text:
 25.10.2013
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 283/25
 VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1033/2013
 z 24. októbra 2013,
 ktorým sa schvaľuje pentahydrát síranu meďnatého ako existujúca účinná látka na použitie v biocídnych výrobkoch typu 2
 (Text s významom pre EHP)
 EURÓPSKA KOMISIA,
 so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
 so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 528/2012 z 22. mája 2012 o sprístupňovaní biocídnych výrobkov na trhu a ich používaní (1), a najmä na jeho článok 89 ods. 1 tretí pododsek,
 keďže:
 (1)
 Nariadením Komisie (ES) č. 1451/2007 (2) sa stanovuje zoznam účinných látok, ktoré sa majú posúdiť na účely ich prípadného zaradenia do prílohy I, IA alebo IB k smernici Európskeho parlamentu a Rady 98/8/ES (3). Tento zoznam zahŕňa aj síran meďnatý.
 (2)
 Síran meďnatý bol v súlade s článkom 11 ods. 2 smernice 98/8/ES hodnotený z hľadiska jeho použitia vo výrobkoch typu 2 – dezinfekčné prostriedky pre súkromnú oblasť a oblasť verejného zdravia a iné biocídne výrobky – tak, ako sa vymedzuje v prílohe V k uvedenej smernici, čo zodpovedá výrobkom typu 2 vymedzeným v prílohe V k nariadeniu (EÚ) č. 528/2012.
 (3)
 Z údajov predložených na účely hodnotenia bolo možné vyvodiť závery iba v prípade určitej formy síranu meďnatého, a to pentahydrátu síranu meďnatého (CAS č. 7758-99-8). Z hodnotenia nebolo možné vyvodiť závery týkajúce sa ktorejkoľvek inej látky zo spomínaného zoznamu účinných látok v nariadení (ES) č. 1451/2007, ktorá zodpovedá definícii síranu meďnatého (CAS č. 7758-99-7). Preto by sa toto povolenie malo týkať len pentahydrátu síranu meďnatého.
 (4)
 Za spravodajský štát bolo určené Francúzsko, ktoré v súlade s článkom 14 ods. 4 a 6 nariadenia (ES) č. 1451/2007 predložilo 5. apríla 2011 Komisii správu príslušného orgánu spolu s odporúčaním.
 (5)
 Členské štáty a Komisia uvedenú správu príslušného orgánu preskúmali. V súlade s článkom 15 ods. 4 nariadenia (ES) č. 1451/2007 sa výsledky preskúmania stali na zasadnutí Stáleho výboru pre biocídne výrobky 27. septembra 2013 súčasťou hodnotiacej správy.
 (6)
 Z uvedenej správy vyplýva, že v prípade biocídnych výrobkov používaných v kategórii výrobkov typu 2 a obsahujúcich pentahydrát síranu meďnatého je možné predpokladať splnenie požiadaviek stanovených v článku 5 smernice 98/8/ES.
 (7)
 Preto je vhodné schváliť pentahydrát síranu meďnatého na používanie v biocídnych výrobkoch typu 2.
 (8)
 Keďže hodnotenie sa netýkalo nanomateriálov, schválenie by sa v súlade s článkom 4 ods. 4 nariadenia (EÚ) č. 528/2012 nemalo na tieto materiály vzťahovať.
 (9)
 Pred schválením účinnej látky by sa mala poskytnúť primeraná lehota, v ktorej by sa členské štáty, zainteresované strany a v prípade potreby i Komisia mohli pripraviť na splnenie nových požiadaviek vyplývajúcich zo schválenia.
 (10)
 Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Stáleho výboru pre biocídne výrobky,
 PRIJALA TOTO NARIADENIE:
 Článok 1
 Pentahydrát síranu meďnatého sa schvaľuje ako účinná látka na použitie v biocídnych výrobkoch typu 2, pričom platia špecifikácie a podmienky uvedené v prílohe.
 Článok 2
 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
 Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
 V Bruseli 24. októbra 2013
 Za Komisiu
 predseda
 José Manuel BARROSO
 (1) Ú. v. EÚ L 167, 27.6.2012, s. 1.
 (2) Nariadenie Komisie (ES) č. 1451/2007 zo 4. decembra 2007 o druhej fáze desaťročného pracovného programu uvedeného v článku 16 ods. 2 smernice Európskeho parlamentu a Rady 98/8/ES o uvádzaní biocídnych výrobkov na trh (Ú. v. EÚ L 325, 11.12.2007, s. 3).
 (3) Smernica Európskeho parlamentu a Rady 98/8/ES zo 16. februára 1998 o uvádzaní biocídnych výrobkov na trh (Ú. v. ES L 123, 24.4.1998, s. 1).
 PRÍLOHA
 Bežný názov
 Názov IUPAC
 Identifikačné čísla
 Minimálny stupeň čistoty aktívnej látky (1)
 Dátum schválenia
 Dátum skončenia platnosti schválenia
 Typ výrobku
 Osobitné podmienky (2)
 Pentahydrát síranu meďnatého
 Názov IUPAC: Pentahydrát síranu meďnatého
 ES č. 231-847-6 (3)
 CAS č.: 7758-99-8
 999 g/kg
 1. júl 2015
 30. jún 2025
 2
 V rámci hodnotenia výrobku sa osobitná pozornosť venuje expozíciám, rizikám a účinnosti v súvislosti s každým použitím, na ktoré sa vzťahuje žiadosť o schválenie, ktoré však nie sú predmetom hodnotenia rizika na úrovni Únie spojeného s účinnou látkou.
 Udeľovanie schválení podlieha tejto podmienke:
 Pre priemyselných alebo profesionálnych používateľov sa musia zaviesť bezpečné prevádzkové postupy a primerané organizačné opatrenia. Ak nie je možné znížiť expozíciu na prijateľnú úroveň iným spôsobom, výrobky sa musia používať s vhodnými osobnými ochrannými prostriedkami.
 (1) Čistota uvedená v tomto stĺpci predstavuje minimálny stupeň čistoty účinnej látky použitej na hodnotenie podľa článku 8 nariadenia (EÚ) č. 528/2012. Účinná látka vo výrobku uvádzanom na trh sa môže vyznačovať rovnakou alebo inou čistotou, ak bola preukázaná jej technická rovnocennosť s hodnotenou účinnou látkou.
 (2) V záujme uplatňovania spoločných zásad uvedených v prílohe VI k nariadeniu (EÚ) č. 528/2012, sú obsah a závery hodnotiacich správ uvedené na webovej lokalite Komisie: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm
 (3) Toto číslo ES platí len pre pentahydrát síranu meďnatého


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 18.9.2017
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 C 309/10
 Sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja (Ir-Raba’ Awla) tas-26 ta’ Lulju 2017 (talba għal deċiżjoni preliminari ta’ Korkein oikeus – il-Finlandja) – Hannele Hälvä, Sari Naukkarinen, Pirjo Paajanen, Satu Piik vs SOS-Lapsikylä ry
 (Kawża C-175/16) (1)
 (Rinviju għal deċiżjoni preliminari - Direttiva 2003/88/KE - Artikolu 17 - Protezzjoni tas-sigurtà u tas-saħħa tal-ħaddiema - Organizzazzjoni tal-ħin tax-xogħol - Kumpensi addizzjonali - Assoċjazzjoni ta’ protezzjoni tat-tfal - “Ġenituri ta’ villaġġi tat-tfal” - Assenza temporanja ta’ “ġenituri” prinċipali - Ħaddiema impjegati bħala “ġenituri” sostituti - Kunċett)
 (2017/C 309/12)
 Lingwa tal-kawża: il-Finlandiż
 Qorti tar-rinviju
 Korkein oikeus
 Partijiet fil-kawża prinċipali
 Rikorrenti: Hannele Hälvä, Sari Naukkarinen, Pirjo Paajanen, Satu Piik
 Konvenut: SOS-Lapsikylä ry
 Dispożittiv
 L-Artikolu 17(1) tad-Direttiva 2003/88/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill, tal-4 ta’ Novembru 2003, li tikkonċerna ċerti aspetti tal-organizzazzjoni tal-ħin tax-xogħol, għandu jiġi interpretat fis-sens li ma jistax japplika għal attività bi ħlas, bħal dik inkwistjoni fil-kawża prinċipali, li tikkonsisti fit-teħid ta’ responsabbiltà tat-tfal fil-kundizzjonijiet ta’ ambjent tal-familja, bis-sostituzzjoni tal-persuna inkarigata, prinċipalment, minn din il-missjoni, meta ma jkunx stabbilit li t-tul ta’ ħin tax-xogħol, fl-intier tiegħu, ma jkunx imkejjel jew predeterminat jew jista’ jkun determinat mill-ħaddiem innifsu, fatt li għandu jkun ivverifikat mill-qorti tar-rinviju.
 (1) ĠU C 191, 30.05.2016.


type: other

text:
Podozrivý z brutálnej vraždy strážnika je na slobode - domov.sme.sk
 3. aug 2011 o 20:12 TASR
 Súdy opäť pustili na slobodu človeka podozrivého z násilného zločinu.
 BRATISLAVA. Hlavného aktéra v kauze brutálnej krvavej vraždy strážnika bezpečnostnej služby Viliama K., ktorá sa odohrala pred takmer štyrmi rokmi v priestore jednej firmy v Stupave a v ktorej Okresný súd Bratislava 1 už dva razy odsúdil na doživotný trest a vysoké tresty odňatia slobody vo výške 24 a 21 rokov trojicu páchateľov, prepustili na slobodu.
 Okresný súd Bratislava 1 už 18. júla prepustil hlavného obžalovaného Tibora P. na slobodu, nakoľko mu uplnynula maximálna dĺžka väzby v zmysle Trestného poriadku.
 Hlavné pojednávanie v tejto krvavej kauze bude na Okresnom súde Bratislava 1 vytýčené až po rozhodnutí o námietke zaujatosti, ktorú v tejto veci podal iný z trojice obžalovaných voči iným sudcom nižšieho súdu. TASR to dnes potvrdil hovorca Krajského súdu (KS)v Bratislave Pavol Adamčiak.
 Kauzu brutálnej vraždy strážnika bezpečnostnej služby Viliama K., sa vrátila na Okresný súd Bratislava 1 v druhej polovici októbra už po druhý raz. Odvolací KS v Bratislave vtedy pre porušenie viacerých procesnoprávnych a iných ustanovení vrátil prípad už po druhý raz Okresnému súdu Bratislava 1 (OS 1) naspäť, aby vec opätovne prejednal a rozhodol v nej.
 "Krajský súd v Bratislave uznesením dňa 13. októbra na neverejnom zasadnutí rozhodol tak, že v poradí druhý rozsudok OS Bratislava 1 zo dňa 22. júna zrušil a vec vrátil súdu prvého stupňa, aby opätovne vec prejednal a rozhodol. Dôvodom rozhodnutia odvolacieho súdu je porušenie viacerých hmotnoprávnych i procesnoprávnych ustanovení Trestného poriadku, ktoré musí súd prvého stupňa v novom konaní odstrániť.
 Presný a úplný výpočet pochybení súdu prvého stupňa sa bude nachádzať v písomnom vyhotovení uznesenia odvolacieho súdu," odpovedal vtedy na otázku TASR hovorca Adamčiak.
 Na doživotný trest odňatia slobody odsúdil 22. júna tohto roku opätovne trojčlenný senát OS 1 obžalovaného Tibora P., keď ho uznal za vinného z brutálnej vraždy spomínaného strážnika Viliama K. Súd spolupáchateľov Petra G. a Milana S. opakovane, ako v novembri 2009, odsúdil na vysoké tresty odňatia slobody vo výške 24 a 21 rokov.
 Trojica, z ktorej prví dvaja obžalovaní boli v minulosti tri až šesť ráz trestaní, si svoj trest mala odpykať v ústave s maximálnym stupňom stráženia. Júnový verdikt však stále ešte nebol právoplatný a bolo možné sa voči nemu odvolať v zákonnej lehote na KS v Bratislave.
 Všetci traja sa už vtedy odvolali nielen voči výške trestu, ale aj voči právnej kvalifikácii. "Trošku som spokojnejšia, až na to, že ich musím stále stretávať," povedala vtedy pre TASR matka 55-ročného zavraždeného strážnika na margo rozsudku a toho, že sa trojica odvolala a kauzu bude teda ešte musieť pojednávať KS.
