text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 26.4.2016
 COM(2016) 232 final
 2016/0122(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o podpisu jménem Evropské unie a jejích členských států a prozatímním provádění protokolu k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Egyptskou arabskou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 Dne 25. června 2001 byla podepsána Evropsko-středomořská dohoda, kterou se zakládá přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Egyptskou arabskou republikou na straně druhé (dále jen „dohoda“). Tato dohoda vstoupila v platnost dne 1. června 2004.
 Podle aktu o přistoupení Chorvatské republiky se Chorvatská republika zavázala přistoupit k mezinárodním dohodám podepsaným nebo uzavřeným Evropskou unií a jejími členskými státy prostřednictvím protokolu k uvedeným dohodám.
 Připojený návrh představuje právní nástroj pro podpis a prozatímní provádění protokolu k dohodě v zájmu zohlednění přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii.
 S ohledem na pravidla původu se EU a Egyptská arabská republika rozhodnutím č. 1/2015 Rady přidružení EU-Egypt ze dne 21. září 2015
 1
 dohodly, že nový protokol č. 4 k dohodě bude muset odkazovat na Regionální úmluvu o celoevropsko-středomořských preferenčních pravidlech původu, která stanoví pravidla původu a upravuje kumulaci původu mezi Evropskou unií, Egyptem a jinými smluvními stranami ke dni 1. února 2016. Proto článek 3 (Pravidla původu) protokolu, který je přílohou tohoto rozhodnutí, bude zahrnovat pouze období mezi přistoupení Chorvatské republiky k EU a vstupem rozhodnutí č. 1/2015 v platnost.
 Rozhodnutím Rady ze dne 14. září 2012
 2
 Rada zmocnila Komisi, aby zahájila jednání s dotčenými třetími zeměmi s cílem uzavřít příslušné protokoly. Jednání s Egyptskou arabskou republikou byla úspěšně uzavřena dne 29. října 2015.
 Navržený protokol zahrnuje Chorvatskou republiku jako smluvní stranu dohody a zavazuje Unii k vypracování závazného znění dohody v chorvatském jazyce.
 Komise považuje výsledky jednání za uspokojivé a žádá Radu, aby přijala připojené rozhodnutí o podpisu a prozatímním provádění protokolu.
 2016/0122 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o podpisu jménem Evropské unie a jejích členských států a prozatímním provádění protokolu k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Egyptskou arabskou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 217 ve spojení s čl. 218 odst. 5 této smlouvy,
 s ohledem na akt o přistoupení Chorvatské republiky, a zejména na čl. 6 odst. 2 uvedeného aktu,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Dne 25. června 2001 byla podepsána Evropsko-středomořská dohoda, kterou se zakládá přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Egyptskou arabskou republikou na straně druhé
 3
 (dále jen „dohoda“). Tato dohoda vstoupila v platnost dnem 1. června 2004.
 (2)Chorvatská republika se stala dne 1. července 2013 členským státem Evropské unie.
 (3)V souladu s čl. 6 odst. 2 aktu o přistoupení Chorvatské republiky má být její přistoupení k dohodě schváleno prostřednictvím protokolu k dohodě (dále jen „protokol“). Pro takové přistoupení se použije zjednodušený postup, podle kterého má být protokol uzavřen mezi Radou jednající jednomyslně jménem členských států a příslušnou třetí zemí.
 (4)Rada dne 14. září 2012 pověřila Komisi, aby s dotčenými třetími zeměmi zahájila jednání s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Unii. Dne 29. října 2015 byla v Bruselu úspěšně uzavřena jednání s Egyptskou arabskou republikou parafováním protokolu.
 (5)Protokol by měl být proto podepsán jménem Unie a jejích členských států s výhradou pozdějšího uzavření.
 (6)Protokol by měl být do dne jeho vstupu v platnost v souladu s čl. 8 odst. 3 uvedeného protokolu prováděn prozatímně,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Podpis protokolu k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Egyptskou arabskou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii jménem Unie a jejích členských států se schvaluje s výhradou uzavření uvedeného protokolu.
 Znění protokolu je připojeno k tomuto rozhodnutí.
 Článek 2
 Generální sekretariát Rady zřídí nástroj, kterým bude osobě (osobám) určené (určeným) vyjednavačem protokolu udělena plná moc k podepsání protokolu s výhradou jeho uzavření.
 Článek 3
 Protokol se v souladu s čl. 8 odst. 3 uvedeného protokolu počínaje dnem 1. července 2013 až do jeho vstupu v platnost provádí prozatímně.
 Článek 4
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem ....
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 (1)
 Úř. věst. L334, 22.12.2015, s. 62.
 (2)
 Rozhodnutí Rady o zmocnění k zahájení jednání o úpravě dohod podepsaných nebo uzavřených mezi Evropskou unií, nebo Evropskou unií a jejími členskými státy, s jednou nebo více třetími zeměmi nebo s mezinárodními organizacemi, s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii (dokument Rady 13351/12 LIMITED).
 (3)
 Úř. věst. L 304, 30.9.2004, s. 39.
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 26.4.2016
 COM(2016) 232 final
 PŘÍLOHA
 návrhu rozhodnutí Rady
 o podpisu jménem Evropské unie a jejích členských států a prozatímním provádění protokolu k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Egyptskou arabskou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii
 PROTOKOL
 k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Egyptskou arabskou republikou na straně druhé s ohledem na přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii
 BELGICKÉ KRÁLOVSTVÍ,
 BULHARSKÁ REPUBLIKA,
 ČESKÁ REPUBLIKA,
 DÁNSKÉ KRÁLOVSTVÍ,
 SPOLKOVÁ REPUBLIKA NĚMECKO,
 ESTONSKÁ REPUBLIKA,
 IRSKO,
 ŘECKÁ REPUBLIKA,
 ŠPANĚLSKÉ KRÁLOVSTVÍ,
 FRANCOUZSKÁ REPUBLIKA,
 CHORVATSKÁ REPUBLIKA,
 ITALSKÁ REPUBLIKA,
 KYPERSKÁ REPUBLIKA,
 LOTYŠSKÁ REPUBLIKA,
 LITEVSKÁ REPUBLIKA,
 LUCEMBURSKÉ VELKOVÉVODSTVÍ,
 MAĎARSKO,
 REPUBLIKA MALTA,
 NIZOZEMSKÉ KRÁLOVSTVÍ,
 RAKOUSKÁ REPUBLIKA,
 POLSKÁ REPUBLIKA,
 PORTUGALSKÁ REPUBLIKA,
 RUMUNSKO,
 REPUBLIKA SLOVINSKO,
 SLOVENSKÁ REPUBLIKA,
 FINSKÁ REPUBLIKA,
 ŠVÉDSKÉ KRÁLOVSTVÍ,
 SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ VELKÉ BRITÁNIE A SEVERNÍHO IRSKA,
 smluvní strany Smlouvy o Evropské unii a Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „členské státy“) zastoupené Radou Evropské unie,
 a
 EVROPSKÁ UNIE (dále jen „Evropská unie“),
 na jedné straně
 a
 EGYPTSKÁ ARABSKÁ REPUBLIKA (dále jen „Egypt“),
 na straně druhé,
 pro účely tohoto protokolu dále jen „smluvní strany“,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Evropsko-středomořská dohoda zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Egyptskou arabskou republikou na straně druhé (dále jen „dohoda“) byla podepsána v Lucemburku dne 25. června 2001 a vstoupila v platnost dne 1. června 2004.
 (2)Smlouva o přistoupení Chorvatské republiky k Evropské unii (dále jen „smlouva o přistoupení“) byla podepsána v Bruselu dne 9. prosince 2011 a vstoupila v platnost dne 1. července 2013.
 (3)V souladu s čl. 6 odst. 2 aktu o přistoupení Chorvatské republiky má být její přistoupení k dohodě schváleno uzavřením protokolu k dohodě.
 (4)Proběhly konzultace v souladu s čl. 21 odst. 2 Evropsko-středomořské dohody, aby se zajistilo zohlednění oboustranných zájmů Unie i Egypta,
 SE DOHODLY TAKTO:
 Článek 1
 Chorvatská republika přistupuje jako smluvní strana k Evropsko-středomořské dohodě zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Egyptskou arabskou republikou na straně druhé a přijímá a bere na vědomí, stejně jako ostatní členské státy Unie, znění dohody i společných prohlášení, prohlášení a výměn dopisů.
 KAPITOLA I
 Změny znění Evropsko-středomořské dohody včetně jejích příloh a protokolů
 Článek 2
 Zemědělské produkty, zpracované zemědělské produkty, ryby a produkty rybolovu
 Tabulka, která tvoří přílohu protokolu č. 1 k Evropsko-středomořské dohodě, se mění tabulkou uvedenou v příloze tohoto protokolu.
 Článek 3
 Pravidla původu
 Pro období mezi 1. červencem 2013 a 31. lednem 2016 se protokol č. 4 mění takto:
 1. Příloha IVa se nahrazuje tímto:
 „PŘÍLOHA IVa
 ZNĚNÍ PROHLÁŠENÍ NA FAKTUŘE
 Prohlášení na faktuře, jehož znění je uvedeno níže, musí být vyhotoveno v souladu s poznámkami pod čarou. Text poznámek pod čarou však není třeba uvádět.
