistītos tirdzniecības šķēršļus precēm un pakalpojumiem.
 d)
 Atbalsts Libānai ceļā uz dalību Pasaules Tirdzniecības organizācijā (PTO).
 e)
 Atbilstīga tehniskā palīdzība un Libānas spējas veidošana tās pakalpojumu nozares turpmākā attīstīšanā (finanšu pakalpojumi, radošā industrija, mode, audiovizuālās nozares un IT un telekomunikācijas) atbilstīgi valsts noteiktajām prioritātēm.
 f)
 Atbalsts Libānai to priekšrocību izmantošanā, ko sniedz pievienošanās Agadiras nolīgumam.
 g)
 Saistībā ar notiekošo Libānas pievienošanās procesu Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankai (ERAB) – atbalsts lēmumam par Libānas atzīšanu par pilntiesīgu darbības valsti. Turklāt atbalsts Eiropas Investīciju bankas (EIB) aizdevumu darbību palielināšanai Libānā atbilstīgi tās ārējo aizdevumu pilnvarojumam. Sadarbības ar citām starptautiskajām finanšu iestādēm (SFI) veicināšana, lai atbalstītu koncesiju finansējumu ieguldījumiem infrastruktūrā un palīdzētu izveidot vidi, kurā varētu samazināt aizņēmumu izmaksas.
 h)
 Finansiāla un nefinansiāla atbalsta palielināšana pārejai uz atjaunojamajiem energoresursiem, tostarp mehānismiem, spējas veidošanai un pētniecībai un inovācijai, kā arī energotaupības pasākumiem pašvaldību un pašvaldību savienību līmenī.
 i)
 Pastiprinātas sadarbības iespēju izpēte enerģētikas jomā un attiecīgā gadījumā – apmaiņai ar tehniskajām zināšanām, tostarp naftas un gāzes nozarē.
 I.
 Pasākumi tiesībspējas, rīcībspējas, institucionālās un administratīvās spējas stiprināšanā, lai nodrošinātu kvalitātes infrastruktūru, uzņēmējdarbības un ieguldījumu vides uzlabošanā un Libānas makroekonomikas un fiskālās neaizsargātības risināšanā, veicot nepieciešamās reformas.
 II.
 Politikas veidošanas un publiskā sektora finanšu pārvaldības spēju nostiprināšana valsts iestādēs centrālajā un vietējā līmenī.
 III.
 Eksportu veicinošas politikas pieņemšana.
 IV.
 Sarunu turpināšana par Libānas pievienošanos PTO.
 V.
 Uzdevumu noteikšana un risināšana attiecībā uz pakalpojumu tirdzniecību.
 VI.
 Aktīva līdzdalība Agadiras nolīguma sekretariāta darbā.
 VII.
 Vajadzības gadījumā – sadarbība ar attiecīgajām SFI, lai gūtu labumu no koncesiju finansējuma.
 VIII.
 Stratēģijas enerģētikas nozarē izveide un īstenošana, ņemot vērā spēkā esošās saistības enerģētikas nozarē, kas noteiktas “Elektroenerģijas nozares politikas dokumentā 2010”. Jo īpaši pašreizējās tarifu sistēmas pārskatīšana, pievēršoties zemajiem maksājumu rādītājiem un augstajām ražošanas izmaksām, un elektroenerģijas ražošanas jaudas palielināšana.
 j)
 Jaunu tehniskās profesionālās izglītības un apmācības (TVET)/MVU programmu izveides izpēte, lai veidotu darbvietas, jo īpaši jauniešiem un neaizsargātām grupām – gan libāniešiem, gan sīriešiem.
 k)
 Palielināts atbalsts plānam “Izglītība visiem bērniem” (Reaching All Children with Education).
 l)
 Turpmāks atbalsts piekļuvei skolai un kvalitatīvai izglītībai, kā arī neformālajai izglītībai.
 m)
 Atbalsts nacionālajam plānam par bērnu un sieviešu, kā arī personu ar invaliditāti aizsardzību Libānā.
 n)
 Atbalsts visaptverošai programmai, kas paredz jauniešu un sieviešu pilnvērtīgu iespēju veicināšanu.