 18. dec 2008, o 10:24 Nemocnica v Malackách pomáha hendikepovaným deťom


text:
Sisällysluettelo. Puheenjohtajan ja kirjoittajan terveiset lukijalle s.3 I VAIHE 50-LUKU - PDF
 Sisällysluettelo. Puheenjohtajan ja kirjoittajan terveiset lukijalle s.3 I VAIHE 50-LUKU
 Download "Sisällysluettelo. Puheenjohtajan ja kirjoittajan terveiset lukijalle s.3 I VAIHE 50-LUKU"
 1 2 Sisällysluettelo Puheenjohtajan ja kirjoittajan terveiset lukijalle s.3 I VAIHE 50-LUKU 1950-luvun Suomesta ja suomalaisista s.4 Moottoripyörien vuosikymmen s.4 Moottoriurheilu valtaa Suomen s.5 Haminan moottorikerho perustetaan s.5 Moottorikerhon ensimmäiset askeleet s.6 Ensimmäiset maarata-ajot s.7 Ensimmäiset scramble ajot s.8 Kilpakoneista ja varusteista s.9 Jäärata-ajot Savilahdella s.9 Kerhotoiminta hiipuu s.10 II VAIHE 70-LUKU 70-luku oli muutosten aikaa moottoripyöräilyssä s.11 Pyöräkärpänen pörähtää Haminaan s.12 Haminan moottorikerhon toinen käynnistys s.12 Perustava kokous s.12 Kerhotoimintaa s.13 Kerholaisten toimintaa s.14 Kerhotoiminnan hiipuminen s.16 III VAIHE 80-LUVUSTA TÄHÄN PÄIVÄÄN Kipinä syttyy s.17 Järjestäytymiskokous s.18 Motocrossrata ja kilpailut s.18 Kerhoelämä ei ollut pelkkää crossia s.20 Lyhyen enduroradan lyhyt historia s.20 Kerhotilat s.21 Kerhon oma kokoontumisajo Syysahdistus s.24 Valokuvat kertovat s.25 Lähdeluettelo ja puheenjohtajat s.273 Lukijalle Hienointa moottoripyöräharrastuksessa on sen monipuolisuus. Moottoriurheilun oltua aikanaan avaintekijä kerhotoiminnan käynnistämiselle on painopiste nykyisin matkamoottoripyöräilyssä. Tulevaisuudessa toivoisin enemmän aktiivisia crossi-, enduro- ja veteraanipyöräharrastajia luomaan toimintaa ja tuomaan lisäväriä ennestäänkin värikkääseen joukkoon. Pidän tärkeänä toimivia kerhotiloja. Ne tarjoavat kerholaisille pyörien huoltamisen ja talvisäilytyksen lisäksi puitteet kokoontua säännöllisesti tapaamaan toisiaan ja suunnittelemaan yhteisiä retkiä. Moottoripyöräilyn parissa olen kokenut elämäni parhaat hetket, fiilikset ja tavannut aidoimmat ihmiset, parhaat ystävät. Pyöräreissuilla koetut tunteet ja tapahtumat tekevät elämästä elämisen arvoisen, ne säilyvät muistoissa ikuisesti. Kaikki muu tulee ja menee Kymmenen vuotta sitten vielä kyseltiin milloin vaihtaisin pyörää, enää ei kukaan kysele. Uskollinen sotaratsuni on luottamukseni ansainnut - sehän on tärkeintä elämässä ja moottoripyöräilyssä. Haminan seudun moottorikerhon puheenjohtaja Antti Parkko perustettiin Haminan moottorikerho. Perustamisen jälkeen kerhotoiminnassa on ollut kolme aktiivista ja kaksi taantumuksen vaihetta. 60-luvulla ja 70-luvun loppupuolella kerho oli käytännössä kuollut. Nyt elämme kolmatta aktiivivaihetta, joka on jatkunut jo yli 20 vuotta. 50-vuotta on pitkä aika yhdistyshistoriaa. Mielestäni se on juhlimisen ja muistelemisen arvoinen. Juhlavuosi 2002 on ollut aktiivisen toiminnan vuosi. Kerhomme kunniakasta taivalta on juhlittu vappuna Bastionissa ja elokuussa s/s Hyökylllä vietetyissä 50- vuotisjuhlissa. Juhlavuoden viimeisenä teematapahtumana on tämän lyhyen historiikin julkaisu. Syksyllä 2001 päähäni pälkähti ajatus kirjoittaa kerhon historiikki. Kevään 2002 vuosikokouksessa kerroin ideani julki, sain sille kannatusta ja otin tehtävän vastaan. Lopputalven kylminä kuukausina kirjoitin 50-luvun osuuden. Ajokauden alettua jatkoin 70- luvun osuudella ja syksyn kuluessa siirryin 80-luvulle. Vihdoin lokakuussa kirjoitan tätä viimeistä lukua. Historiikki käsittelee kerhon vaiheet viiden vuosikymmenen ajalta. Aina ennen kerhotoiminnan aktiivivaihetta olen pyrkinyt selvittämään syitä jotka käynnistivät kerhotoiminnan. Samoin olen pyrkinyt luotaamaan toiminnan loppumiseen johtavia syitä. Kerhotoiminnasta olen pyrkinyt kertomaan tärkeimmät tapahtumat. Muistoja en ole paperille edes yrittänyt laittaa. Toivottavasti ne heräävät lukemisen myötä. Kirjoitukset perustuvat suunnilleen yhtä paljon haastatteluihin ja asiakirjalähteisiin. Suurin haaste oli kerätä tietoa 50-luvun tapahtumista. Onneksi löysin oikeat ihmiset ja sain kuin sainkin mielestäni riittävät tiedot. Niin 70-luvun lyhyestä kerhohistoriasta kuin 82-alkaneesta taipaleesta oli paljon helpompi kerätä tietoa. Tietäjiä ja asioiden tuntijoita löytyy nykyisten kerhoaktiivien riveistä. Kiitokset kaikille niille, joita olen saanut vaivata haastatteluilla. Kiitos Tiina Holannille, joka oli apuna haastattelujen tekemisessä. Kiitos Tiina Hyvöselle, joka on auttanut työn tekemisessä monella tapaa. Historiikin kirjoittaja Jukka Saarela 34 I VAIHE 50-LUKU 1950-luvun Suomesta ja suomalaisista 1952 oli erittäin merkityksellinen vuosi suomalaisille. Kansainvälistä huomiota saatiin Helsingin olympialaisista ja maailman kauneimmasta naisesta, Armi Kuuselasta. Sotakorvaukset saatiin maksettua ja päästiin Coca- Colan makuun. Sota-aikojen jälkeinen rakentaminen ja teollistuminen muutti yhteiskuntaa. Ihmisiä muutti kaupunkeihin, mutta maaseutu pysyi vielä asuttuna ja hoidettuna. Suomi kehittyi ja kasvoi kovaa vauhtia. Tämä kehitys loi pohjaa nykyiselle hyvinvointivaltiollemme. Moottoripyörien vuosikymmen Ennen sotia ja sotien aikaan Suomeen hankitut autot oli valjastettu kenttäarmeijan käyttöön. 50- luvun autokanta oli erittäin heikkokuntoista ja autoja oli hyvin vähän. Autoja myytiin pääasiassa isoihin kaupunkeihin, muualle autojen myyntiä jopa säännösteltiin. Koska autoja ei ollut, kansa kulki moottoripyörillä. 50-luvulla myytiin paljon moottoripyöriä, joita oli helpompi saada maahan kuin autoja. Yleisimpiä merkkejä olivat tsekkoslovakialainen Jawa, neuvostoliittolainen IC, itäsaksalainen EMW, länsisaksalainen BMW ja brittiläiset Ariel, Triumph, Royal Endfield sekä BSA. Moottoripyörästä tuli kulkuväline, jolla ajettiin arjet ja pyhät. Moottoripyörällä ajettiin työmatkat, käytiin kaupassa, kierrettiin toria ja matkattiin tansseihin. Pyörällä ajettiin kesät talvet, huonoilla teillä ja huonoissa varustuksissa. Varustukset olivat varmasti parasta mitä tuohon aikaan sai, mutta kaukana meidän gore-tex puvuistamme ja lasikuitu kypäristämme. Moottoripyörät olivat edullisia. Tavallinen työläinen pystyi säästämään vuodessa moottoripyörän hinnan. Uudet pyörät maksoivat silloista markkaa, eli noin euroa. Uusi Jawa, vuosimallia 1951, maksoi mk, eli 1780 euroa. Monesti hinta ei ollut hankinnan ratkaiseva tekijä, vaan se ettei autoja saanut mistään. Haminassa moottoripyöriä myytiin mm. Illi & Nikusen liikkeessä, josta löytyi myös korjaamo. Myös autoliikkeissä oli pyöriä myynnissä. E.Villi, Eero Seppälä ja K.Perilä. Kuva otettu 1954 nykyisen torin paikalla, missä oli silloin pallokenttä. Takana näkyvä rakennus on yhteiskoulu, eli Torinvarren koulu. Moottoripyöräkortin hankkiminen oli paljon helpompaa kuin nykyään. Ajo-opettelu liikenteessä tapahtui opetteluluvalla. Ajokorttiin ei vaadittu tarkastusta, eli inssiä, vaan opetteluluvan jälkeen piti suorittaa kirjallinen koe. Haminalaiset tekivät kirjallisensa yleensä Kotkan katsastuskonttorilla. Ajovarusteet sai hankittua tavallisista kaupoista. Motoristeille oli myynnissä nahkatakkeja, -housuja ja ajohansikkaita. Päässä oli yleensä lippalakki, kypäriä käytettiin vain kilpailuissa. Lumikelejä varten jalkoihin saattoi laittaa lyhyet sukset. Tuulta vastaan asennettiin muovinen tuulisuoja ja jalkojen eteen peltinen suoja. Talvella kenkien lämpöeristystä parannettiin laittamalla sanomalehteä kenkään. Jawa oli yleisin moottoripyörä 50-luvulla. 45 Ilmoitus on julkaistu Hamina lehdessä Moottoriurheilu valtaa Suomen 50-luvun merkittävin moottoriurheilu tapahtuma oli Eläintarhan ajot. Helsingin katurataa kierrettiin autoilla ja moottoripyörillä. Ulkomaiset kilpailijat mittasivat omien ajajiemme ja heidän kalustonsa kilpailukyvyn. Suuri yleisö pääsi nauttimaan vauhdista ja jännityksestä. Suomessa järjestettiin muutamia moottoripyöräkilpailuja jo ennen sotia, 30-luvulla. Kilpailut yleistyivät kuitenkin vasta 50-luvulla. TTajoja järjestettiin vain Helsingissä ja muutamassa muussa kaupungissa, mutta maarataajoja, speedwaytä ja jäärata-ajoa näki lähes joka pitäjässä. Maarata-ajoon tarvittiin vain ravirata ja moottoripyörät. Maarata-ajoista tulikin varsin yleisiä ja suosittuja, sillä ravirata löytyi lähes jokaisesta pitäjästä ja tavallinen moottoripyörä kelpasi luettelokoneluokkaan. Myös speedway- ja jäärata-ajoja järjestettiin useilla paikkakunnilla, mutta ne eivät olleet läheskään yhtä suosittuja kuin maarata-ajot. Speedwayta varten piti olla oma rata ja omat pyörät. Jääradanhan voi kyllä aurata jokaiselle järvelle, mutta jääratarenkaiden pula karsi osallistujia. Haminan moottorikerho perustetaan Moottoriurheilu kiinnosti myös haminalaisia. Jo vuoden 51 aikana alkoi moottorihenkisten ihmisten keskuudessa viritä ajatus moottoripyöräkilpailujen järjestämisestä. Koska yksityinen henkilö ei voinut saada lupaa järjestää kilpailuja, päätettiin perustaa moottorikerho. Moottorikerhon toimintaa oli hahmoteltu jo ennen perustavaa kokousta. Toiminnan suuntalinjojen asettamiseen osallistui noin 20 henkilöä. Tärkein toimintamuoto tulisi olemaan kilpailujen järjestäminen sekä autoille että moottoripyörille. Perustava kokous pidettiin Kino- Helon kiinteistössä, eli raittiustalon huoneistossa, kuten perustavan kokouksen pöytäkirjassa mainitaan. Kokoukseen osallistui 42 jäsentä, jota voidaan pitää isona määränä. Kokous valitsi kerhon ensimmäiseksi puheenjohtajaksi ylikonstaapeli Otto Piipposen. Otto oli toiminut poliisina jo ennen sotia. Sotien aikana, Yhdistyksen ensimmäinen puheenjohtaja, ylikonstaapeli Otto Piipponen. evakuointien yhteydessä hän siirtyi Kouvolaan, josta myöhemmin Haminaan. Hän oli mukana useassa yhdistyksessä ja niiden perustamisessa. Moottoripyöräharrastus oli enemmän virkaluonteista, sillä hänen virka-ajoneuvonaan toimi sivuvaunulla varustettu Harley-Davidson. Varapuheenjohtajana aloitti liikkeenhoitaja Aimo Salmensaari, sihteeriksi valittiin tarkastaja Tauno Kakko ja rahastonhoitajaksi myymälänhoitaja Pekka Parikka. Hallituksen muiksi jäseniksi valittiin liikennöitsijä Henry Niemi, autoilija Olavi Piipponen, liikeapulainen Matti Tilli, herra Hannes Tuunanen ja hienomekaanikko Pauli Penttinen. Kerhoon muodostettiin neljä jaostoa ja valittiin kerhomestari. Liikenne-, matkailu-, kilpailu- ja venejaostoon kuului puheenjohtaja sekä neljä jäsentä. Kerhomestarin ja jaostojen nimeäminen pohjautui muista kerhoista otettuun malliin. Koska kerholla ei ollut omia kerhotiloja, kerhomestarin tehtävät olivat varsin vähäiset. Jaostojen lisäksi valittiin huvitoimikunta, joka järjesti mm. ohjelmallisia iltamia. Kerhon säännöt oli laadittu ennen kokousta, kokoonkutsuvan toimikunnan toimesta. Säännöt pohjautuivat Suomen Moottoriliiton malliin. Sääntöjä muokattiin naapuripitäjien moottorikerhoilta saatujen vinkkien mukaan. Säännöt hyväksyttiin perustavassa kokouksessa, kuten myös kerhon nimi, Haminan Moottorikerho ry. Kerhosta käytettiin lyhennettä Ham MK. 56 Moottorikerhon ensimmäiset askeleet Tuohon aikaan ei ollut mitään kerhopaitoja tai vastaavia, mutta moottorikerholaiset pitivät Suomen Moottoriliiton lakki- ja rintamerkkejä. Kesäkuuhun mennessä kerho oli tilannut 60 rinta- ja 30 lakkimerkkiä, mikä osaltaan kertoo jäsenmäärän kasvusta. Säilyneistä jäsenlistoista vanhin on vuodelta 1954, jonka mukaan silloinen jäsenmäärä oli 113. Jäsenmäärä lähestyi jo ensimmäisenä kesänä sataa, sillä kerho hankki alusta alkaen paljon kannatusjäseniä. Moottorikerho järjesti tiistaisin Hevoshaan raviradalla ajoharjoituksia. Niiden tarkoitus oli valmentaa oman kerhon kuljettajat tuleviin kilpailuihin. Hamina lehdessä julkaistiin kirjoitus Paukkuvan Jawan takaistuimella Haminan raviradalla. Toimittaja oli seuraamassa harjoitusajoja, joissa hän haastatteli myös seuran puheenjohtajaa, Otto Piipposta. Piipponen kertoi harjoituksiin osallistuvan yleensä kymmenisen moottoripyörää ja viitisen autoa. Ajajat olivat sekä Haminasta että naapuripitäjistä. Naapuripitäjistä löytyi kokeneempia kuljettajia, joilla oli myös kisapyöriä. Näissä harjoituksissa tehtiin myös uusi rataennätys. Kymiläinen A. Toivonen ajoi 1000 metrin radan aikaan 44,5 s, eli keskinopeus oli vähän yli 80 km/h. Toivosen ennätys syntyi JAP-merkkisellä brittipyörällä. Haminan moottorikerhon kuljettajista 50 sekunnin rajan alittivat Olavi Piipponen (Royal Endfield), Eero Seppälä (Jawa) sekä Harri Hartikainen (Royal Endfield). Moottoripyörien jälkeen radalla kiersivät autot. Autoista nopeimpia oli Olavi Piipposen Austin. Kuljettajat kertoivat radan olevan muuten hyvä, mutta kaarteet olivat liian pehmeät ja kuoppaiset. Ensimmäisen kevään toimintaan kuuluivat myös moottoriluennot ja matka Eläintarhan ajoihin. Moottoriluennot järjestettiin Esson huoltoasemalla. Luennoilla opiskeltiin sekä autojen että moottoripyörien tekniikkaa. Eläintarhan ajoihin matkattiin Henry Niemen linja-autolla. Auton 40 paikkaa olivat aina täynnä. Koska kerholla ei ollut omia tiloja, kokoukset ja kokoontumiset järjestettiin yleensä julkisissa paikoissa. Yleisimpiä kokoontumispaikkoja olivat autoliike Vaaramaa & Pojat, ravintola Ympyrän kabinetti ja ravintola Vallinsarvi. Yleisiä kokouksia oli vain kerran vuodessa, mutta hallitus ja jaostot kokoontuivat useammin. Yleensä nämä kokoukset liittyivät kilpailujen järjestelyihin. Hevoshaan maarata-ajot 53. Moottorikerhon JAP-maaratapyörää ajamassa Eero Seppälä. Huomaa kisavarustukseen kuuluvat tukivyö, nahkapuku ja sisäkurvin puoleisen saappaan pohjaan kiinnitettävä rautapohja. 