 Bulharské znění
 Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение No ... (
 1
 ) декларира, че освен където е отбелязано друго, тези продукти са с ... преференциален произход (
 2
 ).
 Španělské znění
 El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera no ...(1)] declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial...(2).
 České znění
 Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ... (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v ... (2).
 Dánské znění
 Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. ... (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (2).
 Německé znění
 Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ... (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anders angegeben, präferenzbegünstigte ... (2) Ursprungswaren sind.
 Estonské znění
 Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliameti kinnitus nr ... (1)) deklareerib, et need tooted on ... (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul, kui on selgelt näidatud teisiti.
 Řecké znění
 Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο [άδεια τελωνείου υπ’ αριθ. ... (1)] δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (2).
 Anglické znění
 The exporter of the products covered by this document (customs authorisation No ... (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... (2) preferential origin.
 Francouzské znění
 L’exportateur des produits couverts par le présent document [autorisation douanière no ... (
 3
 )] déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l’origine préférentielle ... (
 4
 ).
 Chorvatské znění
 Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. .(1)..) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi .... (2) preferencijalnog podrijetla.
 Italské znění
 L’esportatore delle merci contemplate nel presente documento [autorizzazione doganale n. ... (1)] dichiarache, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (2).
 Lotyšské znění
 Eksportētājs produktiem, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas pilnvara Nr. ... (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir priekšrocību izcelsme no ... (2).
 Litevské změní
 Šiame dokumente išvardintų prekių eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr ... (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra ... (2) preferencinės kilmės prekės.
 Maďarské znění
 A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (1)) kijelentem, hogy eltérő egyértelmű jelzés hianyában az áruk preferenciális ... (2) származásúak.
 Maltské znění
 L-esportatur tal-prodotti koperti b’dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru. ... (
 5
 )) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b’mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta’ oriġini preferenzjali ... (
 6
 ).
 Nizozemské znění
 De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ... (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ...oorsprong zijn (2).
 Polské znění
 Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ... (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ... (2) preferencyjne pochodzenie.
 Portugalské znění
 O exportador dos produtos cobertos pelo presente documento [autorização aduaneira n.o ... (1)], declara que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (2).
 Rumunské znění
 Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document [autorizația vamală nr. ... (1)] declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială ... (2).
 Slovinské znění
 Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št. ... (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ... (2) poreklo.
 Slovenské znění
 Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente [číslo povolenia ... (1)] vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v ... (2).
 Finské znění
 Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa nro ... (
 7
 )) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... (
 8
 ) alkuperätuotteita.
 Švédské znění
 Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr ... (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... ursprung (2).
 Arabské znění
 ................................................................................................................................(
 9
 )..
 (Místo a datum)
 .....................................................................................................................................
 (Podpis vývozce; dále musí být čitelně uvedeno jméno osoby, která prohlášení podepisuje.)“
 2. Příloha IVb se nahrazuje tímto:
 „PŘÍLOHA IVb
 Znění prohlášení na faktuře EUR-MED
 Prohlášení na faktuře EUR-MED, jehož znění je uvedeno níže, musí být vyhotoveno v souladu s poznámkami pod čarou. Text poznámek pod čarou však není třeba uvádět.
 Bulharské znění
 Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение No ... (
 10
 )) декларира, че освен където ясно е отбелязано друго, тези продукти са с ... преференциален произход (
 11
 ).
 – cumulation applied with ...... (name of the country/countries)
 – no cumulation applied (
 12
 )
 Španělské znění
 El exportador de los productos incluidos en el presente documento [autorización aduanera no ... (1)] declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial ... (2).
 – cumulation applied with ........ (name of the country/countries)
 – no cumulation applied (3)
 České znění
 Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ... (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených, mají tyto výrobky preferenční původ v ... (2).
 – cumulation applied with ........(název země/zemí)
 – no cumulation applied (3)
 Dánské znění
 Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr.... (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (2).
 – cumulation applied with ........ (name of the country/countries)
 – no cumulation applied (3)
 Německé znění
 Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ... (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anderes angegeben, präferenzbegünstigte ... (2) Ursprungswaren sind.
 – cumulation applied with ........ (name of the country/countries)
 – no cumulation applied (3)
 Estonské znění
 Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolliameti kinnitus nr. ... (
 13
 )) deklareerib, et need tooted on ... (
 14
 ) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul kui on selgelt näidatud teisiti.
 – cumulation applied with ........ (name of the country/countries)
 – no cumulation applied (
 15
 )
 Řecké znění
 Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο (άδεια τελωνείου υπ'αριθ. ... (1)) δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (2).
 – cumulation applied with ........ (name of the country/countries)
 – no cumulation applied (3)
 Anglické znění
 The exporter of the products covered by this document (customs authorization No ... (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... (2) preferential origin.
 – cumulation applied with ........ (name of the country/countries)
 – no cumulation applied (3)
 Francouzské znění
 L'exportateur des produits couverts par le présent document (autorisation douanière no ... (
 16
 )) déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ... (
 17
 )).
 – cumulation applied with ........ (name of the country/countries)
 – no cumulation applied (
 18
 )
 Chorvatské znění
 Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br. ...(1)) izjavljuje da su, osim ako je to drugačije izričito navedeno, ovi proizvodi ... (2) preferencijalnog podrijetla.
 – cumulation applied with ........................................... (name of the country/countries)
 – no cumulation applied (3)
 Italské znění
 L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento (autorizzazione doganale n. ... (1)) dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (2).
 – cumulation applied with ........ (name of the country/countries)
 – no cumulation applied (3)
 Lotyšské znění
 Eksportētājs produktiem, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas pilnvara Nr. ... (
 19
 )), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir priekšrocību izcelsme no ... (
 20
 ).
 – cumulation applied with ........ (name of the country/countries)
 – no cumulation applied (
 21
 )
 Litevské změní
 Šiame dokumente išvardytų prekių eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr ... (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra ... (2) preferencinės kilmės prekės.
 – cumulation applied with ........ (name of the country/countries)
 – no cumulation applied (3)
 Maďarské znění
 A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (1)) kijelentem, hogy eltérő jelzés hianyában az áruk kedvezményes ... (2) származásúak.
 – cumulation applied with ........ (name of the country/countries)
 – no cumulation applied (3)
 Maltské znění
 L-esportatur tal-prodotti koperti b'dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru. ... (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b'mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta' oriġini preferenzjali ... (2).
 – cumulation applied with ........ (name of the country/countries)
 – no cumulation applied (3)
 Nizozemské znění
 De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ... (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ... oorsprong zijn (2).
 – cumulation applied with ........ (name of the country/countries)
 – no cumulation applied (3)
 Polské znění
 Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ... (
 22
 )) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ... (
 23
 ) preferencyjne pochodzenie.
 – cumulation applied with ........ (name of the country/countries)
 – no cumulation applied (
 24
 )
 Portugalské znění
 O exportador dos produtos cobertos pelo presente documento (autorização aduaneira no. ... (1)) declara que, salvo expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (2).
 – cumulation applied with ........ (name of the country/countries)
 – no cumulation applied (3)
 Rumunské znění
 Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document (autorizația vamală nr. ... (1)) declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială ... (2).
 – cumulation applied with ....... (name of the country/countries)
 – no cumulation applied (3)
 Slovinské znění
 Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št. (
 25
 )) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ... (
 26
 ) poreklo.
 – cumulation applied with ........ (name of the country/countries)
 – no cumulation applied (
 27
 )
 Slovenské znění
 Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente (číslo povolenia ... (1)) vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v ... (2).
 – cumulation applied with ........ (name of the country/countries)
 – no cumulation applied (3)
 Finské znění
 Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o ... (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... alkuperätuotteita (2).
 – cumulation applied with ........ (name of the country/countries)
 – no cumulation applied (3)
 Švédské znění
 Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr. ... (
 28
 )) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... ursprung (
 29
 ).
 – cumulation applied with ........ (name of the country/countries)
 – no cumulation applied (
 30
 )
 Arabské znění
 – cumulation applied with ........ (name of the country/countries)
 – no cumulation applied (3)
 ................................................................................................................................. (
 31
 )
 (Místo a datum)
 .....................................................................................................................................
 (Podpis vývozce; dále musí být čitelně uvedeno jméno osoby, která prohlášení podepisuje.)“
 KAPITOLA II
 Přechodná ustanovení
 Článek 4
 Zboží v režimu tranzitu
 1. Ustanovení dohody mohou být použita na zboží vyvážené z Egypta do Chorvatska nebo z Chorvatska do Egypta, které je v souladu s ustanoveními protokolu č. 4 k dohodě a které bylo ke dni přistoupení Chorvatska buď na cestě, v dočasném uskladnění nebo v celním skladu nebo ve svobodném celním pásmu v Egyptě nebo v Chorvatsku.
 2. V takových případech lze přiznat preferenční zacházení, je-li celním orgánům dovážející země do čtyř měsíců ode dne přistoupení Chorvatska předložen doklad o původu vystavený dodatečně celními orgány vyvážející země.