 o)
 Atbalsts Libānas valdībai, tai reaģējot uz pašreizējo humanitāro krīzi. Lielāks atbalsts visneaizsargātākajiem libāniešiem un bēgļiem.
 p)
 Libānas pilsoniskās sabiedrības un kopienu organizāciju spējas veidošana, jo īpaši, tām sniedzot atbalstu visiem neaizsargātajiem iedzīvotājiem Libānā.
 q)
 Piekļuves atvieglošana tām ES programmām, kas pievēršas augstākajai izglītībai un pētniecībai, uz to tiesīgajiem sīriešiem un palestīniešu bēgļiem, un libāniešiem no uzņēmējkopienām.
 IX.
 Pastāvošo apmācību centru akreditācijas programmas pabeigšana un tehniskās profesionālās izglītības un apmācības (TVET) darbības plāna īstenošana.
 X.
 Neaizsargāto bērnu piekļuves kvalitatīvas izglītības videi nodrošināšana, tostarp izglītības apguves spējas un attiecīgā ģeogrāfiskā aptvēruma palielināšana.
 XI.
 ES finansētās skolu informācijas pārvaldības sistēmas pilnīgas darbības nodrošināšana.
 XII.
 Neformālās izglītības stratēģijas pabeigšana, kuras mērķis ir satuvināt formālo un neformālo izglītību, pamatojoties uz pašreizējo paātrināto mācību programmu.
 XIII.
 Bērnu aizsardzības un konsultāciju mehānismu uzlabošana.
 XIV.
 Saskaņā ar Libānas tiesību aktiem starptautisko NVO reģistrācijas Libānā atvieglošana, kā arī attiecīgo darba vīzu un uzturēšanās atļauju izsniegšanas starptautisko NVO darbiniekiem saskaņošana (attiecīgā gadījumā).
 r)
 Primārās veselības aprūpes centru tīkla paplašināšana partnerībā ar Libānas un starptautiskajām NVO.
 s)
 Neaizsargātu libāniešu un sīriešu piekļuves veicināšana primārās un sekundārās veselības aprūpei.
 XV.
 Turpmāka valsts veselības aprūpes sistēmas izveide un nostiprināšana ilgtspējīgā veidā.
 XVI.
 Veselības aizsardzības visiem veicināšana atbilstīgi Libānas tiesību aktiem.
 XVII.
 Tūlītējas dzīvības glābšanas pasākumu nodrošināšana slimnīcās un to kvalitātes kontroles uzlabošana.
 XVIII.
 Vienlīdzīgas attieksmes veicināšana attiecībā uz piekļuvi nepieciešamajām zālēm, ja ir pieejams donoru finansējums.
 t)
 Ūdensapgādes, sanitārijas un higiēnas (WASH) pasākumu finansēšana.
 u)
 Ūdensapgādes un notekūdeņu infrastruktūra tiks finansēta, izmantojot divpusējo palīdzību un apvienošanas pieeju.
 v)
 Atbalsts infrastruktūrai vistrūcīgākajos apvidos tiktu apsvērts, pamatojoties uz Libānas valdības noteiktajām prioritātēm.
 XIX.
 Ieguldījumu infrastruktūrā integrēšana ģenerālplānos (spēkā esošajos un/vai izstrādājamajos).
 XX.
 Pastāvošo šķēršļu likvidēšana un paraugprakses izmantošana, kas gūta, sekmīgi īstenojot ūdensapgādes/atkritumu apsaimniekošanas pārvaldības projektus.
 XXI.
 Par enerģiju un ūdensapgādi atbildīgo iestāžu nostiprināšana.
 XXII.
 Centieni īstenot Ūdens aizsardzības kodeksu un atbalsts ilgtspējīgai tarifu reformai.
 4. Migrācija un mobilitāte
 ES un Libānas kopīgie mērķi
 Tiklīdz tiks pieņemta mobilā partnerība, ES un Libāna pilnībā īstenos savstarpējās politiskās saistības un visas pielikumā minētās darbības atbilstīgi tajā noteiktajām prioritātēm.