67 Kilpakoneiden lähtö ensimmäisissä Haminan vauhtiajoissa. Ensimmäiset maarata-ajot Perustava kokous oli valtuuttanut hallituksen vastaamaan kilpailujen järjestelyistä. Ensimmäiset maarata-ajot, nimeltään I Haminan vauhtiajot, järjestettiin Hevoshaan raviradalla. Rata sijaitsi Meltin kaupunginosassa. Nykyään raviradan paikalla on jalkapallokenttä, ja kahvilana toiminut Marttaliiton rakennus, Marttala, on purettu. Kisoja mainostettiin useissa Etelä-Suomen sanomalehdissä, Haminan ja naapuripitäjien ilmoitustauluilla sekä ääniautolla. Ääniautona toimi henkilöauto, jonka katolle oli asennettu kovaääninen. Auto kiersi pitäjän kylät ja apukuljettaja mainosti kisoja. Mainonta onnistui hyvin, sillä katsojia kertyi lähes Kilpailussa ajettiin moottoripyörillä neljässä ja autoilla kahdessa luokassa. Moottoripyörien luokat jaettiin kilpa- ja luettelokoneisiin. Kilpakoneet olivat rakenteeltaan speedwaypyöriä, joissa on kaksi vaihdetta ja jarrut. Kilpakoneet kiihtyivät km/h 5-7 sekunnissa ja raviradan suorilla nopeudet nousivat yli 100 kilometriin tunnissa. Luettelokoneet olivat vakiopyöriä, jotka jaettiin kuutiotilavuuden mukaan kolmeen alaluokkaan. Luettelokoneiden A-luokka oli alle 250 kuutioisille, B-luokka alle 350 kuutioisille ja C-luokka alle 500 kuutioisille. Luettelokoneiden virittämisessä ainoastaan kuutiotilavuuden muuttaminen oli kiellettyä. Autot jaettiin hevosvoimien mukaan kahteen luokkaa, yli ja alle 60 hv. Kilpailussa ajettiin viisi kertaa 1000 metrin pituisen raviradan ympäri. I Haminan vauhtiajoihin osallistui noin 40 moottoripyörää ja 10 autoa. Kilpailun nimekkäimmät kuljettajat olivat Loivaranta ja Romppainen. Molemmat olivat menestyneet kilpailuissa ympäri Suomen. Romppaisella oli epäonnea, mutta Loivaranta voitti kilpakoneiden luokan. Hän ajoi JAP merkkisellä maaratapyörällään päivän nopeimman ajan, 3 min 11,6 s. Autot ajoivat moottoripyörien jälkeen ja lehdessä julkaistun kisajutun mukaan niiden meno oli huomattavasti laimeampaa. Kilpailut onnistuivat hyvin. Kerholaiset vastasivat kaikista muista kisajärjestelyistä, paitsi kahviosta, josta huolehtivat Haminan Martat. Marttalassa myytiin limonadia, kahvia ja jäätelöä. Näistä kisoista alkoi haminalainen moottoriurheilu. 78 Kilpakoneiden lähtö ensimmäisissä Haminan vauhtiajoissa. Scramble kilpailut. Ensimmäiset scramble ajot Suosiota saavuttaneiden maarata-ajojen jälkeen päätti moottorikerho järjestää maastoeli scramble ajot. Maastoajoja mainostettiin Suomen suurimmiksi ja niihin tulisi osallistumaan kaikki maamme parhaat kuljettaja, myös Scramble-Johannson. Ensimmäiset Scramble ajot järjestettiin m pitkä rata kulki Kirkkojärven rannalla, varuskunnan valleilla. Radan tekivät vaativaksi korkeuserot, suorien lyhyys ja muutamat hyppyrit. Rata oli sekoitus motocrossia ja enduroa. Kilpailuun osallistui 64 kuljettajaa, katsojia oli Moottoripyörät oli jaettu kuutiotilavuuden mukaan kolmeen luokkaan, alle 150, alle 250 ja yli 250 kuutiota. Pyörät olivat pääosin tavallisia moottoripyöriä, eli luettelokoneita. Joillakin merkeillä oli maastoajoon tarkoitettuja malleja, joissa pakoputki oli siirretty ylös ja joustovaraa lisätty. Näitä scramble pyöriä oli vain harvoilla ajajilla, kuten Johannsonilla. Kilpailupäivä alkoi harjoitusajolla, jossa haminalainen Kaarlo Villi ajoi lähes samoja aikoja kuin Scramble-Johannson. Kilpailuihin sisältyi paljon dramatiikkaa, myös haminalaisten kuljettajien suorituksiin. Kisojen ennakkosuosikin, Johannsonin, pyörään tuli toisella kierroksella tulppavika. Vian korjaaminen vei häneltä mahdollisuudet, mutta nopein kierrosaika jäi hänen nimiinsä. Haminalaisten kohtaloksi koitui keskeyttäminen. Kaarlo Villin pyörä sammui viimeisellä kierroksella. Hän joutui keskeyttämään toiselta sijalta. Kilpailut onnistuivat erinomaisesti niin kilpailijoiden kuin yleisönkin mielestä. Kerhon kassa karttui ja yleisö sai mitä halusi vauhtia, jännitystä ja vaaratilanteita. 89 Scramble kilpailut. Kilpakoneista ja -varusteista Kerhon moottoriurheilu otti merkittävän askeleen vuonna 1953, kun kerholle ostettiin oma JAP. JAPissa oli 500 kuutioinen, kaksisylinterinen moottori, joka sai voimansa metanolista. Manchesterissa valmistettu JAP oli kilpakoneiden kiistaton ykkösmerkki 50-luvun Suomessa. JAP ostettiin Lahdesta kilpa-ajaja Romppaiselta. Koska pyörä oli kerholle iso investointi, sen käyttöä rajattiin. JAPilla sai ajaa vain muutama kuljettaja ja sen huoltaminen oli tarkoin määrättyä. JAPilla harjoiteltiin ja kilpailtiin aina vuoteen 1954 saakka, jolloin se myytiin pois. JAP myytiin, koska Olavi Piipponen kaatui sillä jääratakilpailuissa, eikä kerhon enää kannattanut korjata pyörää. Olli Kuparinen osti pyörän ja korjasi sen ajokuntoon. Moottoripyörien viritys oli 50-luvulla hyvin harvinaista, sillä viritysosia oli erittäin vaikea saada. Yksi moottorikerhon menestyneimmistä edustajista on Eero Seppälä ja hänen Royal Endfieldiin onnistuttiin kerhon nimissä hankkimaan viritysosia. TT-nokat, Bosch-kisatulppa ja special männänrenkaat maksoivat silloista rahaa 7930 mk, eli noin 130 euroa. Näillä osilla Royalin huippunopeus nousi noin 20 km/h. Ennen kilpailuja pyöriä kevennettiin ottamalla laturi ja ajovalon umpio pois. Laturin irrottaminen sekä kevensi pyörää että poisti laturin pyörittämiseen tarvittavan tehohävikin moottorista. Tämän kummempia eivät silloiset viritykset olleet. Kilpailuissa käytettiin kisavarusteita. Nahkatakki ja housut oli varustettu suojilla kyynärpäissä, hartioissa ja polvissa. Kypärä oli pakollinen kisavaruste. Kypärän virkaa toimitti yleensä ns. nahkakuula. Hiljalleen alkoi yleistyä myös kypärämalli, jossa yläosa on muovia ja alaosa nahkaa. Erikoisimmat kilpa-ajajien kypärät oli tehty palokunnan tai armeijan kypäristä. Jalassa ajajilla oli yleensä tavalliset nahkasaappaat, mutta maarata-ajoissa sisäkurvin puoleisen kengän pohjaan kiinnitettiin metallinen suojus. Myös polveen voitiin kiinnittää metallisuojus, mutta niitä näki yleensä vain parhailla kuskeilla. Selkää tuettiin nahkaisella tukivyöllä. Tukivyötä käytti lähes kaikki kilpailijat. Jäärata-ajot Savilahdella järjestettiin Savilahden jäällä jäärataajot moottoripyörille. Jäärata-ajot keräsivät lähes 500 katsojaa, mutta kilpailijoita ilmoittautui vain 10. Näistäkin 2 perui, eli radalla nähtiin vain 8 kuljettajaa. Kilpailijat ajoivat maarata- tai speedway pyörillä, joissa oli piikkirenkaat. Kilpailut tulivat kerholle kalliiksi. Lipputulot olivat vähäiset ja radan auraukset sekä jäädyttämiset maksoivat. Jäärata-ajot järjestettiin vain kerran. 910 Yllä: Olavi Piipponen (oik) noutamassa kerhon JAP-kisapyörää Lahden jääratakisoihin talvella -54. Pauli Penttinen (kesk) huolti pyörää. Oikealla: Scramble kilpailut. Kerhotoiminta hiipuu Suurin osa 50-luvun kerhotoiminnasta liittyi moottoriurheiluun. Maarata- ja maastoajoja järjestettiin vuosittain vuoteen 1955 saakka, jolloin maarata-ajojen järjestäminen loppui. Viimeiset maastoajot järjestettiin vuonna Silloin maastoajoista käytettiin jo nimeä motocross. Kilpailujen loppumisen suurin syy oli kilpailijoiden vähentyminen. Isommat kilpailut keräsivät nimekkäimmät kuljettajat. Ulkopaikkakuntalaisia kilpailijoita ei saatu houkuteltua Haminaan, eikä omassa kerhossa ollut kuin muutama kilpakuljettaja. Suurin syy koko moottoripyöräilyn ja moottoripyöräurheilun taantumiselle oli kansan autoistuminen. Autoja sai, ja niitä myös ostettiin. Moottoripyörää pidettiin nyt köyhän kulkuneuvona. Autoilu oli in. Kerhon jäsenmäärä väheni ja into laantui. Viimeinen tallella oleva 50-luvun kerhotoimintaa koskeva asiakirja on päivätty Tämä asiakirja on tilintarkastajien dokumentti edellisen vuoden tilintarkastuksesta. Moottorikerhoa ei koskaan päätetty lopettaa. Toiminta hiipui itsestään. 1011 Pentti Heinosen upouusi Honda CB 750 Four vm 1972 II VAIHE 70-LUKU Juhani Kaukasalon BMW 600 cm 3 vm luku oli muutosten aikaa moottoripyöräilyssä 70-luku toi moottoripyöräilyyn uudet arvot. Elintason nousu ja yhteiskunnan muutos lisäsivät vapaa-aikaa. Vapaa-aikaa käytettiin harrastuksiin, joista oltiin myös valmiita maksamaan. Moottoripyörästä tuli enemmän harrastusväline kuin arkinen kulkupeli. 60-luvulla moottoripyörien tekniikka kehittyi erittäin paljon. Nelitahtiset moottorit tulivat luotettaviksi ja tehokkaiksi. Moottoripyörämaailman mullistanut tuuttihonda, Honda CB 750 Four, esiteltiin vuonna 69. Tuutti oli ensimmäinen massamarkkinoille tarkoitettu moottoripyörä, jossa oli nelitahtinen rivinelonen, edessä levyjarru, tehoa, luotettavuutta ja yli 200 km/h huippunopeus. Tuutti viitoitti moottoripyörien kehityksen useaksi vuodeksi ja varmisti japanilaisten moottoripyörien tulemisen. 70-luvun alkupuolella yleisin pyörä oli 350 kuutioinen Honda Four. Hondan muita suosittuja malleja olivat CB 500 ja tietenkin tuutti. Vuonna 1972 tuli markkinoille kolmisylinterinen, 750 kuutioinen, kaksitahtinen Kawasaki. Kawasaki oli halvempi kuin tuutti, mutta lähes yhtä tehokas. Hondan ja Kawasakin lisäksi japanilaiseen rintamaan kuuluivat Yamaha ja Suzuki. Japanilaisten pyörien tulo markkinoille kiristi kilpailua. Eurooppalaiset pyörät olivat aikaisemmin hallinneet suvereenisti Suomen markkinoita. Eurooppalaisia pyöriä myytiin edelleen, mutta erittäin vähän verrattuna japanilaisiin pyöriin. Aikaisemmin suositut Englantilaiset merkit hävisivät lähes kokonaan. Europyöristä suosituin oli BMW. Myös Ducateja, Moto- Guzzeja ja Triumpheja myytiin. Moottoripyörät olivat kohtuuhintaisia vuoteen 74 saakka, jolloin säädettiin rangaistusvero. Vuonna 72 tuutti Honda maksoi 6000 silloista markkaa. Rangaistusvero lähes kaksinkertaisti hinnan. Veroa laskettiin hieman vuonna 76, mutta vain vähän. Rangaistusveron perintönä moottoripyörämme ovat nykyäänkin Euroopan verotetuimmasta päästä. Moottoripyörien lisäksi myös ajovarusteet kehittyivät. Puolikypärät vaihtuivat kokokypäriin 70-luvun puolivälissä. Nahkaisia ajopukuja sai jo 70-luvun alussa, mutta ne olivat kalliita. Varsinkaan nuorilla motoristeilla ei olut niihin varaa. Jamekset ja nahkatakki olivat yleisin ajovarustus. 70-luvulla motoristien keski-ikä oli varsin matala, noin 20 vuotta tuli voimaan ajokorttiuudistus, joka nosti keski-ikää muutaman vuoden. Aiemmin 16-vuotias sai ajaa harjoitteluluvalla moottoripyöräkortin, jolla oli lupa ajaa minkä kokoista tai tehoista pyörää tahansa. Lakimuutoksen jälkeen moottoripyöräkorttiin vaadittiin 18 vuoden ikä. Harva kuitenkaan ajoi erillistä moottoripyöräkorttia, sillä A-lupa tuli autokortin kylkiäisenä. 1112 Imatran ajot Agostini ajaa keskellä numerolla 4. Pyöräkärpänen pörähtää Haminaan 60-luvulla ei Haminassa ollut kuin muutama moottoripyörä. Nämä pyörät olivat yleensä vanhoja malleja, joita käytettiin pelkästään hyötyajoon. 60-luvun lopulla alkoi Haminan torilla näkyä muutamia moottoripyöriä. Pyörät kuuluivat Karhulalaisille, jotka kävivät Haminassa ajelemassa. 70-luku oli suomalaisen ratamoottoripyöräilyn kulta-aikaa. Jarmo Paroni Saarinen ja Teuvo Tepi Länsivuori menestyivät kansainvälisissä kilpailuissa. Paroni voitti jopa maailmanmestaruudenkin. Ratamotoristien menestys ja Imatran ajot loivat nostetta moottoripyöräilylle. Moottoripyörät yleistyivät Haminassa todella nopeasti. Kauppa kävi ja 72 Haminassa oli kolmisenkymmentä moottoripyörää. Moottoripyörästä tuli yleinen näky kaupungin liikenteessä ja torilla, jossa saattoi kesäiltaisin olla toistakymmentä pyörää parkissa. Moottoripyöräilyn suosio kasvoi nuorten keskuudessa erittäin nopeasti. Haminan moottorikerhon toinen käynnistys Syksyllä -72 heräsi haminalaisten moottoripyöräilijöiden keskuudessa idea perustaa oma moottoripyöräkerho. Motoristit keräsivät listaan kerhotoiminnasta kiinnostuneiden nimet. Listaan kertyi 25 nimeä Kokoontuivat Kari Heinonen, Pentti Kriktilä, Antti Mäkipää, Matti Nummi sekä Juha ja Seppo Pusila perustamaan Haminan moottoripyöräkerhoa. Perustaminen oli hieman väärä termi, sillä kerhohan oli perustettu jo 21 vuotta aikaisemmin. Nyt vanha yhdistys polkaistiin uudelleen käyntiin. 