 KAPITOLA III
 Závěrečná a obecná ustanovení
 Článek 5
 Egyptská arabská republika se zavazuje, že v souvislosti s tímto rozšířením Unie nevznese žádný nárok, požadavek či žalobu, ani nezmění či neodejme žádnou koncesi podle čl. XXIV odst. 6 a článku XXVIII GATT 1994.
 Článek 6
 V přiměřené lhůtě po parafování tohoto protokolu sdělí Unie svým členským státům a Egyptské arabské republice chorvatské jazykové znění dohody. S výhradou vstupu tohoto protokolu v platnost se jazykové znění uvedené v první větě tohoto článku stává platným za stejných podmínek jako anglické, arabské, bulharské, české, dánské, estonské, finské, francouzské, italské, litevské, lotyšské, maďarské, maltské, německé, nizozemské, polské, portugalské, rumunské, řecké, slovenské, slovinské, španělské a švédské jazykové znění dohody.
 Článek 7
 Protokol a jeho příloha tvoří nedílnou součást této dohody.
 Článek 8
 1
 Tento protokol schválí Evropská unie, Rada Evropské unie jménem členských států a Egypt podle svých postupů. Strany si vzájemně oznámí dokončení postupů potřebných k tomuto účelu. Listiny o schválení se uloží u Generálního sekretariátu Rady Evropské unie.
 2.
 Tento protokol vstupuje v platnost prvním dnem druhého měsíce následujícího po dni, kdy si všechny strany navzájem oznámí, že byly dokončeny postupy k tomu nezbytné.
 3.
 Až do jeho vstupu v platnost bude protokol ode dne 1. července 2013 prováděn prozatímně.
 Článek 9
 Tento protokol je sepsán ve dvou vyhotoveních v jazyce anglickém, arabském, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, chorvatském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském a švédském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.
 NA DŮKAZ ČEHOŽ připojili níže podepsaní a řádně zplnomocnění zástupci k tomuto protokolu své podpisy.
 V ... dne ... roku ...
 Za Evropskou unii a její členské státy
 Za Egyptskou arabskou republiku
 Příloha
 Zemědělské produkty, zpracované zemědělské produkty, ryby a produkty rybolovu
 ZMĚNY PROTOKOLU Č. 1 O UJEDNÁNÍCH O DOVOZU ZEMĚDĚLSKÝCH PRODUKTŮ, ZPRACOVANÝCH ZEMĚDĚLSKÝCH PRODUKTŮ, RYB A PRODUKTŮ RYBOLOVU POCHÁZEJÍCÍCH Z EGYPTA DO UNIE
 Koncese uvedené v této příloze u produktů podpoložky 0810 10 00 nahrazují koncese v současnosti uplatňované v rámci dohody o přidružení (protokol 1). Pro všechny výrobky, které nejsou v této příloze uvedeny, se koncese uplatňované v současnosti nemění.
 Kód
 KN
 Popis
 Snížení cla podle doložky nejvyšších výhod v (%)
 Celní kvóta
 (čistá hmotnost v tunách)
 Snížení cla nad existující celní kvótu v (%)
 Zvláštní ustanovení
 0810 10 00
 Čerstvé jahody, od 1. října do 30. dubna
 100 %
 10 000
 –
 100 %
 94
 –
 Zvláštní ustanovení v bodě 5 protokolu č. 1 se nepoužijí
 (1)
 Činí-li prohlášení na faktuře schválený vývozce ve smyslu článku 23 protokolu, uvede se na tomto místě číslo povolení schváleného vývozce. Nečiní-li prohlášení na faktuře schválený vývozce, slova v závorkách se musí vynechat nebo musí místo zůstat prázdné.
 (2)
 Je třeba uvést původ produktů. Týká-li se prohlášení na faktuře zcela nebo zčásti produktů pocházejících z Ceuty a Melilly ve smyslu článku 38 protokolu, musí je vývozce zřetelně vyznačit na dokladu, na němž je prohlášení činěno, pomocí zkratky „CM“.
 (3)
 Činí-li prohlášení na faktuře schválený vývozce ve smyslu článku 23 protokolu, uvede se na tomto místě číslo povolení schváleného vývozce. Nečiní-li prohlášení na faktuře schválený vývozce, slova v závorkách se musí vynechat nebo musí místo zůstat prázdné.
 (4)
 Je třeba uvést původ produktů. Týká-li se prohlášení na faktuře zcela nebo zčásti produktů pocházejících z Ceuty a Melilly ve smyslu článku 38 protokolu, musí je vývozce zřetelně vyznačit na dokladu, na němž je prohlášení činěno, pomocí zkratky „CM“.
 (5)
 Činí-li prohlášení na faktuře schválený vývozce ve smyslu článku 23 protokolu, uvede se na tomto místě číslo povolení schváleného vývozce. Nečiní-li prohlášení na faktuře schválený vývozce, slova v závorkách se musí vynechat nebo musí místo zůstat prázdné.
 (6)
 Je třeba uvést původ produktů. Týká-li se prohlášení na faktuře zcela nebo zčásti produktů pocházejících z Ceuty a Melilly ve smyslu článku 38 protokolu, musí je vývozce zřetelně vyznačit na dokladu, na němž je prohlášení činěno, pomocí zkratky „CM“.
 (7)
 Činí-li prohlášení na faktuře schválený vývozce ve smyslu článku 23 protokolu, uvede se na tomto místě číslo povolení schváleného vývozce. Nečiní-li prohlášení na faktuře schválený vývozce, slova v závorkách se musí vynechat nebo musí místo zůstat prázdné.
 (8)
 Je třeba uvést původ produktů. Týká-li se prohlášení na faktuře zcela nebo zčásti produktů pocházejících z Ceuty a Melilly ve smyslu článku 38 protokolu, musí je vývozce zřetelně vyznačit na dokladu, na němž je prohlášení činěno, pomocí zkratky „CM“.
 (9)
 Tyto údaje lze vypustit, je-li informace uvedena v samotném dokladu.
 (10)
 Je-li prohlášení o původu vyhotoveno schváleným vývozcem, musí zde být uvedeno číslo oprávnění schváleného vývozce. Nečiní-li prohlášení o původu schválený vývozce, slova v závorkách se vynechají nebo se místo nechá prázdné.
 (11)
 Je třeba uvést původ produktů. Týká-li se prohlášení o původu zcela nebo zčásti produktů pocházejících z Ceuty a Melilly, musí je vývozce zřetelně vyznačit na dokladu, na němž je prohlášení činěno, uvedením zkratky „CM“.
 (12)
 Vyplňte podle potřeby a nehodící se škrtněte .
 (13)
 Je-li prohlášení o původu vyhotoveno schváleným vývozcem, musí zde být uvedeno číslo oprávnění schváleného vývozce. Nečiní-li prohlášení o původu schválený vývozce, slova v závorkách se vynechají nebo se místo nechá prázdné.
 (14)
 Je třeba uvést původ produktů. Týká-li se prohlášení o původu zcela nebo zčásti produktů pocházejících z Ceuty a Melilly, musí je vývozce zřetelně vyznačit na dokladu, na němž je prohlášení činěno, uvedením zkratky „CM“.
 (15)
 Vyplňte podle potřeby a nehodící se škrtněte .
 (16)
 Je-li prohlášení o původu vyhotoveno schváleným vývozcem, musí zde být uvedeno číslo oprávnění schváleného vývozce. Nečiní-li prohlášení o původu schválený vývozce, slova v závorkách se vynechají nebo se místo nechá prázdné.
 (17)
 Je třeba uvést původ produktů. Týká-li se prohlášení o původu zcela nebo zčásti produktů pocházejících z Ceuty a Melilly, musí je vývozce zřetelně vyznačit na dokladu, na němž je prohlášení činěno, uvedením zkratky „CM“.
 (18)
 Vyplňte podle potřeby a nehodící se škrtněte .
 (19)
 Je-li prohlášení o původu vyhotoveno schváleným vývozcem, musí zde být uvedeno číslo oprávnění schváleného vývozce. Nečiní-li prohlášení o původu schválený vývozce, slova v závorkách se vynechají nebo se místo nechá prázdné.
 (20)
 Je třeba uvést původ produktů. Týká-li se prohlášení o původu zcela nebo zčásti produktů pocházejících z Ceuty a Melilly, musí je vývozce zřetelně vyznačit na dokladu, na němž je prohlášení činěno, uvedením zkratky „CM“.
 (21)
 Vyplňte podle potřeby a nehodící se škrtněte .
 (22)
 Je-li prohlášení o původu vyhotoveno schváleným vývozcem, musí zde být uvedeno číslo oprávnění schváleného vývozce. Nečiní-li prohlášení o původu schválený vývozce, slova v závorkách se vynechají nebo se místo nechá prázdné.
 (23)
 Je třeba uvést původ produktů. Týká-li se prohlášení o původu zcela nebo zčásti produktů pocházejících z Ceuty a Melilly, musí je vývozce zřetelně vyznačit na dokladu, na němž je prohlášení činěno, uvedením zkratky „CM“.
 (24)
 Vyplňte podle potřeby a nehodící se škrtněte .