 —
 Labi pārvaldītas likumīgas migrācijas un mobilitātes veicināšana un atvieglošana.
 —
 Attiecīgu Libānas iestāžu spējas palielināšana robežu pārvaldībā un neatbilstīgas migrācijas novēršanā.
 —
 Migrācijas un attīstības saiknes stiprināšana.
 —
 Dialoga un sadarbības paplašināšana ar bēgļiem saistītos jautājumos, visaptveroši apspriežot bažas.
 (1) Ņemta vērā Sīrijas krīzes, tostarp bēgļu, radītā ietekme uz Libānu, ko Pasaules Banka 2016. gada 13. janvāra konferencē novērtēja vairāk nekā USD 5,6 miljardu apmērā 2015. gadā, bet kumulatīvās izmaksas 2012.–2015. gadā bija vairāk nekā USD 13,1 miljards.
 (2) Neviena no šā dokumenta sastāvdaļām neskar Libānas nostāju, saskaņā ar kuru Sīrijas valstspiederīgie, kas kopš 2011. gada ir aizbēguši no Sīrijas, uzskatāmi par pārvietotām personām, vai Libānas stratēģisko mērķi censties samazināt viņu skaitu, galvenokārt, lai panāktu drošu un pilnīgu viņu atgriešanos Sīrijā, nepiemērojot izraidīšanu.


text:
 26.2.2014
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 L 56/1
 РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) No 174/2014 НА КОМИСИЯТА
 от 25 февруари 2014 година
 за изменение на Регламент (ЕИО) No 2454/93 за определяне на разпоредби за прилагане на Регламент (ЕИО) No 2913/92 на Съвета за създаване на Митнически кодекс на Общността по отношение на идентификацията на лицата в контекста на споразуменията за взаимно признаване на ОИО
 (текст от значение за ЕИП)
 ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
 като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
 като взе предвид Регламент (ЕИО) No 2913/92 на Съвета от 12 октомври 1992 г. относно създаване на Митнически кодекс на Общността (1), и по-специално член 247 от него,
 като има предвид, че:
 (1)
 Съюзът признава програмите за търговско партньорство на някои трети държави, разработени в съответствие с Рамката от стандарти за сигурност и улесняване на глобалната търговия на Световната митническа организация. От това следва, че Съюзът предоставя улеснения за онези икономически оператори от трети държави, които притежават статут на членове по програма за търговско партньорство на митническите органи на тази трета държава.
 (2)
 С Регламент за изпълнение (ЕС) No 58/2013 на Комисията от 23 януари 2013 г. за изменение на Регламент (ЕИО) No 2454/93 на Комисията за определяне на разпоредби за прилагане на Регламент (ЕИО) No 2913/92 на Съвета за създаване на Митнически кодекс на Общността (2) бе въведен начин за идентифициране в обобщените декларации за въвеждане на статута на изпращача като член по програми за търговско партньорство.
 (3)
 Необходимо е задължението за посочване на идентификационен номер да бъде разширено с цел да се подобри анализът на риска чрез идентифициране на превозвача в кодираната форма на обобщената декларация за въвеждане.
 (4)
 С цел да се предоставят подходящи улеснения на лицата, различни от изпращача, деклариран в обобщена декларация за въвеждане или напускане или в митническа декларация, която я заменя, е необходимо да бъдат адаптирани приложения 30А, 37 и 38 към Регламент (ЕИО) No 2454/93 на Комисията (3), за да се позволи на тези лица да посочват издадения им от трета държава уникален идентификационен номер, който е бил предоставен на Съюза от съответната трета държава. Този номер може да бъде посочван на мястото на EORI номера на засегнатото лице.
 (5)
 Следва да бъдат направени разяснения във връзка с използването на името и адреса или на кодовите числа за идентифициране на страните в приложение 30а.
 (6)
 Поради това Регламент (ЕИО) No 2454/93 следва да бъде съответно изменен.