12 Tässä kokouksessa määritettiin kerhon tarkoitukseksi ja johtoajatukseksi opastaa jäseniään noudattamaan oikeaa ajotapaa ja liikennekuria yleisillä teillä liikuttaessa, sekä opastaa käsittelemään ja huoltamaan ajokkejaan niin, etteivät ne ole vaaraksi itselle eikä muille tiellä liikkujille. Kokous määritti kerhotoiminnan edellytykseksi m 2 lämpimän tilan, jossa voisi kokoontua ja huoltaa sekä säilyttää pyöriä. Huoltotöitä varten kerholle pitäisi hankkia työkaluja. Kokous teki yksimielisen päätöksen lähettää Haminan kaupunginhallitukselle anomus kerhotilojen ja työkalujen saamiseksi. Vielä samana iltana S. Pusila, K. Heinonen ja M. Nummi tekivät anomuksen. Anomus ei tuottanut koskaan tiloja eikä työkaluja. Perustamista puuhannut ydinporukka päätti kutsua koolle yleisen kokouksen, jossa harkitaan lisätoimenpiteitä kerhon tulevaan toimintaan ja sen hallintoon liittyviä asioita. Kerhotoiminnan käynnistyminen oli usean tekijän summa. Tärkeimpiä kannustimia olivat haminalaisten motoristien ryhmähengen muodostuminen ja halu virallistaa toiminta. Koska suurin osa motoristeista oli varsin nuoria, toiminnan käynnistämiseen tarvittiin hieman vanhempien apua. Nämä vanhemmat kerholaiset halusivat yhdistystoiminnan kautta parantaa motoristien liikenneturvallisuutta. Etenkin Seppo Pusilan osuus kerhotoiminnan käynnistämisessä oli merkittävä. Perustava kokous kokoontui 42 moottoripyöräilystä kiinnostunutta Haminan ammattikoululle. Tämä kokous kirjattiin sääntömääräiseksi vuosikokoukseksi. Kerhon puheenjohtajaksi valittiin13 Jari Niemelän Kawasaki Keimolan moottoriradan varikolla Kari Heinonen, sihteeriksi Pentti Kriktilä ja rahastonhoitajaksi Jyrki Arvilommi. Muut hallituksen jäsenet olivat Pentti Kotiranta, Jyrki Jokinen, Siro Holviala, Juhani Kaukasalo ja Jan Ekroth. Kun yhdistyksen säännöt oli vahvistettu ja toimihenkilöt valittu, niin toiminta tuli viralliseksi. Kokouksessa ei laadittu toimintasuunnitelmaa. Ainoat kerhotoimintaan viittaavat maininnat pöytäkirjassa koskevat jäsenkorttien painamista ja idearyhmän muodostamista. Idearyhmän tehtävä oli pohtia keinoja kerätä kerholle rahaa. Kerhotoimintaa Kerhon virallinen toiminta oli hyvin vähäistä. Vapaa-ajan näyttelyihin rakennettu osasto vuosina 73 ja 75 oli näkyvintä kerhotoimintaa. Nuorkauppakamarin järjestämä näyttely oli kauppaoppilaitoksen tiloissa, jonka toisessa kerroksessa oli kerhon osasto. Osastolla oli näytillä noin kymmenen erityyppistä moottoripyörää. Näyttelyissä oli pyöriä esillä kolmella osastolla. Urheiluliike Illi & Nikunen esitteli moottoripyörien lisäksi myös mopoja. Kauppaoppilaitoksen pihalla oli näytillä karhulalaisten speedway harrastajien pyöriä. Vuoden 73 näyttely pidettiin pääsiäisenä. Kymen Sanomien kirjoituksen mukaan tapahtumassa kävi 5106 vierasta. Kirjoituksessa oli myös kahden hämeenlinnalaisen motoristin lyhyt haastattelu. He pitivät näyttelystä, etenkin moottoripyöräosastoista. Vaikka keli oli kylmä, niin heidän mielestään kannatti tulla kauempaakin. Liikenneturvallisuustyötä tehtiin elokuussa 73. Kerho järjesti Puistotalolla liikenneillan, jossa esiintyi Punaisen ristin ensiapuryhmä, Haminan poliisimestari Seppo Soila, kaksi moottoripyöräpoliisia ja lääninkomisario Tuohisaari. Tilaisuuteen osallistui viitisenkymmentä kuulijaa, joista suurin osa oli motoristeja. Tuohisaari kertoi omassa osuudessaan mm. nopeusrajoituksista, jotka tulivat voimaan kesällä 73 myös taajamien ulkopuolella. Maahantuojien edustajia kävi kaksi kertaa esitelmöimässä moottoripyöristä ja niiden huoltamisesta. Syksyllä 73 vieraili BMW:n edustaja Budich. Hän esitteli uusia moottoripyöriä, kertoi pyörien huollosta ja illan päätteeksi esitettiin TT-filmi. Talvella 75 esitelmöi Bensovin edustaja Jorma Vasama. Hän esitteli Suzukin uutuuksia, joita oli tuotu myös näytille. Yksi keskustelun aihe oli moottoripyörien rangaistusveron poistaminen. Moottorikerhon menestynein TT-kuljettaja 70- luvulla oli klamilalainen Jari Niemelä. Jarin kisapyörä oli 500 kuutioinen Kawasaki, vuosimallia 72. Kawa rakentui kilpuriksi kesään 73 mennessä. Tehoja lisättiin Sumekolta ostetuilla viritysosilla ja tietenkin omilla viilauksilla. Tankki ja satula vaihtuivat sporttisempiin, samoin pakoputket. Aerodynamiikka kohentui katteen myötä. Jari kävi harjoittelemassa Keimolassa, jossa hän ajoi myös ensimmäisen kisansa vuonna Kesällä oli 3-4 kilpailua, jotka ajettiin Keimolassa, Ahvenistolla ja Artukaisissa. Jari menestyi hyvin, yleensä hän oli neljän parhaan 1314 Motoristeja kokoontunut Niemelään 74 tai 75. Vas. Pentti Kriktilä, Tomppa Niemelä, Jyrki Jokinen, Jari Niemelä, Pentti Heinonen, Sami Heino. joukossa. B-luokassa hän voitti yhden kilpailun ja oli yhdessä toinen. Menestyksen jälkeen hänet siirrettiin A-luokkaan. Kerholaisten toimintaa Virallisen kerhotoiminnan lisäksi tapahtui paljon muutakin. Kesän kohokohta oli tietysti Imatran ajot. Kilpailujen yhteydessä järjestetty kokoontumisajo houkutteli paikalle motoristeja ympäri Eurooppaa. Virallisten kokoontumisajojen alue oli maksullinen, eristetty alue. Tälle alueelle kokoontui yleensä vain ulkomaiset kisaturistit, joita oli useita satoja. Pyörien rakentelu oli tuolloin Suomessa vielä harvinaista, joten ulkomaalaisten pyörissä riitti katsottavaa ja ihmeteltävää. Suomalaisten kisaturistien teltat nousivat Vuoksen rantaan, Pässinniemeen. Pässinniemeen kohosi tuhansia telttoja, joiden joukossa oli yleensä parisenkymmentä haminalaista telttaa. Kisojen suosiosta kertoo yleisömäärä, joka parhaimmillaan oli Haminan motoristit löytyivät varmimmin torilta. Kaveriporukat kokoontuivat ja letkat lähtivät liikkeelle. Viikonloppuisin ajelut suuntautuivat tanssilavoille, joista lähin oli Tervaniemessä. Tervaniemen lisäksi letkat suuntasivat Tampsalle, Myllylammelle ja Kreivinkalliolle. 14 Suosituin kokoontumispaikka oli Kymen motelli, eli nykyinen hotelli Leikari. Motellin baarikahvio oli auki ympäri vuorokauden. Haminalaisten lisäksi motellilla kävivät Karhulan motoristit. Karhulalaisten kanssa oli jonkin verran yhteistä epävirallista toimintaa, viikonloppureissuja leirintäalueille ja ajeluja ympäri maakuntaa. Moottoripyörien rakentelu yleistyi nopeasti. Lähes kaikki moottoripyörät olivat alastonpyöriä. Katteita oli vain kisapyörissä ja joissain harvoissa matkapyörissä. Yleisin pyörän rakentelutyö oli ohjaustangon vaihto. Puhuttiin kliponeista, eli Clip-On ohjaustangoista. Vanha tanko pois ja uusi TT-tyylinen tanko tilalle. Uuden tangon myötä ajoasento muuttui kumarammaksi, mikä laski ilmanvastusta, joka puolestaan nosti huippunopeutta. Kliponien jälkeen rakentelua voitiin jatkaa nostamalla ajovaloa. Korotettu lamppu korosti sarvien matalaa sijaintia. Vielä sporttisempi ajoasento saatiin siirtämällä jalkatappeja taaksepäin. Tappien siirtäminen oli harvinaista. Kun ulkonäkö oli ehostettu, niin oli aika hankkia lisää tehoja tai ainakin lisää ääntä. Moottoripyörät olivat suurimmaksi osaksi kaksitahtisia, joita on nelitahtimoottoria helpompi virittää. Lisätehoja hankittiin kanavien avartamisella ja muuttamalla pakoputkea.15 Yllä: MP-näyttelyt Olympiaterminaalissa Kuvassa Suzuki GT 750 J. Moottoripyöräuutuudet esiteltiin Helsingin mpnäyttelyissä. MP-näyttelyt järjestettiin Olympiaterminaalissa. Jäähallissa järjestettiin Vauhtinäyttelyt, joissa oli amerikkalaisia autoja, kilpaautoja ja moottoripyöriä. Vauhtinäyttelyn moottoripyörät olivat rakenneltuja, yleensä choppereita. Näyttelyihin matkustettiin usein kimppakyydein, jonkun henkilöautolla. Vain muutama haminalainen motoristi ajoi kesälomallaan ulkomaille. Yksi ensimmäisistä ulkomaan matkaajista oli Pentti Heinonen. Pentin matkat suuntautuivat yleensä TTkilpailuihin. Suurin osa motoristeista oli nuoria, joilla ei ollut rahaa lähteä ulkomaille. Rahan puutteen lisäksi matkustelua rajoitti uskallus. Ulkomaan matkoista ei ollut kokemusta, ei ollut samanlaista matkustuskulttuuria kuin nykyään. Ulkomaanmatkat moottoripyörillä yleistyivät vasta 80-luvulla. Kotimaanmatkailu oli suosittua. Viikonloppureissut leirintäalueille olivat todella yleisiä. Poikaporukka kokoontui viikolla, löi suunnan lukkoon ja perjantaina alkoi viikonlopun seikkailu. Letkaan tarttui usein myös karhulalaisia. Kokoontumisajot olivat harvinaisia. Saaristoajo ja Kontioralli tunnettiin, mutta niissä kävi vain muutama yksittäinen kerholainen. Yllä: Edessä Sami Heino, Yamaha 350. Takana Pentti Kriktilä, Honda 350. Kuva otettu 74 tai 75 Jari Niemelän kotitalon pihalla. Huomaa Heinon clip-on ohjaustanko ja nostettu ajovalo. Pentti Heinosen TT-kisamatka Hockenheimiin Paalulta starttasi toiseksi viimeiseen kisaansa Jarmo Saarinen. Hän kuoli seuraavassa kisassaan, Monzassa. 1516 Kerhotoiminnan hiipuminen Pentti Kriktilä lähdössä Kuusamoon vuonna Pyörä on Honda CB luvun virallinen kerhotoiminta oli vähäistä. Jäsenmäärä oli suurimmillaan vuonna 74, jolloin kerhoon kuului n. 60 jäsentä. Kerhotoiminnan hiipumiseen on useita syitä. Yksi tärkeimmistä on se, että kerho ei saanut omia tiloja. Myös kerholaisten nuorella keski-iällä voidaan selittää virallisen toiminnan vähyyttä. Perustamisessa auttaneet vanhemmat eivät halunneet sitoutua avaintehtäviin. Nuoret halusivat ajaa ja pitää hauskaa, mutta eivät laatia tylsiä kokouspöytäkirjoja. Nuorilta puuttui kokemusta yhdistys-toiminnasta. Yksi taannuttava tekijä oli moottoripyöräilyn kustannusten nousu. Päättäjät olivat huolestuneita vuonna 74 moottoripyöräilijöiden liikenneonnettomuuksista. Onnettomuusluvut päätettiin painaa alas vähentämällä moottoripyörien määrää, joka toteutettiin korottamalla ajoneuvoveroa. Puhuttiin rangaistusverosta. Rangaistusveron jälkeen pyörän hintaan lisättiin 120 % ajoneuvoveroa. Lisääntyneet onnettomuudet vaikuttivat myös vakuutusten hintoihin, jotka nousivat samaan aikaan. Myös bensan hinta nousi. Öljyn kulutus oli kasvussa, mutta uusia lähteitä ei löydetty. Uutisissa kerrottiin öljyn loppuvan jo seuraavalla vuosikymmenellä. Öljykriisi kaksinkertaisti bensan hinnan. Syiden summa harvensi moottoripyöräilijöiden rivejä. 70-lvun viimeinen vuosikokous pidettiin ammattikoulun auditoriossa. Kokoukseen osallistui 16 henkilöä. Kerho päätti laittaa vapaa-ajan näyttelyihin oman osaston ja järjestää trial-kisat. Näyttelyissä oli oma osasto, mutta trial-kisat jäivät järjestämättä. Keväällä järjestettyjen vapaa-ajan näyttelyiden jälkeen ei ollut virallista kerhotoimintaa. Vuonna 1976 ei enää järjestetty vuosikokousta. Toiminta loppui ilman päätöstä. 1617 Vasemmalla: Kutsu julkaistiin Hamina-lehdessä Oikealla: Kokouksesta julkaistun sanomalehtijutun kuva Etelä-Suomessa III VAIHE 80-LUVUSTA TÄHÄN PÄIVÄÄN Kymen Sanomat Haminassa unhoon jäänyt ja lähes kuolleena kuopattu Moottorikerho aiotaan herättää jälleen henkiin. Moottorikerhon uutta tulemista puuhaavat seudun motocross-harrastajat ja muut moottoripyöräilyn ystävät... Etelä-Suomi Pitkään lamassa ollutta moottorikerhotoimintaa pyritään herättelemään henkiin Haminan seudulla. Asian harrastajat ovat päättäneet järjestää kokouksen, missä pyritään luomaan tämän kerhotoiminnan uusia suuntaviivoja. Haminassa on toiminut moottorikerho, mutta sen toiminta on ollut lamassa viime vuodet... Kipinä syttyy Näin uutisoitiin maakunnan lehdissä moottorikerhotoiminnan uudelleen käynnistämistä talvella Kerhotoiminnan kolmannen aktiivisen vaiheen käynnistymisen tärkein tavoite oli motocrossradan perustaminen Haminan alueelle. Crossirata ei kuitenkaan ollut ainut syy. Myös matkamotoristit kaipasivat yhdistystoimintaa. Tuolloin, 80-luvun alkupuolella, Haminan seudulla oli muutamia crossipyöriä. Nuoremmat ja vanhemmat kuljettajat kävivät ajelemassa naapurikuntien crossiradoilla ja omilla epävirallisilla harjoitusradoilla. Viralliset crossiradat olivat kaukana ja omista harjoitusradoista tuli sanomista. Syttyi idea perustaa virallinen rata Haminaan. Lokakuussa -82 Rauno Nopanen anoi Vehkalahden kunnalta maa-aluetta crossiharrastajien käyttöön. Alue oli valittu Lelusta, mikroautoradan viereltä. Marraskuun loppupuolella kunta teki hylkäävän päätöksen: Motocrossin harrastajien anomukseen palataan, kun he ovat järjestyneet oikeustoimikelpoiseksi yhdistykseksi, mutta periaatteessa suhtaudutaan myönteisesti alueen vuokraamiseksi heille mikroautoharrastajien lähistöltä. Tästä päätöksestä kumpusi kerhotoiminnan käynnistys. 1718 Järjestäytymiskokous Marraskuun lopulla Arsi Nurmelan luona kokoontuneet Teppo Kärki, Rauno Nopanen, Pentti Heinonen, Tapio Poutanen ja Juha Kytömäki päättivät kutsua koolle kerhon perustavan kokouksen. Ennen varsinaista järjestäytymiskokousta perustamista puuhaava toimikunta kokoontui uudelleen Nurmelassa. Porukka oli muuten sama kuin marraskuussakin, mutta siihen oli nyt liittynyt P. Peri, R. Saarainen ja V-M. Sihvola. Tässä kokouksessa mm. muotoiltiin sääntöesitys, keskusteltiin kerhotoiminnan muodoista, laadittiin kokousilmoitus ja päätettiin esittää kerhon nimen muuttamista Haminan seudun moottorikerhoksi. Nimimuutoksen takana oli crossirata-alueen kuuluminen Vehkalahden kunnalle ja tarkoitus yhdistää Haminan ympäristön motoristit kerhoon. 