 (25)
 Je-li prohlášení o původu vyhotoveno schváleným vývozcem, musí zde být uvedeno číslo oprávnění schváleného vývozce. Nečiní-li prohlášení o původu schválený vývozce, slova v závorkách se vynechají nebo se místo nechá prázdné.
 (26)
 Je třeba uvést původ produktů. Týká-li se prohlášení o původu zcela nebo zčásti produktů pocházejících z Ceuty a Melilly, musí je vývozce zřetelně vyznačit na dokladu, na němž je prohlášení činěno, uvedením zkratky „CM“.
 (27)
 Vyplňte podle potřeby a nehodící se škrtněte .
 (28)
 Je-li prohlášení o původu vyhotoveno schváleným vývozcem, musí zde být uvedeno číslo oprávnění schváleného vývozce. Nečiní-li prohlášení o původu schválený vývozce, slova v závorkách se vynechají nebo se místo nechá prázdné.
 (29)
 Je třeba uvést původ produktů. Týká-li se prohlášení o původu zcela nebo zčásti produktů pocházejících z Ceuty a Melilly, musí je vývozce zřetelně vyznačit na dokladu, na němž je prohlášení činěno, uvedením zkratky „CM“.
 (30)
 Vyplňte podle potřeby a nehodící se škrtněte .
 (31)
 Tyto údaje lze vypustit, je-li informace uvedena v samotném dokladu.


type: wikipedia

text:
Hiiumaa (ka Hiiu saar) on Eesti suuruselt teine saar, Lääne-Eesti saarestiku põhjapoolseim saar. Hiiumaa piirneb kagus Väinamerega, põhjas ja läänes avamerega. Saart eraldab Saaremaast Soela väin ja Vormsist Hari kurk. Hiiumaast loodes asub laevasõiduks ohtlik Hiiu madal. Saare ida- ja kaguosas asub palju laide ja saarekesi, millest suurim on Vohilaid. Halduslikult kuulub Hiiumaa koos ümbritsevate saartega Hiiumaa valda.
 Hiiumaa hakkas Läänemerest kerkima umbes 10 000 aastat tagasi. Esimesena kerkis merest välja Kõpu poolsaar, seal asuv Tornimägi on Lääne-Eesti saarestiku kõrgeim punkt. Hiiumaa rannajoon on hästi liigestunud, mistõttu on saarel palju poolsaari ja lahti. Hiiumaa suurimad poolsaared on Tahkuna poolsaar saare põhjaosas ja Kõpu poolsaar saare lääneosas. Olulisimad lahed on Mardihansu, Kassari ja Tareste laht.
 Hiiumaa taimestik on väga liigirikas. Saarel asuvad Baltimaile haruldased lookaasikud. Üle saare kulgevad olulised lindude rännuteed. Käina laht on Hiiumaa olulisim lindude pesitsus- ja peatumiskoht. Saarel elab paarkümmend taasasustatud Euroopa naaritsat.
 14. sajandil tekkis Hiiumaa põhjaossa rootsi asustus. 1628. aastal rajati Hütile Eesti esimene klaasikoda. Põhjasõjaga läks saar Rootsilt Vene impeeriumi koosseisu. 1829. aastal rajati Kärdla kalevivabrik, mis oli saare olulisim tööstusettevõte Teise maailmasõjani. Esimese maailmasõja eel hakati Tahkuna poolsaarele rajama Peeter Suure merekindluse eelpositsiooni, kaitsmaks Soome lahte sissetungi eest. Saksa okupatsiooni vägede lahkudes 1918. aasta sügisel läks saarel võim Eesti riigile. 1939. aastal hakati Hiiumaale rajama vastavalt baaside lepingule NSVL sõjaväebaase. Teise maailmasõja tulemusena läks Hiiumaa NSV Liidu koosseisu, kuhu jäi Eesti taasiseseisvumiseni 1991. aastal.
 Nimi
 Rootsi ja saksa keeles on saare nimi Dagö, taani keeles Dagø, mis kõik tähendavad päeva saart. Tegemist on tõlkelaenuga saare vanalt soome nimelt Päivänsalo. Tänapäeva soome keeles kannab saar nime Hiidenmaa ('hiite maa').
 Loodus
 Umbes 455 miljonit aastat tagasi tabas tänast Kirde-Hiiumaad meteoriit. Kokkupõrke tulemusel kujunes rõngassaar, mille keskmes asus u 3,5 km2 suurune laguun. Viimasel jääajal vajutas mandrijää oma raskusega Hiiumaa ala allapoole. Jääaja lõppedes ujutas liustike sulamise vesi tänase Hiiumaa ala üle.
 Hiiumaa hakkas Läänemerest kerkima enam kui 10 000 aastat tagasi. Esimesena kerkisid üle merepinna Kõpu mäed, kus on ka Lääne-Eesti saarte kõrgeim punkt. Tänapäeval kerkib saare maapind u 2,5 mm aastas, mis on Eesti kõrgeim näitaja. Hiiumaaga on kokku kasvanud muu hulgas Luigerahu, Künnislaid ja Kassari.
 Aluskord koosneb tugevasti kurdunud kristalsetest kivimitest, mis avanevad umbes 250 meetri sügavusel. Pealiskord koosneb settekivimeist. Paekivist pealiskord tõuseb üle merepinna üksikutes kohtades, eriti hästi on pealiskorda näha Vahtrepa, Aruküla ja Sarve ümbruses. Pinnakate asub pealiskorra paekividel ning koosneb kobedatest setetest. Ida-Hiiumaa loopealsel on pinnakate ainult 30 sentimeetrit, Kõpu poolsaarel võib see küündida aga kuni 80 meetrini. Kolm neljandiku saarest on liivane.
 Üle poole saare pindalast on kaetud metsa ja põõsastikega. Umbes 7% moodustavad saare keskosas asuvad ulatuslikud soostikud. Seal asuvad ka kolm Tihu järve, millest suurim on Suurjärv. Seega on põllumajanduslikke maid ja asulaid alla 20% saare pindalast.
 Hiiumaa paikneb üleminekualal okasmetsadelt laialehistele metsadele. Hiiumaa loodusmaastikes on valdavad männimetsad, soostunud lehtmetsad, kuuse-segametsad ja kadastikud, rannaniidud ja luited, rabad ja madalsood. Väärtuslikud on Hiiumaa loopealsed ehk alvarid, kus õhuke mullakiht katab paekivitasandikke. Hiiumaal asuvad lookaasikud on haruldased kogu Baltikumis.
 Hiiumaal on väga liigirikas taimestik. Saarel kasvab u 1000 liiki taimi, millest üle 50 on kaitse all. Teiste hulgas kasvavad saare loodusoludes harilik jugapuu, rand-ogaputk ning Eestis haruldane pisilina.
 Suuremaist ulukeist võib Hiiumaal kohata metskitsi, hirvi, põtru ja metssigu; väiksemaist on tavalised kährikkoer, ilves ja rebane. Saare vetes on kogu Läänemere ulatuses tähelepanuväärsed viiger- ja hallhülgekarjad. Üle Hiiumaa kulgevad olulised lindude rändeteed, olulisim pesitsus- ja peatuspaik on Käina laht.
 Looduskaitse
 Hiiumaa kaitsealade valitseja on Keskkonnaamet. Saarel asub 16 kaitseala, 17 hoiuala, 30 püsielupaika kaitsealustele liikidele. Kaitse alla on võetud 4 parki, 21 põlispuud, 26 rändrahnu, 3 maastikuelementi ja 4 põlispuude gruppi.
 Hiiumaal asub 7 looduskaitseala ja 9 maastikukaitseala: Tahkuna looduskaitseala, Pihla-Kaibaldi looduskaitseala, Leigri looduskaitseala, Tihu looduskaitseala, Kõrgessaare looduskaitseala, Paope looduskaitseala, Kõpu looduskaitseala, Kukka maastikukaitseala, Luidja maastikukaitseala, Sepaste maastikukaitseala, Tilga maastikukaitseala, Tareste maastikukaitseala, Sarve maastikukaitseala, Vahtrepa maastikukaitseala ning Käina lahe – Kassari maastikukaitseala.
 Saarel asub 17 hoiuala: Hiiu madala hoiuala, Hirmuste hoiuala, Kuri-Hellamaa hoiuala, Kõpu-Vaessoo hoiuala, Kõrgessaare-Mudaste hoiuala, Luhastu hoiuala, Paope loo hoiuala, Pihla-Kurisu hoiuala, Prassi hoiuala, Pühalepa hoiuala, Suureranna hoiuala, Undama soo hoiuala, Vanajõe hoiuala, Vanamõisa lahe hoiuala, Viilupi hoiuala, Vilivalla hoiuala ja Väinamere hoiuala.
 Kaitse all on ka 4 parki: Kärdla linnapark, Kärdla rannapark, Suuremõisa mõisa park, Vaemla mõisa park.