 (7)
 Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета по Митническия кодекс,
 ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
 Член 1
 Регламент (ЕИО) No 2454/93 се изменя, както следва:
 1)
 В член 4л, параграф 3 се добавят следните букви:
 „е)
 действие като превозвач, както е посочено в член 181б, в случай на морски транспорт, транспорт по вътрешни водни пътища или въздушен транспорт, освен ако е получил уникален идентификационен номер в трета държава, който е бил предоставен в рамките на призната от Съюза програма за търговско партньорство на трета държава; посоченото в настоящата буква се прилага, без да се засяга буква б);
 ж)
 действие като превозвач, който е свързан с митническата система и желае да получава някое от уведомленията по член 183, параграфи 6 и 8 или по член 184г, параграф 2.“
 2)
 Приложение 30а се изменя съгласно приложение I към настоящия регламент.
 3)
 Приложение 37 се изменя съгласно приложение II към настоящия регламент.
 4)
 Приложение 38 се изменя съгласно приложение III към настоящия регламент.
 Член 2
 Настоящият регламент влиза в сила на 1 декември 2014 година.
 Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
 Съставено в Брюксел на 25 февруари 2014 година.
 За Комисията
 Председател
 José Manuel BARROSO
 (1) ОВ L 302, 19.10.1992 г., стр. 1.
 (2) ОВ L 21, 24.1.2013 г., стр. 19.
 (3) ОВ L 253, 11.10.1993 г., стp. 1.
 ПРИЛОЖЕНИЕ I
 В приложение 30а към Регламент (ЕИО) No 2454/93, раздел 4, озаглавен „Обяснителни бележки относно данните“, се изменя, както следва:
 (1)
 Обяснителната бележка относно „Търговско дружество, което изпраща стоки“ се заменя със следното:
 „Изпращач
 Страна, която изпраща стоките съгласно посоченото в договора за превоз от страната, поръчала превоза.
 Обобщени декларации за напускане:
 Тази информация трябва да се посочи, когато лицето, подаващо обобщената декларация, е различно. Тази информация е под формата на EORI номера на изпращача, когато този номер е известен на лицето, подаващо обобщената декларация. Когато EORI номерът на изпращача не е известен, се посочват пълното име и адресът на изпращача. Когато данните, изисквани за обобщената декларация за напускане, се включват в митническата декларация в съответствие с член 182б, параграф 3 от Кодекса и с член 216 от настоящия регламент, тази информация съответства на поле „Изпращач/износител“ от посочената митническа декларация.
 Когато улесненията се предоставят в рамките на призната от Съюза програма за търговско партньорство на трета държава, тази информация може да бъде под формата на издадения от третата държава уникален идентификационен номер, който е предоставен на Съюза от съответната трета държава. Този номер може да се използва винаги, когато е известен на лицето, подаващо обобщената декларация.
 Структурата на номера е, както следва:
 Поле
 Съдържание
 Тип на полето
 Формат
 Примери
 1
 Идентификатор на третата държава (двубуквен код на държавата по ISO)
 Изписване с букви — 2 знака
 a2
 US
 JP
 CH
 2
 Уникален идентификационен номер в трета държава
 Изписване с букви и цифри — до 15 знака
 an..15
 1234567890ABCDE
 AbCd9875F
 pt20130101aa
 Примери: „US1234567890ABCDE“ за изпращач в САЩ (код на държавата: US), чийто уникален национален EORI номер е 1234567890ABCDE. „JPAbCd9875F“ за изпращач в Япония (код на държавата: JP), чийто уникален идентификационен номер е AbCd9875F. „CHpt20130101aa“ за изпращач в Швейцария (код на държавата: CH), чийто уникален идентификационен номер е pt20130101aa.
 Идентификатор на третата държава: буквените кодове на Европейския съюз за държавите и териториите се основават на настоящите двубуквени кодове по ISO (б2), доколкото те са съвместими с кодовете на държави, определени в съответствие с член 5, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 471/2009 на Европейския парламент и на Съвета.
 Когато се посочва EORI номерът или уникалният идентификационен номер на трета държава на изпращача, не се посочват неговите пълно име и адрес.
 Обобщени декларации за въвеждане:
 Тази информация е под формата на EORI номера на изпращача, когато този номер е известен на лицето, подаващо обобщената декларация. Когато EORI номерът на изпращача не е известен, се посочват пълното име и адресът на изпращача.