16. joulukuuta 1982 kokoontui kolmisenkymmentä motoristia Haminan ammattikoulun auditorioon elvyttämään kerhotoimintaa henkiin. Kokouksen avaintulos oli yhdistyksen järjestäytyminen, eli hallituksen ja puheenjohtajan valinta sekä sääntöjen vahvistaminen. Puheenjohtajaksi valittiin Juha Kytömäki ja sihteerin tehtävät vastaanotti Pentti Heinonen. Kerhon nimeksi vahvistettiin Haminan seudun moottorikerho. Myös kerhotoiminnan muodot nousivat kokouksen keskustelunaiheeksi. Motocrossradan rakentaminen oli tärkein tavoite, mutta myös muita toimintamuotoja kaavailtiin. Juha Kytömäki toteaa Etelä-Suomen haastattelussa : Tarkoituksena on kyetä tyydyttää moottoripyöräilijöiden tarpeet varsin perusteellisesti. Joulukuun kokouksessa ei valittu jaoksia. Hallitus nimesi jaokset ja jäsenet niihin. Vuonna 1983 toimi crossi-, nuoriso- ja matkajaos. Motocrossrata ja -kilpailut Kerhotoiminta käynnistyi innokkaasti. Hallitus kokoontui useasti kevään -83 aikana. Kokouksissa käsiteltiin mm. kerhotilojen hankkimista ja motocross-rataa. Kevään aikana järjestettiin jäsenten hankintatilaisuus Haminan nuorisotalolla. Tilaisuuteen osallistui yli 50 henkilöä. Innostus näkyi myös jäsenmäärässä, sillä sadan jäsenen raja rikkoutui jo seuraavan vuoden kuluessa. Motocrossrata ja muut crossiin liittyvät asiat työllistivät hallitusta ja motocross-jaostoa keväällä -83. Motocross-jaosto jätti maaliskuussa Vehkalahden kunnalle anomuksen crossirata-alueen vuokraamisesta Lelusta. Kunnanhallitus käsitteli ja hyväksyi anomuksen toukokuussa. Crossiradan rakentaminen alkoi heti kunnan päätöksen jälkeen. Puustoa rata-alueelta ei tarvinnut raivata, sillä kunta oli aiemmin keväällä kaatanut ja myynyt metsän päältä. Vaivatta rata ei kuitenkaan syntynyt. Monta iltaa kului risutalkoissa. Konevoimaa maansiirtoon saatiin alkuvaiheessa Stevecolta. Myöhemmin myös Vehkalahden kunnan koneita oli ratatöissä. Olipa rataraivaukseen kutsuttu myös varuskunnan pioneereja. Pioneerit raivasivat elokuussa räjäyttämällä kaksi päivää. Yllä: Kisakuva Lelun crossiradalta. Oikealla: Radan piirustukset19 Yllä: Lelun lähtösuora. Oikealla: Kai Sahala katsastamassa pyöriä. Radalla ajettiin ensimmäinen kilpailu Sarjacrossin osakilpailuun osallistui yhteensä kahdessa eri luokassa kymmenen kilpailijaa. Molempien luokkien voitot menivät Kouvolan moottorikerholle. Ensimmäisen kilpailun tärkein tehtävä oli testata rata ja saada kilpailijoilta palautetta. Muutama pieni muutos antoi radalle sen nykyiset muodot. 80-luvun toiminta painottui motocrossiin. Kerho liittyi Suomen moottoriliittoon ja Kymenlaakson SVUL-järjestöön Liittymisen syy oli kilpailulisenssien saaminen kerholaisille. Crossiharrastukseen sitoutui muutkin kerholaiset kuin crossikuskit. Kilpailujen ja harjoitusten järjestäminen vaati suurta talkoopanosta. Kilpailuja varten tarvittiin johtaja, sihteeri, tuomareita, järjestysmiehiä, myyjiä ja monia monia muita vapaaehtoisia. Ensimmäiset viralliset kilpailut järjestettiin -84. Kilpailut saivat nimeksi Lelucross. Tasoltaan kilpailut olivat yleensä kansallisia kutsukilpailuja tai piirinmestaruusosakilpailuja. Kilpailijoiden määrä liikkui välillä. Yksipäiväinen kilpailu keräsi yleensä tuhat katsojaa. Haminan rata oli erittäin katsojaystävällinen. Radalla ajettiin myös harjoitusmielessä. Parhaimmillaan kerholaisilta löytyi parisenkymmentä crossipyörää. Suurin osa ajoi kuntoilumielessä omaksi ilokseen. Harjoitusajoja oli tiistaisin ja torstaisin. Kesäkauteen kuului myös harjoitusleirit. Vantaan moottorikerho järjesti useana kesänä Lelun radalla juniorileirin. Oman junioritoiminnan ongelma oli sopivan vetäjän puute. Tämä vaikutti selvästi crossiharrastuksen taantumiseen. Niinpä vuoden 1989 toimintakertomuksessa todetaan:...ikävä havaita, että motocrossin harrastus on laskemassa... Seuraavan vuoden toimintakertomuksesta voi lukea, että suunta on sama: On ikävää todeta ettei kerholla ole ainuttakaan motocrosskilpailijaa Toukokuussa -90 järjestettiin seitsemännet ja viimeiset Lelucrossit. Kilpailujen järjestäjät potivat veren vähyyttä. Viimeisten vuosien ajan toimitsijoista oli ollut pulaa ja käytännön järjestelyt olivat aina samojen henkilöiden hoidettavana. Myös kisojen taloudellinen kannattavuus heikkeni. Vaikka sääntöjen määräämä paloauto järjestyikin ilmaiseksi, niin kaksi ambulanssia ja lääkäri aiheuttivat kustannuksia. Syiden summana vuoden -91 vuosikokous päätti, ettei kisoja enää järjestetä. Kisojen ei todettu olevan tarpeellista seuran toiminnan kannalta. Tähän päättyi Lelucrossin tarina, toistaiseksi. 1920 Yllä: Äitienpäivätapahtuma K-kaupan parkkipaikalla. Oikealla: Olginon leirintäalueen aamu. Kerhoelämä ei ollut pelkkää crossia Vaikka crossitoiminta muodostikin 80-luvulla suuren osan kerhotoiminnasta, niin muutakin tapahtui. Kerho näkyi ja kuului useissa Haminan ja Vehkalahden tapahtumissa. Äitienpäivänä - 90 kerho järjesti Kanuunan parkkipaikalla moottoripyörätapahtuman. Näytillä oli erilaisia käyttö-, kilpailu- ja veteraanipyöriä. Näyttelyn lisäksi oli trialnäytös, pujottelurata ja minimopojen ajonäytös. Äitienpäivätapahtumat jatkuivat aina vuoteen Tapahtuman perusidea oli sama. Ainut iso muutos oli mahdollisuus päästä moottoripyöräajelulle. Äitienpäivän sää teki yhtenä vuonna kepposen. Äitienpäivää edeltävänä iltana kaikki oli vielä näyttänyt hyvältä. Kun koitti äitienpäivän aamu, niin maa oli lumesta valkoisena. Eipä ollut paljon tehtävissä, vain osaston purku. Kerhotoiminta teki aluevaltauksen itärajan toiselle puolelle ensimmäisen kerran kun matkajaosto järjesti reissun Olginon leirintäalueelle elokuussa Alue sijaitsee 10 km päässä Pietarista. Myös kerhon pikkujoulut on kahdesti vietetty Venäjällä, kerran Pietarissa ja kerran Viipurissa. Pikkujoulumatkat taittuivat linja-autolla. Kerho yritti virittää yhteistoimintaa Viipurilaisten moottorikerhojen kanssa, kun kerho lähetti toimikunnan Viipuriin ottamaan yhteyttä paikallisiin kerhoihin keväällä Kaupungista löytyikin kolme kerhoa. Kerhojen toiminta pyöri täysin kilpailutoiminnan ympärillä. Lajeina oli motocross, enduro ja speedway. 20 Vierailun jälkeen oli tarkoitus lähteä ajamaan motocrossia Viipuriin ja vastavuoroisesti heidän oli tarkoitus tulla Lelun radalle ajamaan. Suunnitelmat eivät kuitenkaan toteutuneet. Orastava yhteistyö loppui heti alkumetreillä. Lyhyen enduroradan lyhyt historia Kun motocrossharrastus väheni 90-luvun alussa, niin vastaavasti enduroharrastajien määrä alkoi nousta. Kerhossa toimi edelleen crossijaosto, mutta siihen liitettiin myös endurotoiminta. Vuosikymmenen alussa kerholaisilla oli kymmenkunta enduropyörää. Tämä aktiivijoukko raivasi keväällä -90 enduroreitin crossiradan yhteyteen. Reitti kulki pääosin Vehkalahden kunnan omistamassa metsässä. Metsälenkin lisäksi rataan oli yhdistetty osa motocrossradasta. Loppukesästä tuli ikävä yllätys. Kunta kielsi enduroradan käytön. Kerho jatkoi neuvotteluja kunnan kanssa uudelleen vuonna Neuvottelujen jälkeen kerho vuokrasi enduroreitin alueen Vehkalahden kunnalta. Vuokrauksesta luovuttiin -93, koska rata-alue oli suurimman osan vuodesta käyttökelvoton metsätöiden vuoksi. Enduroradan lyhyt historia kesti kaksi vuotta.21 Ojatien kerhotilat sisältä ja ulkoa. Kerhotilat Vehkalahden kunnan kanssa oli neuvoteltu kerhotiloista useasti jo 80-luvun puolella. Kunta ei luvannut tiloja, mutta lupasi vuokratukea. Uudessa-Summassa sijaitsevista Ojatien tiloista tehtiin anomus elokuussa Tällöin anomus hylättiin. Seuraavana keväänä tilanne oli toinen. Mopokerho lopetti toimintansa ja nuorisosihteeri Matti Bühler pelkäsi, että käyttöä vaille jäävät tilat otetaan pois nuorisotoimen hallinnasta. Tällöin hän ilmeisesti muisti kerhon tekemät anomukset ja tarjosi tiloja kerhon käyttöön. Kerho sai omat kokoontumistilat Osoite oli Ojatie 9, Uusi-Summa. Ojatien tilat olivat pienet ja epäkäytännölliset. Sisätiloissa ei pystynyt huoltamaan moottoripyöriä, mutta kokoontumiseen tilat soveltuivat hyvin. Huhtikuussa 1993 alkoi nykyäänkin jatkuvat torstaisten kerhoiltojen jatkumo. Samasta keväästä on kerholle tullut myös Bike- (ent. MP-lehti) ja MOTO-lehdet. Samassa rakennuksessa kerhotilojen kanssa oli kunnan vuokra-asunto. Asunnon tyhjennettyä keväällä -94 kerho teki Vehkalahden kunnalle anomuksen koko rakennuksen käyttöön saamisesta. Tämä anomus hylättiin. Kunta halusi vuokrata tilat ja saada kiinteistöstä tuottoa. Kesällä 1994 kunta myi koko kiinteistön pois, ilmoittamatta kerholle. Tieto kuitenkin kulkeutui kerholaisille ja syntyi epävarmuus kerhotilojen tulevaisuudesta. Myöhemmin tieto tilojen myynnistä tuli myös virallista tietä. Uusi omistaja otti yhteyttä ja ilmoitti tarkistetun vuokran. Kerho totesi vuokran tilojen käyttökelpoisuuteen nähden liian korkeaksi. Syntyi päätös uusien tilojen etsimisestä. Kerhon delegaatio otti yhteyttä nuorisosihteeri Bühleriin ja kysyi kunnan kantaa avustaa tilojen vuokrassa, mikäli sellaiset löytyisi. Bühler lupasi kunnan vuokratuen. 2122 Ylin: Meijerin kerhotilojen oleskelutila oli tyylikkäästi paneloitu heinäseipäillä ja lankkupaneelilla. Vasen ala: Meijerin oleskelutila työn alla. Oikea ala: Retkikunta lähdössä ajokauden päätösajeluun vuonna Kerholaisten keskuudessa alkoi kiivas vuokrakiinteistön metsästys. Teppo Kärki sattui oikeaan aikaan loistolaiva s/s Hyökyn terassille ja kuuli Reijo Suoknuutilta, että Mc Kujansuu rakentaa kerhotiloja vanhalle meijerille. Tilaa kuulemma olisi vielä toisellekin kerholle. Kun kerholaiset syyskuussa -94 kävi tutustumassa meijerin tiloihin, niin järkytys oli suuri. Kellarihuoneet olivat täynnä kaikenlaista kaatopaikkarojua. Pienen pohdinnan jälkeen kerho kuitenkin päätti vuokrata tilat. Alkoi valtava rakennusurakka. Ennen rakentamista oli edessä siivous tai pikemminkin raivaus. Huoneista lähti usea lavallinen rojua kaatopaikalle. Rojun lisäksi tiloista löytyi myös rahan arvoista tavaraa. Nakkilan Pyörä & Mopo osti 4000 pahvilaatikkoa ja Kouvolaan meni yksi henkilöauton perä- 22 kärryllinen kuormalavoja. Kun raivaus oli viimein ohi syksyyn mennessä, oli rakentamisen vuoro. Rakennustöihin osallistui yhteensä kymmeniä kerholaisia. Kerralla talkoolaisia oli yleensä kymmenkunta. Tilan pohjaratkaisu saneli tilankäytön. Oli alusta alkaen selvää, että ensimmäinen huone soveltuu korjaamoksi sekä pyörien säilytystilaksi, ja taaempaan huoneeseen sisustetaan oleskelutila. Baaritiski sai muotonsa, seinät värinsä ja heinäseipäät löysi paikkansa. Talkoorupeamasta mainittakoon sen verran, että mm. seinien maalausoperaatio oli henkeäsalpaava. Asfalttimaali ruiskutettiin bensiinikäyttöisellä paineilmaruiskulla. Maalisumu ja bensiinin katku kellarissa oli niin valtava, ettei kukaan pystynyt maalaamaan kerrallaan minuuttia kauempaa. Seiniä koristaneiden23 Yllä: Uuden-Summan kerhotilat talvella Oikealla: Lähtö Uudesta-Summasta ajokauden päätösajelulle heinäseipäiden halkominenkin vaati veronsa. Kerholla oli lainassa sirkkeli, jonka moottorin suojakytkin oli rikki. Kuivien ja kovien seipäiden sahaus ylikuumensi moottorin, joka lopulta kärähti. Ei auttanut kuin ostaa uusi. Meijerin kerhotilojen avajaiset olivat Rakennustyöt eivät olleet vielä täysin valmiit. Työt jatkuivat avajaisten jälkeen läpi talven. Lopputulos oli pohjaratkaisuun nähden erinomainen. Korjaamon puoli oli toimiva ja oleskelutila viihtyisä. Tilat palvelivat aina vuoteen 2001, jolloin meijerin purkutuomio sai vahvistuksen. Kevään -01 aikana alkoi tilojen etsiminen. Nykyiset, Uuden-Summan, kerhotilat olivat kolmas paikka, jota käytiin katsomassa. Vuokrasopimus ja muut asiat järjestyivät niin, että toukokuussa vanhat tilat saatiin tyhjennettyä ja irtaimisto siirrettiin uusiin tiloihin. Uudessa paikassa ei päästy tuolloin rakentamaan, koska tilat olivat täynnä silloisen vuokraisännän koneita ja muuta materiaalia. Kesäkuussa tuli taasen se aika, että kerholaisten oli siis käärittävä hihansa, sylkäistävä kämmeniinsä ja ryhdyttävä vuokraisännän muuttoavuksi. Kun tilat olivat vihdoin tyhjät, alkoi rakentaminen. Piirustuksena oli Antti Parkon ruutupaperille tekemä luonnos. Talkoovoimaa löytyi ja tilat valmistuivat kesän kuluessa. Tilojen avajaiset pidettiin lokakuussa -01, yhdessä ajokauden päättäjäisten kanssa. 23 Näytä lisää
 HUITTISTEN SEUDUN INVALIDIT RY VUODEN 2015 VUOSIKERTOMUS YLEISTÄ Yhdistyksen tarkoitus on edistää fyysisesti vammaisten ihmisten mahdollisuuksia toimia yhteiskunnan tasa-arvoisina ja täysivaltaisina jäseninä Lisätiedot LVE ry sääntöjen mukainen vuosikokous pidettiin Lappeenrannan Upseerikerholla, 10.2.2009 klo 19:00.