 Hiiumaal on kaitse all 137 kaitsealust taime-, seene- ja sambulikuliiki. Kõige haruldasemaks seeneks Hiiumaal on taiga-võrkpoorik (Ceriporia tarda), kelle ainus leiukoht terves Euroopas asub Kõpu poolsaarel. Saare haruldasimaks taimeks on pisilina, keda leidub Eestis vaid kahes kohas Hiiumaal. Sammaltaimedest väärib tähelepanu roheline hiidkupar, keda leidub ka ainult Hiiumaal. Loomadest on kaitse all 15 putuka liiki. Muudest selgrootutest on kaitse all apteegikaan ja viinamäetigu. Kaitsealused kalad on hink, võldas ja jõesilm. Lindudest väärivad tähelepanu kaitsealused merikotkas ja must-toonekurg, imetajatest viigerhüljes ja euroopa naarits. Saarel elab paarkümmend Euroopa naaritsat, kes on Tallinna loomaaia abiga saarele taasasustatud.
 Ajalugu
 Muinasajast varauusajani
 Kõpu poolsaare esimesed osad ilmusid merest umbes 11 500 aastat tagasi. Kõpu muinassaare vanimad söeproovid on dateeritud umbes aastasse 5700 eKr. Saarel paiknevaid asulaid ei kasutatud esialgu aastaringi, kuna tollal väga väike saar ei pakkunud piisavalt äraelamisvõimalust. Saarel elati eelkõige kevadtalvel, kui on parim aeg viigreid ja hülgeid küttida.
 Üleminek maaviljelusele toimus Hiiumaal noorema kiviaja lõpus umbes 3000 eKr. Kiviaja lõpuks oli asustus levinud üle kogu Hiiumaa. Nooremal pronksiajal hakati surnuid kivikirstkalmetesse matma ning saarel oli välja kujunenud valdavalt viljelusmajandusest elatav kogukond.
 Rauaajast on Hiiumaalt leitud saarelt põletusmatuseid ning üksikleide, mis viitavad asustuse edasipüsimisele piirkonnas. Saarelt on leitud 11.–12. sajandisse kuuluvad põllujäänused, mis annab alust arvata, et Hiiumaal oli hilisrauaajal asustus ning saare asustus on olnud järjepidev.
 Keskaja alguses oli saar väga hõredasti asustatud, aga asustus püsis. 1228. aastal mainiti saart esmakordselt, kui Saksa kuningas Heinrich VII Hohenstaufen läänistas piiskop Gottfriedile tühja saare, mida nimetatakse Dageidaks. 1254. aastal läänistas piiskop saare kirdeosa Liivi ordule, Käina ümbrus jäi Saare-Lääne piiskopi valdusse. Ordu valdused moodustasid Pühalepa ametkonna, mis allus Maasilinna foogtile. Ordu ala keskuseks rajati Pühalepa mõis, mis hiljem kandis Suuremõisa nime. Sajandi vahetusel rajati gooti stiilis Pühalepa kirik, mis sai Pühalepa kihelkonna kirikuks. Saare-Lääne piiskopi valduste keskuseks kujunes Käina, kuhu ehitati samanimeline kirik. Ametkond paiknes arvatavasti Putkaste mõisas, mis hiljem läänistati.
 14. sajandil tekkis Reigi ümbrusse, Tahkuna poolsaarele ja Kärdla rannarootsi asustus. 16. sajandi alguses mainitakse Valipe kindlustatud mõisa. Tegemist on ühe vähese teadaoleva keskaegse kaitserajatisega Hiiumaal.
 Viimane Saare-Lääne piiskop Johannes V müüs 1559. aastal oma valdused Taani kuningas Frederik II-le. See tähendab, et Hiiumaa lõuna- ja lääneosa läks Taani valitsuse alla. 1561. aastal sõlmis viimane Liivi ordu meister Gotthard Kettler alistumislepingu Poolaga ning likvideeris orduriigi. Endise Maasilinna foogtkonna alad, muuhulgas ka Ida-Hiiumaa, olid 1562. aastani reaalse valdajata. Juba 1562. aastast on teateid, et saare on omandanud Taani. 1563. aastal vallutas Rootsi Taanilt saare ning saar vahetab järgmine kord omanikku alles Põhjasõja käigus. Hiiumaa hakkas Rootsi riigis kuulumaa Haapsalu lossilääni alla.
 Varauusajast 1914. aastani
 1624. aastal sai väljapaistvate teenete eest Rootsi riigile Jakob de la Gardie enda valdusse kolm neljandiku saarest. Samal aastal rajati Kõrgessaare mõis koos Kõrgessaare sadamaga, mille kaudu hakati pidama korrapärast laevaühendust Stockholmiga. 1627. aastal eraldati Pühalepa kihelkonnast Loode-Hiiumaal asuv Reigi kihelkond. De la Gardie valduste põhjal loodi 1628. aastal Haapsalu krahvkond, kuhu kuulus ka Hiiumaa. Samal aastal rajati Hütile de la Gardie eestvedamisel Eesti esimene klaasikoda.
 Peaaegu terve 17. sajandi oli Hiiumaa eravaldus. 1684–1691 toimus saarel mõisate reduktsioon, mille käigus saar riigistati.
 Põhjasõja tulemusena läks Hiiumaa 1710. aastal Vene tsaaririigi koosseisu. Sõja järgselt kuulus saar Eestimaa kubermangu Haapsalu ja Lääne kreisi.
 1712. aastal anti saare riigimaad rendile. 1755. aastal tagastati kolmveerand Hiiumaast De la Gardiede pärandina Stenbockidele. 1755.–1772. aastal ehitati Ebba Margaretha Stenbocki eestvedamisel Suuremõisa mõis. Stenbockid hakkasid Reigi ümbruses elavate vabade rootsi talupoegade koormisi suurendama. See kutsus viimastes esile ägeda vastupanu, mis lõppes sellega, et 1781. aastal küüditati Katariina II käsul üle tuhande hiiurootslase Ukraina.
 1781. aastal omandas Otto Reinhold Ludwig von Ungern-Sternberg Kõrgessaare mõisa ning juba 18. sajandi lõpus kuulus juba peaaegu kogu Hiiumaa Ungern-Sternbergidele. 1829. aastal asutati Ungern-Sternbergide eestvedamisel Suuremõisas kalevivabrik, mis viidi juba järgmisel aastal Kärdlasse. Kärdla kalevivabriku juurde kujunes töölisasula, millest sai Kärdla linn.
 1866. aastal moodustati Käina kihelkonna lõunapoolsele alale Emmaste kihelkond. Emmaste kirik valmis 1867. aastal.
 Talude päriseksostmine puudutas Hiiumaad 19. sajandi viimastel kümnenditel. Mõisarendi talusid säilis kuni Eesti Vabariigi loomiseni.
 1912. aastal hakati Hiiumaale rajama Peeter Suure merekindluse eelpositsiooni. Lõunas Tahkuna poolsaarel ja põhjas Hankos asuvad kaitserajatised pidid takistama Soome lahte sissesõitu. Rannapatareisid rajati Tahkunasse, Sõrule,Hirmustesse ja Lehtmasse. Lehtma ja Tahkuna vahele ehitati kitsarööpmeline raudtee.
 1914. aastast teise nõukogude okupatsioonini
 Tsaariarmee lahkus Hiiumaalt Esimese maailmasõja alguses. Oktoobrist 1917 kuni novembrini 1918 oli saar Saksa okupatsiooni all. Et Saksamaa oli ammu enne seda läinud üle uuele kalendrile, siis tehti ka Hiiumaal ja Saaremaal kalendrireform juba 1917. aasta sügisel.
 Hiiumaa kuulus iseseisvunud Eesti Vabariigis Läänemaa koosseisu. Saarel elas umbes 16 000 inimest. Ainus suurtööstusettevõtte oli Kärdla kalevivabrik umbes 400 töötajaga. Oluline sissetulekuallikas oli purjelaevandus.
 1920. aastal muudeti Kärdla aleviks ja 1938. aastal kolmanda astme linnaks.
 28. septembril 1939 sõlmitud baaside lepingu järgi hakati Hiiumaale, eelkõige Tahkuna poolsaarele, ehitama rannakaitsekindlustusi. 19. oktoobril 1939 saabusid saarele esimesed punaväelased. Pärast 1940. aasta kommunistlikku riigipööret asendati senine omavalitsuslik riigiaparaat uuele võimule ustavate inimestega, suurmajapidamised likvideeriti, vabaturumajandus keelati ning suurtootmisvahendid riigistati. Hiiumaa avamererand suleti ning mere äärde minek keelati. Juunis 1941 küüditati Hiiumaalt üle 200 inimese.
 Saksa vägede operatsioon Siegfried saare vallutamiseks algas 12. oktoobril 1941 meredessandiga Saaremaalt üle Soela väina. Saar langes 21. oktoobril täies ulatuses sakslaste kätte. Enne taganemist põletasid antifašistid Kärdla kalevivabriku.
 1944. aasta suvel ja hilissügisel põgenesid sajad hiidlased uute massiküüditamiste hirmus kalapaatidega Rootsi. 2. oktoobril ründas Punaarmee Hiiumaad. Ööl vastu 3. oktoobrit evakueerisid sakslased kõik üksused ja kogu tehnika Saaremaale. 3. oktoobriks oli saar vallutatud. Pärast saare vallutamist kuulutati kogu saar NSVL kitsendatud liikumisvabadusega piiritsooniks ning jätkati enne sõda alustatud rannakindlustuste ehitamist.