 Когато улесненията се предоставят в рамките на призната от Съюза програма за търговско партньорство на трета държава, тази информация може да бъде под формата на издадения от третата държава уникален идентификационен номер, който е предоставен на Съюза от съответната трета държава. Този номер може да се използва винаги, когато е известен на лицето, подаващо обобщената декларация. Структурата на този номер съответства на структурата, посочена в частта относно „Обобщените декларации за напускане“ от настоящата обяснителна бележка.
 Когато се посочва EORI номерът или уникалният идентификационен номер на трета държава на изпращача, не се посочват неговите пълно име и адрес.“
 (2)
 В обяснителната бележка относно „Лице, подало обобщената декларация“ първата алинея се заменя със следното:
 „Тази информация е под формата на EORI номера на лицето, подаващо обобщената декларация; не се посочват неговите име и адрес“
 (3)
 Обяснителната бележка относно „Лице, искащо пренасочването“ се заменя със следното:
 „Лице, искащо пренасочването
 Искане за пренасочване: лицето, отправящо искането за пренасочване при въвеждане. Тази информация е под формата на EORI номера на лицето, искащо пренасочването; не се посочват неговите име и адрес.“
 (4)
 Обяснителната бележка относно „Получател на стоките“ се заменя със следното:
 „Получател
 Страна, на която са изпратени стоките.
 Обобщени декларации за напускане: В случаите, упоменати в член 789, тази информация под формата на пълното име и адрес на получателя се посочва, когато е известна. Когато стоките се превозват с прехвърляема товарителница (коносамент), която е под формата на „непопълнен индосамент“, получателят е неизвестен, данните за него се заменят със следния код в клетка 44 на декларацията за износ:
 Правно основание
 Предмет
 Клетка
 Код
 Приложение 30a
 Ситуации, които се отнасят за прехвърляеми товарителници (коносаменти), които са под формата на „непопълнен индосамент“, в случай на обобщени декларации за напускане, при които данните за получателя не са известни.
 44
 30600
 Вписва се под формата на EORI номер на получателя, когато този номер е известен на лицето, подаващо обобщената декларация. Когато EORI номерът на получателя не е известен, се посочват пълното име и адрес на получателя.
 Когато улесненията се предоставят в рамките на призната от Съюза програма за търговско партньорство на трета държава, тази информация може да бъде под формата на издадения от третата държава уникален идентификационен номер, който е предоставен на Съюза от съответната трета държава. Този номер може да се използва винаги, когато е известен на лицето, подаващо обобщената декларация. Структурата на този номер съответства на структурата, посочена в частта относно „Обобщените декларации за напускане“ от обяснителната бележка относно „Изпращач“.
 Когато се посочва EORI номерът или уникалният идентификационен номер на трета държава на получателя, не се посочват неговите пълно име и адрес.
 Обобщени декларации за въвеждане: Тази информация трябва да се посочи, когато лицето, подаващо обобщената декларация, е различно. Когато стоките се превозват с прехвърляема товарителница (коносамент), която е под формата на „непопълнен индосамент“, получателят е неизвестен и данните за него се заменят със следния код 10600:
 Правно основание
 Предмет
 Код
 Приложение 30a
 Ситуации, които се отнасят за прехвърляеми товарителници (коносаменти), които са под формата на „непопълнен индосамент“, при обобщени декларации за въвеждане, в случай че данните за получателя не са известни.
 10600
 В случай че тази информация трябва да се посочи, тя е под формата на EORI номера на получателя, когато този номер е известен на лицето, подаващо обобщената декларация. Когато EORI номерът на получателя не е известен, се посочват пълното име и адрес на получателя.
 Когато улесненията се предоставят в рамките на призната от Съюза програма за търговско партньорство на трета държава, тази информация може да бъде под формата на издадения от третата държава уникален идентификационен номер, който е предоставен на Съюза от съответната трета държава. Този номер може да се използва винаги, когато е известен на лицето, подаващо обобщената декларация. Структурата на този номер съответства на структурата, посочена в частта относно „Обобщените декларации за напускане“ от обяснителната бележка относно „Изпращач“.