 LVE ry sääntöjen mukainen vuosikokous pidettiin Lappeenrannan Upseerikerholla, 10.2.2009 klo 19:00. VUOSIKOKOUS Aika 10.2.2009 klo 19.00 Paikka Lappeenrannan Upseerikerho Kokouksen avaus Seuran puheenjohtaja Lisätiedot Yhdistyksen nimi on Kiihtelysvaaran koulun Vanhempainyhdistys ry. ja se toimii Kiihtelysvaaran_ koulun yhteydessä ja sen kotipaikka on
 KIIHTELYSVAARAN KOULUN VANHEMPAINYHDISTYKSEN säännöt (hyväksytty 10.1.2006) 1 Yhdistyksen nimi on Kiihtelysvaaran koulun Vanhempainyhdistys ry ja se toimii Kiihtelysvaaran_ koulun yhteydessä ja sen kotipaikka Lisätiedot Team Manninen Bros Honda tiimillä piti kiirettä viikonloppuna testitilaisuuden ja kilpailujen muodossa
 Team Manninen Bros Honda tiimillä piti kiirettä viikonloppuna testitilaisuuden ja kilpailujen muodossa Teksti ja kuvat vapaasti julkaistavissa. teksti ja kuvat: Team Manninen Bros. Honda tiedotus Jere Lisätiedot SUOMEN PUNAISEN RISTIN VALTUUSTON KEVÄTKOKOUS
 SUOMEN PUNAISEN RISTIN VALTUUSTON KEVÄTKOKOUS Aika Perjantaina 20.5.2016, kello 13.05-16.23 Paikka Hotelli Haaga, Nuijamiestentie 10, Helsinki 1 KOKOUKSEN AVAUS Valtuuston puheenjohtaja Eero Rämö avasi Lisätiedot Peräpohjolan Leader ry:n puheenjohtaja Jorma Vaara avaa kokouksen.
 lista SYYSKOKOUS 2016 Aika Torstaina 24.11.2015 klo 17.00 Paikka Tervolan nuorisoseuran talo, Seurantie, Tervola 1 KOKOUKSEN AVAUS Peräpohjolan Leader ry:n puheenjohtaja Jorma Vaara avaa kokouksen. 2 KOKOUSVIRKAILIJOIDEN Lisätiedot PÖYTÄKIRJA Suomen Pitkäkarvakerho ry Deutsch Langhaar Klub Finnland -yhdistyksen vuosikokouksesta 2015
 PÖYTÄKIRJA Suomen Pitkäkarvakerho ry Deutsch Langhaar Klub Finnland -yhdistyksen vuosikokouksesta 2015 Paikka: Wanha Karhunmäki, Lapua Aika: 14.11.2015 1. Kokouksen avaus Hallituksen jäsen Joni Riste avasi Lisätiedot Tehtävä 1. Ajankäyttö. Seurasin viikon ajan vuorokauden ajankäyttöäni ja tein siitä taulukon ja sektoridiagrammin. Läksyjen teko.
 Venla Koskelainen Tehtävä 1. Ajankäyttö Seurasin viikon ajan vuorokauden ajankäyttöäni ja tein siitä taulukon ja sektoridiagrammin. Päivämäärä Nukkuminen Syöminen Koulussa olo Läksyjen teko Harrastukset Lisätiedot Todetaan kokous sääntöjen mukaan koolle kutsutuksi ja siten päätösvaltaiseksi.
 ESITYSLISTA/PÖYTÄKIRJA Paikka Järjestötalo, Paulan Sali, Seinäjoki Aika Ke 25.5.2016 klo 18.00 - Läsnä VUOSIKOKOUS 1 Kokouksen avaus 2 Kokouksen järjestäytyminen Valitaan kokouksen puheenjohtaja, sihteeri, Lisätiedot VÄHIKSEN VÄKI RY:N VUOSIKOKOUKSEN PÖYTÄKIRJA 2011
 VÄHIKSEN VÄKI RY:N VUOSIKOKOUKSEN PÖYTÄKIRJA 2011 Aika: Maanantai 29.8.2011 klo 18.00 Paikka: Vähä-Heikkilän yksikön ruokala Läsnä: Katrine Arbol-Lilleberg (saapui klo 18.35), Mia Enlund, Sanna Ketonen-Oksi, Lisätiedot Yhdistyksen nimi on Kyröskosken koulun vanhempainyhdistys Kosken Kopla ry ja sen kotipaikka on Hämeenkyrö.
 KYRÖSKOSKEN KOULUN VANHEMPAINYHDISTYS KOSKEN KOPLA RY Säännöt 22.9.2014 (vuosikokous) 1 Yhdistyksen nimi ja kotipaikka Yhdistyksen nimi on Kyröskosken koulun vanhempainyhdistys Kosken Kopla ry ja sen kotipaikka Lisätiedot Haukiputaan vanhempainyhdistyksen vuosikokouksen kokouksen pöytäkirja kello Haukiputaan koululla
 Haukiputaan vanhempainyhdistyksen vuosikokouksen kokouksen pöytäkirja 28.9. kello 18.00 Haukiputaan koululla 1. Kokouksen järjestäytyminen Katja Lahdenranta-Linna valittiin vuosikokouksen puheenjohtajaksi. Lisätiedot Jousiammuntaseura Artemis ry eilen, tänään ja ylihuomenna
 Jousiammuntaseura Artemis ry eilen, tänään ja ylihuomenna 4.2.2017 Sisältö Artemiksen visio ja missio Artemis eilen - miten kaikki alkoi? Artemis tänään mitä olemme tehneet vuoden aikana? Artemis ylihuomenna Lisätiedot Inarijärvi-yhdistys ry:n säännöt
 Inarijärvi-yhdistys ry:n säännöt 1. Yhdistyksen nimi ja kotipaikka Yhdistyksen nimi on Inarijärvi-yhdistys ry ja sen kotipaikka on Inarin kunta. Yhdistyksen toiminta-alue käsittää Inarin, Utsjoen ja Sodankylän Lisätiedot TUOHITUN KYLÄYHDISTYKSEN VUOSIKOKOUS 2014
 TUOHITUN KYLÄYHDISTYKSEN VUOSIKOKOUS 2014 Aika 9.2.2014 klo 14.00. Paikka Tuohikoto Käsiteltävät asiat 1. Kokouksen avaus Puheenjohtaja avasi kokouksen klo 14.00. ja esitteli vierailijan, Salon kyläasiamies Lisätiedot PIIKKIÖN YHTENÄISKOULUN VANHEMPAINYHDISTYKSEN SÄÄNNÖT
 PIIKKIÖN YHTENÄISKOULUN VANHEMPAINYHDISTYKSEN SÄÄNNÖT 27.9.2011 1 Yhdistyksen nimi on Yy-Kaa-Koo ry (Yhteinen Kasvatus Koulussa), ja se toimii Piikkiön yhtenäiskoulun yhteydessä ja sen kotipaikka on Kaarinan Lisätiedot ALA OUNASJOEN ERÄSTÄJIEN VUOSIKOKOUS 2010
 Ala-Ounasjoen Erästäjät PÖYTÄKIRJA Johtokunta Rovaniemi 17.2.2010 ALA OUNASJOEN ERÄSTÄJIEN VUOSIKOKOUS 2010 AIKA 17.2.2010 klo 18.00 PAIKKA Toimitalo, Erästäjänpolku OSALLISTUJAT Seuran jäseniä 25 liitteenä Lisätiedot Kymenlaakson Rakennusperinneyhdistys Iisakki ry. Toimintakertomus
 Kymenlaakson Rakennusperinneyhdistys Iisakki ry Toimintakertomus 2015 Sisällys 1. Yhdistyksen tarkoitus 1 2. Hallitus 1 3. Yhdistyksen kokoukset 1 4. Toiminta 2 5. Tiedottaminen 2 6. Talous 3 1 1. YHDISTYKSEN Lisätiedot Maantiejuoksut jälleen takana - olosuhteet historian parhaimmat
 Mari Järvenpää juoksi reittiennätyksen! Maantiejuoksut jälleen takana - olosuhteet historian parhaimmat YLEISURHEILU: PULLISTUKSEN MAANTIEJUOKSUT SAARIJÄRVI Teksti/Kuvat Arto Hyytiäinen Maantiejuoksut Lisätiedot Kaija Jokinen - Kaupantäti
 Kaija maitokaapissa täyttämässä hyllyjä. Kaija Jokinen - Kaupantäti Kun menet kauppaan, ajatteletko sitä mitä piti ostaa ja mahdollisesti sitä mitä unohdit kirjoittaa kauppalistaan? Tuskin kellekään tulee Lisätiedot SUOLAHDEN-SUMIAISTEN VESIOSUUSKUNTA Osuuskuntakokous
 SUOLAHDEN-SUMIAISTEN VESIOSUUSKUNTA Osuuskuntakokous PÖYTÄKIRJA Kokousaika Torstaina 25.04.2013 klo 18.00-19.41 Kokouspaikka Osuuskunnan toimisto, Keiteleentie 11, 44200 Suolahti Kutsutut: 8 osuuskunnan Lisätiedot Lounais Suomen Ajokoirayhdistys ry. Vuosikokous 2013
 Lounais-Suomen Ajokoirayhdistys ry 1 Lounais Suomen Ajokoirayhdistys ry. Vuosikokous 2013 PÖYTÄKIRJA Aihe Lounais - Suomen Ajokoirayhdistyksen vuosikokous 2013 Aika 14.03.2013 klo 18.00 Paikka Ravintola Lisätiedot YHDISTYKSEN VUOSIKOKOUKSEN PÖYTÄKIRJA
 1(3) YHDISTYKSEN VUOSIKOKOUKSEN 28.9.2016 1 Kokouksen avaus Jari Pekkola toivotti jäsenet tervetulleeksi vuoden 2016 vuosikokoukseen ja avasi kokouksen. 2 Kokouksen järjestäytyminen Kokouksen puheenjohtajaksi Lisätiedot Suomen Rauhanliiton r.y. paikallisyhdistysten. Säännöt. HELSINKI Suomen Rauhanliitto r.y. 1929
 Suomen Rauhanliiton r.y. paikallisyhdistysten Säännöt. HELSINKI Suomen Rauhanliitto r.y. 1929 Liittoa koskevia kirjallisia kyselyjä osoitetaan: Suomen Rauhanliitto Helsinki, Kapteenik. 3, C, 27. TAMPEREELLA Lisätiedot Yhdistyksen nimi on Haarlan koulun vanhempainyhdistys. Yhdistys toimii Haarlan koulun yhteydessä ja sen kotipaikka on Turku.
 1 Yhdistyksen nimi on Haarlan koulun vanhempainyhdistys. Yhdistys toimii Haarlan koulun yhteydessä ja sen kotipaikka on Turku. 2 Yhdistyksen tarkoituksena on -edistää oppilaiden vanhempien ja koulun välistä Lisätiedot Heippa. Jari Vanhakylä
 1 2 Heippa Kevät on tullut taas siihen pisteeseen, että on aika aloitella kalastuskausi. Kohta jäät sulavat ja mm. siikaonginta kevätauringossa kutsuu. Kun kahden kilon siika on saatu vuorossa on yli kolmen Lisätiedot Hämeenlinnan hiihdot
 1 (5) Hämeenlinnan hiihdot Ahveniston moottoriradalla Hämeenlinnassa 27.2.2016 Kilpailuohje 2 (5) KILPAILU Hämeenlinnan hiihdot, hiihtotapa perinteinen (P), kilpailunumero 154. KILPAILUKESKUS JA -TOIMISTO Lisätiedot Suomen Kuntaliitto ry Pöytäkirja 1/ Finlands Kommunförbund rf
 Suomen Kuntaliitto ry Pöytäkirja 1/2013 1 Kokoustiedot Aika Torstai 2.5.2013 klo 13.30 14.41 Paikka Kuntatalo, iso luentosali ja neuvotteluhuoneet Toinen linja 14, Helsinki Suomen Kuntaliitto ry Pöytäkirja Lisätiedot Kymin Nikkarit säännöt
 Kymin Nikkarit SÄÄNNÖT 1(6) Kymin Nikkarit säännöt Yhdistyksen nimi, kotipaikka ja tarkoitus 1 Yhdistyksen nimi, kotipaikka ja tarkoitus 2 Yhdistyksen tarkoitus 3 Yhdistyksen toiminta Yhdistyksen nimi Lisätiedot Maastoliikenteen perusteita
 Maastoliikenteen perusteita Mitä on maastoliikenne? Maastoliikenne tarkoittaa moottoriajoneuvolla ajamista maastossa eli tavallisten teiden ulkopuolella. Lain mukaan maasto on maa-alue ja jääpeitteinen Lisätiedot LEMPÄÄLÄN SEURAKUNNAN ARVOT JA PAINOPISTEET 2013 LEMPÄÄLÄN SEURAKUNNAN HALLINTOMALLI PÄÄTÖKSENTEON VUODENKIERTO
 Kokousaika Keskiviikko 24.4. klo 17 Kokouspaikka Lempoisten srk-talo, pieni sali 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 KOKOUKSEN AVAUS VARAPUHEENJOHTAJAN VALINTA LEMPÄÄLÄN SEURAKUNNAN ARVOT JA PAINOPISTEET Lisätiedot Suomen yleislääketieteen yhdistys ry Säännöt
 Suomen yleislääketieteen yhdistys ry Säännöt Suomen yleislääketieteen yhdistyksen julkaisuja n:o 9 Tampere 1997 Suomen yleislääketieteen yhdistys ry Säännöt Hyväksytty vuosikokouksessa 15.3.1991 Oikeusministeriön Lisätiedot Muistio E-P Senioripoliisien helmikuun tapaamisesta Kauhavan Lentosotakoululla alkaen klo 10.00
 Muistio E-P Senioripoliisien helmikuun tapaamisesta Kauhavan Lentosotakoululla 16.2.2010 alkaen klo 10.00 Erittäin sumuisena helmikuun kolmannen tiistain aamupäivänä ajeli runsaslukuinen senioripoliisijoukko Lisätiedot I LUKU YHDISTYKSEN TOIMIALA
 TYJ säännöt S. 1 (6) I LUKU YHDISTYKSEN TOIMIALA 1 Yhdistyksen nimi, kotipaikka, toiminta-alue ja tarkoitus II LUKU Yhdistyksen nimi on Työttömyyskassojen Yhteisjärjestö ry, ruotsiksi Arbetslöshetskassornas Lisätiedot Tähtitieteellinen yhdistys Ursa ry PÖYTÄKIRJA 1. Ursan puheenjohtaja Tapio Markkanen avasi kokouksen klo
 Tähtitieteellinen yhdistys Ursa ry PÖYTÄKIRJA 1 SÄÄNTÖMÄÄRÄINEN SYYSKOKOUS 2011 Paikka: Tieteiden talo, sali 104, Kirkkokatu 6, Helsinki Aika: Tiistai 8.11.2011 kello 19.15. 1. KOKOUKSEN AVAUS Ursan puheenjohtaja Lisätiedot 044 SUPERMOTO 044.1 MÄÄRITELMÄ. 044.2 MOOTTORIPYÖRÄT JA KILPAILULUOKAT 044.2.1 Moottoripyörät 044.2.2 Kilpailuluokat
 044 SUPERMOTO 044.1 MÄÄRITELMÄ 044.2 MOOTTORIPYÖRÄT JA KILPAILULUOKAT 044.2.1 Moottoripyörät 044.2.2 Kilpailuluokat 044.3 AJAJAT 044.3.1 Ajajien ikä 044.3.2 Ajovarusteet 044.4 RATA 044.5 HARJOITUKSET 044.6 Lisätiedot Jäsenet (alleviivatut paikalla) Teija Myllylä, Haapajärveltä Maritta Niska, Haapajärveltä Jaana Salo, Kärsämäeltä Riikka Manninen, Kärsämäeltä