 Teine maailmasõda ei toonud Hiiumaale suuri purustusi, peale Kärdla Kalevivabriku hävis ka Käina kiriku hoone. Ent saare elanikkond vähenes langenute, läände pagenute ja küüditatute näol ligi 15%.
 Teine nõukogude okupatsioon
 1946. aastal eraldati Läänemaast Hiiu maakond. 1950. aastal muudeti Hiiu maakond Hiiumaa rajooniks. 1952. aastal jaotati Eesti NSV kolmeks oblastiks. Hiiumaa kuulus Pärnu oblasti koosseisu. Oblastid kaotati 1953. aastal.
 1947. aastal algas saarel sunniviisiline kollektiviseerimine, mis hoogustus pärast 1949. aasta märtsiküüditamist. Hiiumaalt küüditati vähemalt 286 inimest. 1949. aastal oli saarel 82 kolhoosi, millest oli 1980. aastate keskpaigaks liitmiste tõttu järele jäänud kuus. Tähtsaimaks majandusharuks sai veise- ja seakasvatus. Saarel oli üks kalurikolhoos – Hiiu Kalur, mis andis tööd umbes 1400 inimesele.
 1960. aastate alguses pandi peaaegu kõigisse Hiiumaa kodudesse elekter.
 1989. aastal toimusid Hiiumaa rajooni rahvasaadikute nõukogu valimised esimest korda mitme kandidaadiga. Valitud saadikud otsustasid luua Hiiu maakonna alates 1. jaanuarist 1990.
 Pärast iseseisvuse taastamist
 Pärast Vene sõjaväeosade ja piirivalve lahkumist saart esialgu ei avatud. Kuni 1993. aasta lõpuni pidi saarele pääsemiseks olema saarel välja antud külaliskaart. Hiiumaa ringtee asfalteerimine lõppes 2000. aastal.
 Kultuur
 Muuseumid
 Hiiumaa muuseum avati 1967. aastal Kassaris. Alates 1998. aastast asub riigimuuseumi peahoone Kärdlas Pikas Majas. Muuseum keskendub laiemalt Hiiu maakonna identiteedi, omakultuuri ja vaimse pärandi säilitamisele. Pikas majas asub muuseumi hoidla, raamatukogu ning muuseumitöötajate ametiruumid. Endise Kärdla kalevivabriku direktorite maja ekspositsioon keskendub eelkõige kalevivabriku ja Kärdla linna ajaloole.
 Hiiumaa muuseumil on kolm filiaali: Mihkli talumuuseum, Rudolf Tobiase Majamuuseum ja Kassari ekspositsioonimaja. Mihkli talumuuseum Tahkuna poolsaarel Malvaste külas eksponeerib traditsioonilist Põhja-Hiiumaa taluarhitektuuri tarbevaraga. Rudolf Tobiase Majamuuseum asub Käina lähedal Selja külas. Näitus keskendub helilooja elule ja loomingule. Kassari ekspositsioonimaja Kassari mõisa valitsejamajas eksponeerib Hiiumaa ajalugu kiviajast 1990. aastateni.
 1979 asutati Palade lähedale Soera Talumuuseum, mis näitab külastajatele 19. sajandi Hiiumaale tüüpilist talukompleksi koos tarbevaraga. 1992. aastast tegutseb saarel Vaemla Villavabrik, mis on ühteaegu nii muuseum kui ka töötav villavabrik. Lambavillast valmistatakse lõnga enam kui saja-aastastel masinatel. 1999. aastal rajati Emmaste valda Sõru muuseum, mis keskendub Hiiumaa rannaelu ja meresõidu eksponeerimisele. 2007. aastal asutati Tahkuna poolsaarele Tahkuna külla Hiiumaa militaarmuuseum. Muuseumis tutvustatakse mõlema maailmasõja aegseid Hiiumaa kaitserajatisi, relvastust ja tehnikat.
 Raamatukogud
 Esimene raamatukogu asutati Hiiumaal 1871. aastal, kui Kärdla vallakooli juurde rajati raamatukogu. Enne 1918. aastat tegutsesid raamatukogud Kärdlas, Emmastes, Reigis ja Suuremõisas. Vabariigi ajal asutati raamatukogusid eelkõige seltside juurde. Raamatukogud loodi muuhulgas ka Käinasse ja Hellamaale. 1946. aastal oli saarel 13 külaraamatukogu, see arv püsis enam-vähem stabiilne kogu nõukogude perioodil.
 Tänapäeval on Hiiumaal seitse avalikku raamatukogu: Käinas, Emmastes, Kõrgessaares, Paladel, Hellamaal, Suuremõisas ja Kärdlas. Kärdla raamatukogu on maakonnaraamatukogu, mis juhendab teiste saare raamatukogude tööd. Lisaks avalikele raamatukogudele on pea kõikidel saare koolidel oma raamatukogu.
 Teater
 1998. aastast tegutseb saarel Kärdla Nukuteater, kes mängib eelkõige lasteaedadele ja koolilastele. Harrastusteater korraldab 1999. aastast iga-aastast nukufestivali "Suur sirmik".
 Aasta läbi külastavad saart rändlavastused ja tegutsevad kohalikud harrastusteatrid.
 Kino
 Hiiumaal hakati filme näitama 1913. aastal. Siis avati Kärdla mõisa maadel saare esimene kino, mis oli ühtlasi nii Eesti esimene vabrikukino kui ka paikne maakino.
 Tänapäeval näidatakse filme Kärdla kultuurikeskuses, mis asub linna Keskväljaku kõrval. Kuni 2014. aasta lõpuni puudus Hiiumaal tehnika digifilmide näitamiseks. Seetõttu jõudsid uued filmid saarele sageli arvestatava nihkega. 2014. aasta lõpus paigaldati Kärdla Kultuurikeskusse uus digitaalne kinosüsteem, millega on võimalik näidata ka 3D-filme. Hiiumaa Kino eestvedamisel on filmide saarele jõudmine muutunud senises tunduvalt kiiremaks.
 Muusika
 Hiiumaal korraldatakse eripalgelisi traditsioonilisi muusikafestivale. 1991. aastast toimub Kõpu tuletorni jalamil "Kõpu päikeseloojangumuusika" sari. Saarel korraldatakse kahte kammermuusikafestivali: 1999. aastast Hiiumaa kammermuusika päevi ja 2006. aastast toimub "Hiiumaa homecoming". 2005. aastast toimub "Hiiu folk" ja alates 2008. aastast "Sõru jazz".
 Klassikalist muusikat saab kuulata 2011. aastast Pühalepa kirikus toimuval Pühalepa muusikafestivalil.
 Sport
 Hiiumaal on spordiklubisid koondav MTÜ Hiiumaa Spordiliit, mis on maakonnas tegutsevate spordiklubide maakondlik katusorganisatsioon. Spordiliitu kuulub 28 saarel tegutsevat spordiklubi. Spordiliidu juhatus on viieliikmeline ning selle tööd juhib Anton Kaljula. Klubi tasandil on Hiiumaal esindatud jalgpall, korvpall, võrkpall, sulgpall, tennis, saalihoki, petank, kergejõustik, ujumine, purjetamine, ratsasport, autosport, orienteerumine, kabe, male, bridž, laskesport, laskesuusatamine, matkamine, aeroobika ja mudelism.
 Suuremates asulates saab mugavalt sporti harrastada olemasolevatel spordirajatistel. Emmastes asuvad täismõõtmetes jalgpalli-, korvpalli ja tenniseväljak, kergejõustiku staadion ja spordihall. Käinas asuvad väike jalgpalli-, korvpalli- ja rannavolleväljak, tenniseväljak, kergejõustiku staadion, spordihall koos jõusaaliga, kardirada ning saare ainus ujula. Kärdlas asuvad täismõõtmetes jalgpalli-, korvpalli-, rannavolle- ja tenniseväljakud, kergejõustikuväljak, rulapark ning spordihall koos jõusaaliga, spordihall võrkpalli harrastajatele, jalgpalli kunstmuruväljak (1/4 tavamõõtmetest) ja Hiiu Valla Lasteaia õuealal nn kunstmuruga kaetud puur. Kõrgessaares asuvad korvpalli- ja võrkpalliväljak, kergejõustiku staadion ning spordihall. Paladel asuvad korvpalli- ja rannavolleväljak, kergejõustiku staadion ning spordihall jõusaaliga. Suuremõisas asuvad harrastajatele mõeldud jalgpalli- ja korvpallistaadion ning spordihall koos jõusaaliga. Lisaks asub Kärdla lähedal Linnumäel sise- ja välisratsamaneež, Soo-Oru Tallis samuti väliratsamaneež Nurstes motokrossirada ning Leemetis suusarajad. Pühalepas terviserajad.