 Когато се посочва EORI номерът или уникалният идентификационен номер на трета държава на получателя, не се посочват неговите пълно име и адрес.“
 (5)
 Обяснителната бележка относно „Превозвач“ се заменя със следното:
 „Превозвач
 Тази информация не се посочва, когато е идентична с информацията за лицето, подаващо обобщената информация за въвеждане, освен в случай че се предоставят улеснения в рамките на призната от Съюза програма за търговско партньорство на трета държава. В такъв случай тази информация може да бъде посочена и ще бъде под формата на уникален идентификационен номер на трета държава, който е предоставен на Съюза от съответната трета държава. Структурата на този номер съответства на структурата, посочена в частта относно „Обобщените декларации за напускане“ от обяснителната бележка относно „Изпращач“.
 Когато тази информация е различна от информацията за лицето, подаващо обобщената декларация за въвеждане, тя е под формата на пълното име и адрес на превозвача.
 Тя е под формата на EORI номера на превозвача или на уникалния идентификационен номер на трета държава на превозвача:
 —
 когато той е известен на лицето, подаващо обобщената декларация и/или
 —
 в случай на морски транспорт, транспорт по вътрешни водни пътища или въздушен транспорт.
 Тя е под формата на EORI номера на превозвача, ако превозвачът е свързан с митническата система и желае да получава някое от уведомленията, изброени в член 183, параграфи 6 и 8 или в член 184г, параграф 2.
 Когато се посочва EORI номерът на превозвача или уникалният идентификационен номер на трета държава на превозвача, не се посочват неговите пълно име и адрес.“
 (6)
 Първата алинея на обяснителната бележка относно „Страна, която следва да бъде нотифицирана“ се заменя със следното:
 „Страна, която следва да бъде нотифицирана при въвеждането на пристигащите стоки. Тази информация следва да се посочва, когато е приложимо. Тя е под формата на EORI номер на страната, която следва да бъде нотифицирана, когато този номер е известен на лицето, подаващо обобщената декларация. Когато EORI номерът на страната, която следва да бъде нотифицирана, не е известен, се посочват пълното име и адрес на страната, която следва да бъде нотифицирана.
 Когато улесненията се предоставят в рамките на призната от Съюза програма за търговско партньорство на трета държава, тази информация може да бъде под формата на издадения от третата държава уникален идентификационен номер, който е предоставен на Съюза от съответната трета държава. Този номер може да се използва винаги, когато е известен на лицето, подаващо обобщената декларация. Структурата на този номер съответства на структурата, посочена в частта относно „Обобщените декларации за напускане“ от обяснителната бележка относно „Изпращач“.
 Когато се посочва EORI номерът на страната, която следва да бъде нотифицирана, или уникалният идентификационен номер на трета държава на страната, която следва да бъде нотифицирана, не се посочват нейните пълно име и адрес.“
 ПРИЛОЖЕНИЕ II
 В приложение 37 към Регламент (ЕИО) No 2454/93, дял II, раздел А, клетка 8: „Получател“ след втората алинея се добавя следната алинея:
 „Когато се изисква идентификационен номер и декларацията включва данните за обобщената декларация за напускане съгласно определеното в приложение 30а и се предоставят улеснения в рамките на призната от Съюза програма за търговско партньорство на трета държава, този идентификационен номер може да бъде под формата на уникален идентификационен номер на трета държава, който е предоставен на Съюза от съответната трета държава. Структурата на уникалния идентификационен номер на трета държава съответства на структурата, посочена в частта относно „Обобщените декларации за напускане“ от обяснителната бележка относно „Изпращач“ в приложение 30а.“
 ПРИЛОЖЕНИЕ III
 В приложение 38 към Регламент (ЕИО) No 2454/93 дял II, клетка 8: „Получател“ след първата алинея се добавя следната алинея:
 „Когато се изисква идентификационен номер и декларацията включва данните за обобщената декларация за напускане съгласно определеното в приложение 30а, може да се използва уникален идентификационен номер на трета държава, който е предоставен на Съюза от съответната трета държава.“