 PÖYTÄKIRJA 4/2016 SEUTUHALLITUKSEN KOKOUS Aika: tiistaina 21.6.2016 klo 9.00 9.45 Paikka: Nivala, Nivalan teknologiakeskus Nitek, Jäsenet (alleviivatut paikalla) Juha Uusivirta Mauri Tenkula Esa Jussila Lisätiedot SÄÄNNÖT (epävirallinen suomennos 25.4.2010)
 GrIFK Salibandy ry SÄÄNNÖT (epävirallinen suomennos 25.4.2010) 1 Nimi, kotipaikka, perustamisajankohta ja kieli Yhdistyksen nimi on GrIFK Salibandy ry. Yhdistyksen kotipaikka on Kauniaisten kaupunki Uudenmaan Lisätiedot TIILÄÄN SEUDUN KYLÄYHDISTYS ry SÄÄNNÖT
 TIILÄÄN SEUDUN KYLÄYHDISTYS ry SÄÄNNÖT Sisällysluettelo 1 YHDISTYKSEN NIMI JA KOTIPAIKKA...3 2 YHDISTYKSEN TARKOITUS...3 3 TOIMINNAN LAATU...3 4 JÄSENYYTTÄ KOSKEVAT MÄÄRÄYKSET...4 5 YHDISTYKSESTÄ EROAMINEN Lisätiedot Turun Seudun Pool ry. Tilinpäätös
 HUITTISTEN SEUDUN INVALIDIT RY VUODEN 2014 VUOSIKERTOMUS YLEISTÄ Yhdistyksen tarkoituksena on edistää fyysisesti vammaisten ihmisten mahdollisuuksia toimia yhteiskunnan tasa-arvoisina ja täysivaltaisina Lisätiedot Suomen Kuntaliitto ry Pöytäkirja 4/ Finlands Kommunförbund rf
 Suomen Kuntaliitto ry Pöytäkirja 4/2009 1 Kokoustiedot Aika: 5.5.2009 klo 13.00 13.57 Paikka: Jyväskylän Paviljonki Messukatu 10, Jyväskylä Suomen Kuntaliitto ry Pöytäkirja 4/2009 2 Sisällysluettelo Sivu Lisätiedot SÄÄNNÖT: LIITE 1. Nimi, kotipaikka, kieli ja tarkoitus
 SÄÄNNÖT: Nimi, kotipaikka, kieli ja tarkoitus 1 nimi: Yhdistyksen, jota näissä säännöissä kutsutaan killaksi, nimi on Kemiantekniikan Kilta ry. 2 Kotipaikka Killan kotipaikka on Lappeenrannan kaupunki. Lisätiedot YLÖJÄRVEN RESERVIUPSEERIT R.Y:N SÄÄNNÖT
 1(5) YLÖJÄRVEN RESERVIUPSEERIT R.Y:N SÄÄNNÖT Yhdistyksen nimi on Ylöjärven Reserviupseerit r.y. Sen kotipaikka on Ylöjärven kaupunki. 1 Yhdistys on Suomen Reserviupseeriliitto - Finlands Reservofficersförbund Lisätiedot SAVONLINNAN MOTORISTIT RY:N SÄÄNNÖT
 1 SAVONLINNAN MOTORISTIT RY:N SÄÄNNÖT 1 Nimi ja kotipaikka Yhdistyksen nimi on Savonlinnan Motoristit ry Sen kotipaikka on Savonlinna Yhdistyksen kieli Suomi 2 Toiminnan tarkoitus Tämä yhdistys, jota näissä Lisätiedot Suomen Kettuterrierit ry 1.10.1984 1(5)
 1(5) SUOMEN KETTUTERRIERIT RY:N SÄÄNNÖT 1 Nimi ja kotipaikka Yhdistyksen nimi on Suomen Kettuterrierit ry ja sen kotipaikka on Kouvola. Yhdistys on Suomen Kennelliitto Finska Kennelklubben ry:n jäsen ja Lisätiedot Haukiputaan vanhempainyhdistyksen hallituksen kokouksen pöytäkirja kello Haukiputaan koululla
 Haukiputaan vanhempainyhdistyksen hallituksen kokouksen pöytäkirja 17.8. kello 18.00 Haukiputaan koululla 1. Kokouksen avaus ja päätösvaltaisuus Kokous avattiin kello 18.02 ja paikalla olivat Suvi Siltala Lisätiedot TOIMINTAKERTOMUS. EETANET RY. TOIMINTAKERTOMUS 2010 Järjestökatu POSTITOIMIPAIKKA
 1 TOIMINTAKERTOMUS 2 Sisällysluettelo TOIMINTAKERTOMUS...1 1. Katsaus edellisvuoteen...3 2. Edunvalvonta...4 2.1 Edunvalvonnan päätavoitteen toteutuminen...4 2.2. Edunvalvonnan sekundaarinen tavoite...5 Lisätiedot Keskiviikkokilpailun järjestäjän ohjeet
 Keskiviikkokilpailun järjestäjän ohjeet Näiden ohjeiden tarkoituksena on opastaa keskiviikkokisojen järjestäjiä tekemään hyvä kilpailu kaikille purjehtijoille ja helpottaa kisan järjestämistä. Kisan järjestäminen Lisätiedot KERTOMUS VUODEN 2005 TOIMINNASTA
 1 (6) KERTOMUS VUODEN 2005 TOIMINNASTA 1 KERHON TOIMIHENKILÖT 1.1 Hallitus Kari Kotirinta Jukka Saarinen Tapio Hautaluoma Pentti Kaukoranta Antti Salmi Antti Virtanen Kristiina Lanki puheenjohtaja sihteeri Lisätiedot Kuluttajaekonomian ja ravitsemustieteen opiskelijat OIKOS ry:n SÄÄNNÖT I TARKOITUS JA TYÖMUODOT
 Kuluttajaekonomian ja ravitsemustieteen opiskelijat OIKOS ry:n SÄÄNNÖT I TARKOITUS JA TYÖMUODOT 1 Yhdistyksen nimi on Kuluttajaekonomian ja ravitsemustieteen opiskelijat OIKOS ry, ja sen kotipaikka on Lisätiedot Matkaraportti Viro, Tartto, Kutsehariduskeskus
 Matkaraportti Viro, Tartto, Kutsehariduskeskus 7.3.2011 17.4.2011 Joni Kärki ja Mikko Lehtola Matka alkoi Oulaisten rautatieasemalta sunnuntaina 16.3. Juna oli yöjuna, ja sen oli tarkoitus lähteä matkaan Lisätiedot SUOMEN LAMMASYHDISTYKSEN SÄÄNNÖT
 1 (4) SUOMEN LAMMASYHDISTYKSEN SÄÄNNÖT 1 Yhdistyksen nimi on Suomen Lammasyhdistys r.y., ruotsiksi Finlands Fårförening r.f. ja kotipaikka Helsingin kaupunki. 2 Yhdistyksen tarkoitus on edistää maamme Lisätiedot OUTOKUMMUN SEURAKUNTA ESITYSLISTA NRO 2/2010 KIRKKONEUVOSTO PÖYTÄKIRJA Sivu
 KIRKKONEUVOSTO PÖYTÄKIRJA Sivu 8 KOKOUSAIKA Tiistai kello 17.30-19.10 KOKOUSPAIKKA Outokummun seurakunnan seurakuntasali SAAPUVILLA OLLEET JÄSENET Kaapo Björklund, puheenjohtaja Anneli Hintikka Pekka Laakkonen Lisätiedot Yhdistyksen varapuheenjohtaja Kirsi Marjamäki avasi kokouksen klo
 Anarkistimartat ry Anarkistmarthorna rf rek.nro 198.144 Aika: Ma 6.2.2017 klo 17.00 Paikka: Marttaliiton kokoustila, Malminrinne 1 B, 7 krs. VUOSIKOKOUKSEN PÖYTÄKIRJA 1. KOKOUKSEN AVAUS Yhdistyksen varapuheenjohtaja Lisätiedot Vuosikokous järjestettiin Koskitie 2:ssa, paikalla oli noin 10 jäsentä.
 1 /5 VUODEN 2010 TOIMINTAKERTOMUS YLEISTÄ Jäsenemme ovat osallistuneet koirineen aktiivisesti sekä koe- ja näyttelytoimintaan sekä maastoharjoituksiin kuluneena vuonna. Jäsenmäärämme on tällä hetkellä Lisätiedot Oikaristen sukuseura ry:n
 Oikaristen sukuseura ry:n toimintakertomus 2015 Kuva: Sirpa Heikkinen 2015 OIKARISTEN SUKUSEURA RY TOIMINTAKERTOMUS 24.11.2015 Oikaristen 16-vuotias sukuseura toimi aktiivisesti. Seuran tavoitteena on Lisätiedot LÄÄKÄRIPALVELUYRITYKSET RY:N SÄÄNNÖT
 LÄÄKÄRIPALVELUYRITYKSET RY:N SÄÄNNÖT NIMI JA KOTIPAIKKA 1 Yhdistyksen nimi on Lääkäripalveluyritykset ry, Läkarföretagen rf. Yhdistyksen kotipaikka on Helsinki. YHDISTYKSEN TARKOITUS JA TOIMINTAMUODOT Lisätiedot SUOMEN KATALYYSISEURA FINSKA KATALYSSÄLLSKAPET - FINNISH CATALYSIS SOCIETY
 SUOMEN KATALYYSISEURA FINSKA KATALYSSÄLLSKAPET - FINNISH CATALYSIS SOCIETY Säännöt 14.4.2016 1. Yhdistyksen nimi ja kotipaikka Yhdistyksen nimi on Suomen katalyysiseura, ruotsiksi Finska katalyssällskapet Lisätiedot Yhdistyksen toiminnan tarkoituksena ei ole voiton tai muun välittömän taloudellisen edun hankkiminen siihen osallisille.
 VIROLAHDEN PURSISEURA ry:n SÄÄNNÖT Hyväksytty yhdistysrekisteri /PRH 7.6.1984, muutettu huhtikuussa 2015, astuvat voimaan 1.5.2015 alkaen. 1. Yhdistyksen nimi ja kotipaikka Yhdistyksen nimi on Virolahden Lisätiedot YHDISTYKSEN VUOSIKOKOUKSEN 29.9.2009 PÖYTÄKIRJA. Kokouksen puheenjohtajaksi valittiin Jari Pekkola. Kokouksen sihteeriksi valittiin Jan Ameri
 F.C. Barcelona Fan Club Finland n:o 1426 Kaunisharju 17 K, 01230 VANTAA FINLAND www.fcbarcelonafinland.com PÖYTÄKIRJA VUOSIKOKOUS 2009 1(3) YHDISTYKSEN VUOSIKOKOUKSEN 29.9.2009 PÖYTÄKIRJA 1 Kokouksen avaus Lisätiedot Suomen suurlähetystö Astana
 LAPPEENRANNAN TEKNILLINEN YLIOPISTO Kauppakorkeakoulu Talousjohtaminen Suomen suurlähetystö Astana Harjoitteluraportti Elina Hämäläinen 0372524 Sisällysluettelo 1. Johdanto... 1 2. Lähtövalmistelut... Lisätiedot Nuorisovaltuusto Sivu 1 / 13
 Espoon kaupunki Kokouskutsu Nuorisovaltuusto 21.01.2016 Sivu 1 / 13 Kokoustiedot Aika 21.01.2016 torstai klo 17:00 Paikka Valtuustosali, Espoonkatu 5 Lisätietoja Käsiteltävät asiat Asia Liitteet Otsikko Lisätiedot Suomen lippu. lippu; liputus, liputtaa, nostaa lippu salkoon
 Suomen lippu Suomessa on laki, miten saat liputtaa. Lipussa on valkoinen pohja ja sininen risti. Se on kansallislippu. Jokainen suomalainen saa liputtaa. Jos lipussa on keskellä vaakuna, se on valtionlippu. Lisätiedot istä satuja saadaan Poika ihmetteli: Miten sadut syntyvät? Mistä satuja saadaan? Mene metsään, pojan isoäiti neuvoi. Etsi satuja metsästä.
 M istä satuja saadaan Poika ihmetteli: Miten sadut syntyvät? Mistä satuja saadaan? Mene metsään, pojan isoäiti neuvoi. Etsi satuja metsästä. Poika meni metsään. Hän katseli ympärilleen ja huomasi satuja Lisätiedot Yhdistyksen kotipaikka on Helsingin kaupunki ja toiminta alueena kokovaltakunnan alue.
 1/5 SÄÄNNÖT 1. NIMI JA KOTIPAIKKA Yhdistyksen nimi on. Yhdistyksen kotipaikka on Helsingin kaupunki ja toiminta alueena kokovaltakunnan alue. 2. TARKOITUS Yhdistys on käyttäjävetoinen SAP Finland Oy:sta Lisätiedot Sporticus ry PÖYTÄKIRJA/VUOSIKOKOUS 2011 Liikunta- ja terveystieteiden tiedekunta Jyväskylän yliopisto
 Sporticus ry PÖYTÄKIRJA/VUOSIKOKOUS 2011 Liikunta- ja terveystieteiden tiedekunta Jyväskylän yliopisto YHDISTYKSEN VUOSIKOKOUS 2011 Aika: Keskiviikkona 10.10.2011 kello 18.00 Paikka: Opinkiven sauna, Keskussairaalantie Lisätiedot VARAINHOITOASETUKSEN 179 ARTIKLAN 3 KOHDAN MUKAISESTI LAADITTU LAUSUNTO (KIINTEISTÖPOLITIIKKA)
 EUROOPAN PARLAMENTTI 2009-2014 Budjettivaliokunta 14.12.2011 VARAINHOITOASETUKSEN 179 ARTIKLAN 3 KOHDAN MUKAISESTI LAADITTU LAUSUNTO (KIINTEISTÖPOLITIIKKA) Brysselissä sijaitsevaa MONTOYER 70 -rakennusta Lisätiedot 1 Nimi ja kotipaikka Yhdistyksen nimi on Suomen Hitsausteknillinen Yhdistys - Finlands Svetstekniska Förening ja kotipaikka on Helsingin kaupunki.
 SUOMEN HITSAUSTEKNILLINEN YHDISTYS r.y. FINLANDS SVETSTEKNISKA FÖRENING r.f. SÄÄNNÖT 1 Nimi ja kotipaikka Yhdistyksen nimi on Suomen Hitsausteknillinen Yhdistys - Finlands Svetstekniska Förening ja kotipaikka Lisätiedot LIIKENTEEN SÄÄNTÖTUNTEMUS. Vihreä teksti on oikea vastaus.
 220103769 LIIKENTEEN SÄÄNTÖTUNTEMUS Vihreä teksti on oikea vastaus. 1. Määrääkö/sisältääkö yllä oleva liikennemerkki seuraavia asioita? (kyllä- ei -en tiedä) U-käännös on kielletty Edessä on satama-alue Lisätiedot Kuljetus TOT 8/00. Kuorma-autonkuljettaja jäi liikkeelle lähteneen kuorma-autonsa alle TOT-RAPORTIN AVAINTIEDOT. Kuorma-autonkuljettaja
 TOT-RAPORTTI 8/00 Kuorma-autonkuljettaja jäi liikkeelle lähteneen kuorma-autonsa alle TOT-RAPORTIN AVAINTIEDOT Tapahtumakuvaus Kuorma-autonkuljettaja NN oli pysäyttänyt kuorma-autonsa lastausta varten Lisätiedot HPK Kannattajat ry VUOSIKOKOUS. Klo 18:00, ABC Tiiriö, Hämeenlinna
 VUOSIKOKOUS Klo 18:00, ABC Tiiriö, Hämeenlinna 10.08.2016 1. Kokouksen avaus Kokous alkoi klo 18:00. 2. Valitaan kokouksen puheenjohtaja, sihteeri ja kaksi pöytäkirjantarkastajaa. Marko Hoikkala valittiin Lisätiedot YHDISTYKSEN SÄÄNTÖMÄÄRÄINEN VUOSIKOKOUS. Aika 23.9.2009 klo 16.00. Paikka Kokoustila Kataja, Järjestökatu 10
 EETANET RY. PÖYTÄKIRJA 1/2009 1(8) Pöytäkirja kertoo yhdistyksen jäsenille ja viranomaisille, mitä kokous on päättänyt ja mitä pitäisi tehdä. auttaa seuraamaan päätösten toteuttamista. antaa tietoja siitä, Lisätiedot 1. Hallituksen puheenjohtaja Petra Jormalainen avasi kokouksen klo. 13.00 ja toivotti läsnäolijat tervetulleiksi.