 Igal aastal korraldatakse saarel erinevate spordialade meistrivõistlusi. Kevadel toimuvad traditsiooniliselt Kärdla linna jooks ning Kassari jooks. Juuni kuus toimub jaanijooks ning algab terve suve kestev rannavolle karikasari. Augusti alguses toimuvad ratsupäevad. Sügisel algab pool aastat kestev "Isamaalise fitnessi" sari, mis põhineb kaitseväe ja NATO sõduritestidel. Aasta läbi toimuvad orienteerumisneljapäevakud.
 Meedia
 1949. aastal asutati saarel ajaleht Nõukogude Hiiumaa. 1989. aastast kandis leht nime Hiiumaa. Ajaleht ilmus kolm korda nädalas. Hiiumaa lõpetas ilmumise 2004. aastal, kui Hiiu Lehe väljaandja OÜ Saaremaa Raadio ostis ära lehe nime ja kohustused.
 1995–1999 ilmus kord nädalas Hiiu Teataja, mis koondas rubriikidena seni iseseisvalt ilmunud saare omavalitsuste lehed: Emmaste Valla Teataja, Kõrgessaare Valla Teataja, Käina Kuller, Kohvilähker ja Pühalepa Teataja.
 1997. aastal asutati Hiiu Leht, mis on praegu ainus saarel ilmuv ajaleht. Ajaleht ilmub kaks korda nädalas: teisipäeval ja reedel. Hiiu Lehe omanikfirma OÜ Saaremaa Raadio omandas ajalehe Hiiumaa kohustused. Ajalehe peatoimetaja on Harda Roosna.
 Lisaks ilmub omavalitsuse häälekandja Hiiumaa Teataja, mille peatoimetaja on Liina Siniveer ja internetis on uudisteportaalid www.hiiumaa.ee.
 2010–2012 ilmus kord nädalas Hiiu Nädal.
 Transport
 Laevaühendust mandriga peetakse Heltermaa sadama ning Saaremaaga Sõru sadama kaudu. Tuntuimad navigatsioonirajatised on Kõpu, Tahkuna ja Ristna tuletorn.
 Kärdla lennujaamast on lennuühendus Tallinnaga.
 Sobivate jääolude korral saab talviti luua Hiiumaa ja mandri vahele umbes 25 km pikkuse jäätee.
 Esimene Hiiumaa ja mandrivaheline transpordivahend oli purjepaat. Sellega veeti posti ja inimesi.
 19. sajandi lõpus avati Heltermaa-Haapsalu liin, kus reisijaid vedas Hiiumaa mõisnike laevaühingu ostetud aurupaat Progress. Varsti pärast seda osteti Rootsist uus aurulaev, mis kandis samuti nime Progress. Uus laev hakkas Heltermaa-Haapsalu liinil reisijaid peale võtma ka muudelt laevadelt.
 1910. aastal vahetati aurulaev välja Hiiu-Kärdla Kalevivabrikule kuulunud reisi- ja kaubaauriku Grenen vastu. Grenen sõitis liinidel Heltermaa-Haapsalu ja Kärdla-Tallinn.
 Esimese maailmasõja ajal võttis laevaliikluse üle riik. Hiljem rentis riik laevaliiklust ettevõttele Balti Päästeselts. Balti Päästeselts avas aurulaev Greneniga liini Tallinn-Heltermaa-Kuivastu-Virtsu-Laimjala-Kuressaare. Aurulaev Endla läbis Hiiumaad liiniga Tallinn-Kärdla-Kuressaare-Pärnu.
 1930. aastal avas laevaomanik Gustav Sergo Taanist ostetud väikese aurikuga Gustav Hiiumaa liini.
 Vaata ka
 Hiidlased
 Hiiu keel
 Viited
 Kirjandus
 Hiiumaa looduskaitseobjektid. Keskkonnaamet, 2012.
 Kriiska, A., Aegade alguses. 15 kirjutist kaugemast minevikust. Tallinn 2004.
 Põllu, K., Hiiumaa rahvapärane ehituskunst. Tartu: Ilmamaa 2005, lk 20–50.
 Põllo jt, Hiiumaa. Loodus. Aeg. Inimene. Kärdla: Hiiumaa Teabekapital 2015.
 Välislingid
 Hiiumaa info
 Hiiumaa turismiinfo
 Läänemere saared
 Hiiu maakonna saared


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 22000D1214(02)
 Decisión del Comité Mixto del EEE no 72/2000, de 2 de octubre de 2000, por la que se modifica el anexo II (Reglamentaciones técnicas, normas, ensayos y certificación) del Acuerdo EEE
 Diario Oficial n° L 315 de 14/12/2000 p. 0007 - 0008
 Decisión del Comité Mixto del EEEno 72/2000de 2 de octubre de 2000por la que se modifica el anexo II (Reglamentaciones técnicas, normas, ensayos y certificación) del Acuerdo EEEEL COMITÉ MIXTO DEL EEE,Visto el Acuerdo sobre el Espacio Económico Europeo, adaptado por el Protocolo por el que se adapta el Acuerdo sobre el Espacio Económico Europeo, en adelante denominado "el Acuerdo", y, en particular, su artículo 98,Considerando lo siguiente:(1) El anexo II del Acuerdo fue modificado por la Decisión del Comité Mixto del EEE no 50/2000, de 28 de junio de 2000(1).(2) Debe incorporarse al Acuerdo la Directiva 1999/96/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 13 de diciembre de 1999, relativa a la aproximación de las legislaciones de los Estados miembros sobre las medidas que deben adoptarse contra la emisión de gases y partículas contaminantes procedentes de motores diésel destinados a la propulsión de vehículos, y contra la emisión de gases contaminantes procedentes de motores de encendido por chispa alimentados con gas natural o gas licuado del petróleo destinados a la propulsión de vehículos y por la que se modifica la Directiva 88/77/CEE del Consejo(2).(3) Debe incorporarse al Acuerdo la Directiva 1999/98/CE de la Comisión, de 15 de diciembre de 1999, por la que se adapta al progreso técnico la Directiva 96/79/CE del Parlamento Europeo y del Consejo relativa a la protección de los ocupantes de los vehículos de motor en caso de colisión frontal(3).DECIDE:Artículo 1En el punto 44 (Directiva 88/77/CEE del Consejo) del capítulo I del anexo II del Acuerdo, se añadirá el guión siguiente:"- 399 L 0096: Directiva 1999/96/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 13 de diciembre de 1999 (DO L 44 de 16.2.2000, p. 1).".Artículo 2En el punto 45v (Directiva 96/79/CE del Parlamento Europeo y del Consejo) del capítulo I del Anexo II del Acuerdo, se añadirá el texto siguiente:", modificada por:- 399 L 0098: Directiva 1999/98/CE de la Comisión, de 15 de diciembre de 1999 (DO L 9 de 13.1.2000, p. 14).".Artículo 3Los textos de las Directivas 1999/96/CE y 1999/98/CE en lenguas islandesa y noruega, que se publicarán en el Suplemento EEE del Diario Oficial de las Comunidades Europeas, son auténticos.Artículo 4La presente Decisión entrará en vigor el 3 de octubre de 2000, siempre que se hayan efectuado al Comité Mixto del EEE todas las notificaciones establecidas por el apartado 1 del artículo 103 del Acuerdo(4).Artículo 5La presente Decisión se publicará en la sección EEE y en el Suplemento EEE del Diario Oficial de las Comunidades Europeas.Hecho en Bruselas, el 2 de octubre de 2000.Por el Comité Mixto del EEEEl PresidenteG. S. Gunnarsson(1) DO L 237 de 21.9.2000, p. 62.(2) DO L 44 de 16.2.2000, p. 1.(3) DO L 9 de 13.1.2000, p. 14.(4) No se han indicado preceptos constitucionales.


type: caselaw

text:
 30.11.2013
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 C 352/8
 Verzoek om een prejudiciële beslissing ingediend door het Bundesgerichtshof (Duitsland) op 19 september 2013 — Boston Scientific Medizintechnik GmbH/AOK Sachsen-Anhalt
 (Zaak C-503/13)
 2013/C 352/14
 Procestaal: Duits
 Verwijzende rechter
 Bundesgerichtshof
 Partijen in het hoofdgeding
 Eiseres tot Revision: Boston Scientific Medizintechnik GmbH
 Verweerster in Revision: AOK Sachsen-Anhalt
 Prejudiciële vragen
 1)
 Moet artikel 6, lid 1, van richtlijn 85/374/EEG van de Raad van 25 juli 1985 betreffende de onderlinge aanpassing van de wettelijke en bestuursrechtelijke bepalingen der lidstaten inzake de aansprakelijkheid voor producten met gebreken (1) aldus worden uitgelegd dat bij een in het menselijk lichaam geïmplanteerd medisch product (in casu: een pacemaker) reeds dan sprake is van een product met gebreken, wanneer apparaten van dezelfde productgroep een noemenswaardig hoger risico van stilvallen hebben, maar aan het in het concrete geval geïmplanteerde apparaat geen gebrek is vastgesteld?
 2)
 Voor het geval dat vraag 1 bevestigend wordt beantwoord:
 Vormen de kosten van de operatie voor het verwijderen van het product en het implanteren van een andere pacemaker schade veroorzaakt door lichamelijk letsel in de zin van de artikelen 1 en 9, eerste alinea, sub a, van richtlijn 85/374/EEG?
 (1) PB L 210, blz. 29.


text:
Codul de bare este o reprezentare de date codificată (cifrată), destinată a fi citită pe cale optică. Codurile de bare sunt folosite în multe domenii, îndeosebi industriale.
 Un cod de date are aspectul unui șir de bare negre de diverse grosimi pe un fundal alb. În general, fiecare cifră sau literă este reprezentată printr-o combinație de 1 sau mai multe bare. Există mai multe formate (sisteme) de coduri de bare.
 Codurile de bare sunt citite și decodate cu ajutorul unor scanere speciale. Acestea măsoară reflexia luminii, interpretează codurile drept cifre și litere și trimit acestea unui calculator sau altui dispozitiv de gestionare a datelor. Scanerele actuale recunosc mai multe formate.
 Setul de simboluri utilizate este, în general, restrâns (cuprinde de obicei literele, cifrele și câteva semne speciale), dar sistemele de alcătuire (formatele) codurilor de bare sunt foarte variate. Multe coduri de bare constau în bare verticale (paralele cu axa Y), după diverse formate. Lungimea codului de bare (pe axa X) depinde de cantitatea de date ce trebuie reprezentată.
 Toate codurile de bare dispun de un caracter special de start/stop ce permite citirea atât de la stânga la dreapta, cât și de la dreapta la stânga. Prin convenție, caracterul din stânga este considerat caracterul de start și caracterul din dreapta caracterul de stop.
 Codurile de bare au fost introduse deoarece mașinile (calculatoarele) în general nu citesc cu ușurință reprezentarea grafică normală a cifrelor și literelor; pentru aceasta s-a dezvoltat domeniul specializat numit „Recunoașterea optică a caracterelor” (în engleză: Optical Character Recognition, OCR), care încă mai are puncte slabe.
 De-a lungul anilor au fost dezvoltate un însemnat număr de standarde și formate (numite în engleză simbology).
 Istoria codurilor de bare
 În 1932 un grup de studenți de la Universitatea Harvard conduși de Wallace Flint au demarat un proiect destul de îndrăzneț. Produselor le erau anexate puncte de reper din cataloage de produse și erau centralizate într-o bază de date. Codurile de bare, în forma modernă, au început să apară în 1948.
 Bernard Silver, un absolvent al institutului „Drexel Institute of Technology” din Philadelphia, a primit o cerere de dezvoltare a unui sistem automat de identificare a produselor. Silver i-a povestit prietenului său Norman Joseph Woodland despre comanda primită. Woodland avea 27 de ani și era profesor la același institut. Problema l-a fascinat pe Woodland, care a început să lucreze la acest proiect.
 Prima idee a lui Woodland a fost aceea de a folosi un tip de cerneală care sub acțiunea radiațiilor ultraviolete devine strălucitoare. Woodland și Silver au creat un dispozitiv care funcționa, dar sistemul avea probleme cu instabilitatea cernelii, iar tipărirea modelelor era foarte costisitoare. Woodland era convins că ideea lor era bună, astfel că a renunțat la profesorat și s-a mutat în Florida unde avea mai mult timp de lucru.
 La 20 octombrie 1949, Woodland și Silver au publicat o lucrare intitulată „Classifying Apparatus and Method” (Aparat și metodă de clasificat). Inventatorii au descris invenția lor ca fiind „arta de clasificare a produselor pe baza modelelor”.
 Majoritatea codurilor de bare pe care Woodland și Silver le-au descris erau formate dintr-o serie de spirale. În timp ce cei doi le descriau ca simboluri, codurile lor de bare se asemănau foarte mult cu codurile de bare unidimensionale din prezent.
 Sistemul era realizat dintr-un model format din 4 linii albe pe un fundal închis. Prima linie era linia de control, iar celelalte 3 linii erau fixate la distanțe variabile față de prima linie. Informația era codată prin prezența sau absența unei sau mai multor linii. Astfel se puteau realiza identificarea a 7 produse diferite. Prin adăugarea mai multor linii era posibilă distincția între și mai multe produse. La un număr de 10 linii erau posibile 1023 (210-1) de clasificări diferite.
 Modelul de cod de bare, realizat de Woodland și Silver la 7 octombrie 1952, a început să fie folosit ca model general de identificare a produselor.
 Silver a murit în 1962 la vârsta de 38 de ani, înainte de a putea vedea utilizarea codurilor de bare în comerț. În 1992 Woodland a fost distins cu „National Medal of Technology” (Medalia națională a tehnologiei) de către președintele american George H. W. Bush. Nici unul din cei doi nu s-a gândit că invenția lor va deveni o afacere de peste 2.000 de miliarde de dolari.
 Codurile de bare au început să fie folosite în comerț numai după 1966. „National Association of Food Chains” (Asociația națională a lanțurilor alimentare) a comandat unui producător de echipamente electronice realizarea unui echipament care să poată realiza citirea codurilor de bare pentru o evidență și un inventar mult mai rapid al produselor. În 1967 a fost instalat primul cititor de coduri de bare la un magazin din Cincinnati. Codurile de bare erau reprezentate după modelul realizat de Woodland și Silver. Aceste coduri de bare nu erau imprimate direct pe ambalaje ci pe etichete pe care angajații magazinului le lipeau pe produse. Astfel sistemul a fost recunoscut ca un model de automatizare și identificare a produselor și a fost adoptat de toți producătorii și distribuitorii de produse.
 În 1969 aceeași asociație a comandat la compania Logicon dezvoltarea unui sistem pentru industria codurilor de bare. Rezultatele au fost realizarea standardului UGPIC (Universal Grocery Products Identification Code, Codul de identificare universal al produselor alimentare) în vara anului 1970. Trei ani mai târziu, s-a adoptat simbologia UPC pentru identificarea produselor în SUA. A fost implementat de compania IBM și dezvoltat de George Laurer, care a continuat ideea lui Woodland și Silver. La vremea aceea, Woodland era angajat IBM.
 În iunie 1974 primul scaner UPC realizat de NCR Corporation (care se numea pe atunci "National Cash Register Co.") a fost instalat la supermarketul Marsh din Troy, statul Ohio. La 26 iunie 1974 a fost scanat și înregistrat primul produs cu cod de bare. Produsul era un pachet de 10 lame de gumă de mestecat de marca Wrigley. Produsul acesta nu a fost special realizat pentru a fi primul produs scanat, ci pur și simplu a fost o întâmplare. Din păcate istoria nu a păstrat și numele cumpărătorului. Astăzi, pachetul respectiv de gumă de mestecat este expus la „Smithsonian Institution's National Museum of American History”.
 Prima încercare de aplicare în industrie a identificării automate a fost demarată la sfârșitul anilor 1950 de către Asociația Americană a Transportatorilor. În 1967 s-a adoptat un format de cod de bare. Etichetarea mașinilor și instalarea de cititoare a început la 10 octombrie 1967. După 7 ani erau etichetate 95 % din mașini. Din mai multe motive, sistemul nu a putut funcționa și a fost în cele din urmă abandonat (în 1970).
 În 1981, Ministerul Apărării al SUA a adoptat formatul de cod de bare "Code39" în industria militară.
 Cititor de bare
 Codul de bare este o reprezentare de date codificată (cifrată), destinată a fi citită pe cale optică. Codurile de bare sunt folosite în multe domenii, îndeosebi industriale.
 Un cod de date are aspectul unui șir de bare negre de diverse grosimi pe un fundal alb. În general, fiecare cifră sau literă este reprezentată printr-o combinație de 1 sau mai multe bare. Există mai multe formate (sisteme) de coduri de bare.
 Codurile de bare sunt citite și decodate cu ajutorul unor scanere speciale. Acestea măsoară reflexia luminii, interpretează codurile drept cifre și litere și trimit acestea unui calculator sau altui dispozitiv de gestionare a datelor. Scanerele actuale recunosc mai multe formate.
 Setul de simboluri utilizate este, în general, restrâns (cuprinde de obicei literele, cifrele și câteva semne speciale), dar sistemele de alcătuire (formatele) codurilor de bare sunt foarte variate. Multe coduri de bare constau în bare verticale (paralele cu axa Y), după diverse formate. Lungimea codului de bare (pe axa X) depinde de cantitatea de date ce trebuie reprezentată.
 Toate codurile de bare dispun de un caracter special de start/stop ce permite citirea atât de la stânga la dreapta, cât și de la dreapta la stânga. Prin convenție, caracterul din stânga este considerat caracterul de start și caracterul din dreapta caracterul de stop.
 Codurile de bare au fost introduse deoarece mașinile (calculatoarele) în general nu citesc cu ușurință reprezentarea grafică normală a cifrelor și literelor; pentru aceasta s-a dezvoltat domeniul specializat numit „Recunoașterea optică a caracterelor” (în engleză: Optical Character Recognition, OCR), care încă mai are puncte slabe.
 De-a lungul anilor au fost dezvoltate un însemnat număr de standarde și formate (numite în engleză simbology).
 Aplicații
 Simbolistică
 Note
 Coduri