 KOKOUSPÖYTÄKIRJA Marika Englund 15.2.2011 BARBET FINLAND RY:N SÄÄNTÖMÄÄRÄINEN VUOSIKOKOUS Aika ja paikka: 5.2.2011, Taiteentekijäntie 7, Helsinki Läsnä: Paula Horne (pj), Marika Englund (siht), Petra Jormalainen, Lisätiedot alapuolella alla alle aloittaa aloitan aloitti aloittanut alta
 a/a aamiainen aamiaisen aamiaista aamiaisia aamu aamun aamua aamuja aamupäivä aamupäivän aamupäivää aamupäiviä aatto aaton aattoa aattoja ahkera ahkeran ahkeraa ahkeria ai aihe aiheen aihetta aiheita aika Lisätiedot Eila Väänänen Eila Marjatta Väänänen, o.s. Tahvola
 Eila Väänänen Eila Marjatta Väänänen, o.s. Tahvola, syntyi 22.1.1922 Lappeella ja kävi kansakoulun 1928 1934 Lappeen Simolassa ja lyseon pääosin Viipurissa 1934 1939. Eila 13-vuotiaana Eila ja äiti Irene Lisätiedot SÄÄNNÖT. Satakissa ry. Nimi ja kotipaikka. Tarkoitus ja toiminta. Jäsenyys
 SÄÄNNÖT Satakissa ry Nimi ja kotipaikka 1 Yhdistyksen nimi on Satakissa ry, josta näissä säännöissä käytetään nimeä yhdistys ja sen kotipaikka on Porin kaupunki ja toimialueena koko Suomi. Yhdistyksen Lisätiedot Viranomainen Kokouspäivämäärä Sivu VEHMAAN KUNTA Vehmaan kirjasto-kulttuurilautakunta
 KOKOUKSEN LAILLISUUDEN JA PÄÄTÖSVALTAISUUDEN TOTEAMINEN Kirj-kulttltk 17 KunL:n 58 :n 2 mom. mukaan lautakunta on päätösvaltainen, kun enemmän kuin puolet jäsenistä on läsnä ja kokouskutsu on saapunut Lisätiedot Tässä on seurallenne Hevosjalostusliiton kevätkokouksen materiaali.
 Pohjois-Karjalan 13.4.2010 Hevosjalostusliitto ry Tervehdys! Tässä on seurallenne Hevosjalostusliiton kevätkokouksen materiaali. Kokous pidetään Joensuun raviradalla pääkatsomossa tiistaina 4.5. Kokous Lisätiedot RALLISPRINT OP MARTTILA KILPAILIJAOHJE
 RALLISPRINT OP MARTTILA 3..206 ILPAILIJAOHJE ilpailun aikataulu 7.30-9.30 Ilmoittautuminen 7.30-0.30 Rataan tutustuminen 8.00-0.00 atsastus 0.00 Ohjaajakokous nuorten luokat 0.30 Lähtötapa näytetään lähtöpaikalla Lisätiedot Oulun Numismaattinen Kerho r.y. Perustettu 1962
 1 Kokouksen avaus VUOSIKOKOUS 12.2.2007 ESITYSLISTA 2 Kokouksen laillisuuden toteaminen 3 Kokouksen puheenjohtajan ja sihteerin valinta 4 Pöytäkirjantarkastajien ja ääntenlaskijoiden valinta 5 Vuoden 2006 Lisätiedot SFO:n voimassa olevat säännöt. SFO:n vaalikokouksessa 2015 hyväksytyt. säännöt (ensimmäinen käsittely) 1 Yhdistyksen nimi ja toimipaikka
 SFO:n voimassa olevat säännöt SFO:n vaalikokouksessa 2015 hyväksytyt säännöt (ensimmäinen käsittely) 1 Yhdistyksen nimi ja toimipaikka Yhdistyksen nimi on Suomen Fysiikanopiskelijat ry, ruotsiksi Finlands Lisätiedot LIMINGANPORTTI JM. Lauantaina klo Liminka, Vehkamaan radalla. Alue 1 aluemestaruusosakilpailu
 LIMINGANPORTTI JM Lauantaina 24.9.2016 klo 11.00 Liminka, Vehkamaan radalla Alue 1 aluemestaruusosakilpailu KILPAILUN SÄÄNNÖT Liminganportti JM 24.09.2016 Kansallinen JM-kilpailu / alueen 1 aluemestaruusosakilpailu Lisätiedot SÄÄNNÖT. Yhdistyksen nimi on Hämeen Laskuvarjourheilijat ry, ja sen kotipaikka on Asikkala.
 SÄÄNNÖT HÄMEEN LASKUVARJOURHEILIJAT RY ASIKKALA 1 NIMI JA KOTIPAIKKA Yhdistyksen nimi on Hämeen Laskuvarjourheilijat ry, ja sen kotipaikka on Asikkala. 2 TARKOITUS JA TOIMINTAMUOTO Yhdistyksen tarkoituksena Lisätiedot Nettiraamattu lapsille. Jeesus parantaa sokean
 Nettiraamattu lapsille Jeesus parantaa sokean Kirjoittaja: Edward Hughes Kuvittaja: Janie Forest Sovittaja: Ruth Klassen Kääntäjä: Anni Kernaghan Tuottaja: Bible for Children www.m1914.org 2012 Bible for Lisätiedot Mitä mieltä olet paikasta, jossa nyt olet? ruma
 Mitä mieltä olet paikasta, jossa nyt olet? kaunis pimeä viileä rauhallinen raikas virkistävä ikävä Viihdyn täällä. ruma valoisa lämmin levoton tunkkainen unettava kiinnostava Haluan pois täältä! CC Kirsi Lisätiedot TRAILERIT Seuraa liikenteenohjaajien opastusta trailereiden parkkeeraamiseksi Kiparin alueella.
 XXV KIPARI-SPRINT 15.3.2015 klo 12.00 Rautavaara KILPAILIJATIEDOTE Tervetuloa kilpailemaan Kiparin kunkun tittelistä Rautavaaralle! KILPAILUPAIKKA Rautavaaran Kiparilla (Kiparintie 731), seuraa opastusta Lisätiedot Helsingin kaupunki Pöytäkirja 3/ (5) Kaupunkisuunnittelulautakunta Lsp/
 Helsingin kaupunki Pöytäkirja 3/2017 1 (5) 38 Helsinkiläisten liikkumistottumukset 2016 HEL 2017-000445 T 08 00 00 Hankenumero 0861_8 Päätös päätti merkitä tiedoksi tutkimuksen, jossa on selvitetty helsinkiläisten Lisätiedot Toimintasuunnitelma vuodelle 2016
 Haminanseudun Oloneuvokset ry Toimintasuunnitelma vuodelle 2016 Haminanseudun Oloneuvokset ry:ssä alkaa toiminnassa viideskymmenesensimmäinen vuosi. Toimintamme on hyvin monipuolista niin, että kaikilla Lisätiedot Emma ja Julija ovat ruvenneet huomioimaan Jennaa enemmän. He ovat hyviä ystäviä.
 Sakke aloittaa peruskoulun, Eetu ja Karim menee yhdeksännelle luokalle ja Julija, Emma ja Jenna aloittavat kahdeksannen luokan ja ovat siitä innoissaan. Emma ja Julija ovat ottaneet Jennan mukaan ja Jennakin Lisätiedot Lehtojärvellä PÖYTÄKIRJA 1/2015 HAAVIKON SUKUSEURA RY:N SUKUNEUVOSTON KOKOUS
 Lehtojärvellä 21.3.2015 PÖYTÄKIRJA 1/2015 HAAVIKON SUKUSEURA RY:N SUKUNEUVOSTON KOKOUS 1 Kokouksen avaus Sukuneuvoston puheenjohtaja,, avasi kokouksen klo 16.00 ja toivotti kaikki tervetulleeksi Haavikon Lisätiedot POHJOIS-SUOMEN MÄYRÄKOIRAKERHO RY.
 POHJOIS-SUOMEN MÄYRÄKOIRAKERHO RY. TOIMINTAKERTOMUS VUODELTA 2010 HALLITUS Hallituksen varsinaiset jäsenet: Ville Porthan Kari Puranen Meeri Juusola Ulla Henriksson Varajäsenet: Lotta Seppinen Katja Huurinainen Lisätiedot Vuosikokouspöytäkirja
 Vuosikokouspöytäkirja RKL Naisten klubin vuosikokous 2012 Paikka: Aika: Läsnä: Hanasaaren kurssikeskus kokoustila Stig (2 krs.) lauantaina 17. marraskuuta 2012 klo 16.00 alkaen, Helena Railama, Marja Aaltonen, Lisätiedot ROCKTAIL NEWS. sekä sekalaista muuta tavaraa. kysy koulutus-kentällä Jannelta tai puhelimitse p tai sähköpostilla
 3/2015 1 ROCKTAIL NEWS RockTail News ilmestyy kolme kertaa vuodessa. Mainosmyynti, artikkelit, ilmoitukset ja tiedustelut Anna-Riitta Forss, Vierutie 3 15560 Nastola 040-5956529 rocktail@netti.fi Lehden Lisätiedot PÖYTÄKIRJA SÄÄNTÖMÄÄRÄINEN VUOSIKOKOUS 2016
 Ehdotus sääntömuutoksiksi Suomen Internet-yhdistyksen kevätkokoukselle 2006. Alla on ehdotus uusiksi säännöiksi, jotka toimitetaan yhdistysrekisteriin hyväksyttäviksi, mikäli yhdistyksen kevätkokous päättää Lisätiedot Honda Riders of Finland ry:n säännöt.
 Honda Riders of Finland ry:n säännöt. 1. LUKU Yhdistyksen nimi, kotipaikka ja tarkoitus 1 Yhdistyksen nimi on HONDA Riders of Finland. Sen toimialueena on Suomi ja kotipaikka Helsinki. Yhdistys on perustettu Lisätiedot Työssäoppimassa Sunny Beachilla Bulgariassa 12.7. 23.8.2011
 Työssäoppimassa Sunny Beachilla Bulgariassa 12.7. 23.8.2011 Sunny Beach on upea rantalomakohde Mustanmeren rannikolla Bulgariassa. Kohde sijaitsee 30 kilometrin päässä Burgasista pohjoiseen. Sunny Beachin Lisätiedot Yhdistyksen nimi on Reserviläisliitto - Reservistförbundet ry ja sen kotipaikka on Helsingin kaupunki.


type: wikipedia

text:
Emmeline Pankhurst (imwielda Emiline Goulden ; 15 ta' Lulju 1858 - 14 ta' Ġunju 1928) kienet attivista politika Ingliża u organizzatriċi tal-moviment Brittaniku suffragette li għen lin-nisa jirbħu d-dritt tal-vot. Fl-1999 Time semmiet Pankhurst bħala waħda mill-iktar 100 Nies Importanti tas-Seklu 20, fejn qalet "she shaped an idea of women for our time; she shook society into a new pattern from which there could be no going back" "hi għamlet idea tan-nisa għal żmienna; hi ħadet lis-soċjetà b'disinn ġdid li minnu ma jistax ikun hemm lura".
 Imwieled fi Sloan Street Moss Side, Manchester fl-1858, minn ġenituri attivi politikament, Pankhurst ġiet introdott fl-età ta' 14-il darba għall-moviment tal-vot tan-nisa. Hi waqqfet u saret involuta mal-Franchise League tan-Nisa, li sostniet is-suffraġju kemm għan-nisa miżżewġa kif ukoll għal dawk mhux miżżewġa. Meta dik l-organizzazzjoni nfirdet, hija ppruvat tissieħeb fil-Partit Laburista Indipendenti ta- xellug permezz tal-ħbiberija tagħha mas-soċjalista Keir Hardie iżda inizjalment ġiet irrifjutata s-sħubija mill-fergħa lokali minħabba s-sess tagħha. Waqt li kienet taħdem bħala Kustodju tal-Liġi Fqira, hija kienet ixxukkjata bil-kundizzjonijiet ħorox li kellha tiltaqa 'fil-biċċiet tax - xogħol ta' Manchester.
 Rabtiet esterni
 Works by Emmeline Pankhurst
 Works by or about Emmeline Pankhurst
 Works by Emmeline Pankhurst
 Emmeline Pankhurst fi Flickr Commons
 Emmeline Pankhurst fi 100: In-Nies l-Aktar Importanti tas-Seklu
 Newspaper clippings about Emmeline Pankhurst
 Twieldu fl-1858
 Mietu fl-1928
 Attivisti Brittaniċi
 Politiċi tal-Partit Konservattiv (Renju Unit)


text:
Skien er en by og kommune i Vestfold og Telemark fylke i Norge. Også kaldet Dramatikernes by. Den er også fylkets administrationscenter og største by. Skien grænser i nord til Sauherad og Kongsberg, i øst til Siljan, i syd til Porsgrunn og Bamble, og i vest til Drangedal og Nome, og er en del af det område som hedder Grenland.
 Skien er Norges 6. største by. Skien kommune omfatter 779 km2, hvoraf ca. 479 km2 er skovareal, 46 km2 jordbrugsareal og 57 km2 ferskvand. Resterende 197 km2 er byområder, boligområder og industriområder. Byen er en af Norges ældste og har rødder tilbage til år 900. Byen har kortbaneflyplads, Skien Lufthavn, Geiteryggen, få kilometer udenfor bykernen, som har forbindelse til Bergen, Stavanger, Molde og Stockholm. Togforbindelse til Oslo Centralstation.
 Den kendte forfatter Henrik Ibsen var født i Skien.
 Skien er en af de byer i Norge, der har været ramt af flest brande, næsten alle i 1800-tallet.
 Statistisk sentralbyrå (SSB) definerer kommunerne Porsgrunn og Skien som et sammenhængende byområde, og dette har tilsammen 85.408 indbyggere per 1. januar 2006. SSB regner Skien/Porsgrunn som landets 7. største byområde.
 Byer i Skien Kommune
 Skien by: 45,790
 Gulset: 13.000
 Klyve og Solum: 10.540.
 Gjerpen: 6.549
 Geografi
 Højeste bjerg: Skårråfjellet 814 moh
 Største sø: Norsjø
 Personer fra Skien
 Gregorius Dagsson († 1161), lendmann
 Severin Løvenskiold († 1856), politiker, eidsvollsmand, norsk statsminister i Stockholm
 Henrik Ibsen († 1906)
 Gunnar Knudsen, († 1928), politiker, statsminister
 Hjalmar Johansen († 1863), polarudforsker
 Peter Andreas Munch († 1863), historiker, voksede op i Gjerpen (i Skien)
 Sverre Løberg, politiker, modstandsmand, stortingsmand († 1976)
 Tor Åge Bringsværd (1939–), forfatter
 Bjørn Tore Godal (1945–), politiker, regeringsmedlem
 Karin Moe (1945-), forfatter
 Jon Fredrik Baksaas (1954–), forretningsmand
 Venskabsby i Danmark
 Thisted i Danmark er Skiens venskabsby
 Galleri
 Se også
 Skien Lufthavn, Geiteryggen
 Kilder og henvisninger
 Kommuner i Vestfold og Telemark
 Kommuner i Telemark


text:
 11.5.2012
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 C 136/9
 Cerere înaintată de Héraðsdómur Reykjavíkur, la data de 16 decembrie 2011, pentru obținerea unui aviz consultativ al Curții de Justiție a AELS în cauza Vín Tríó ehf./statul islandez
 (Cauza E-19/11)
 2012/C 136/06
 Printr-o scrisoare datată 16 decembrie 2011, Héraðsdómur Reykjavíkur (instanța districtuală din Reykjavik) a înaintat o cerere Curții de Justiție a AELS, înregistrată la grefa Curții la data de 26 decembrie 2011, vizând obținerea unui aviz consultativ în cauza Vín Tríó ehf./statul islandez cu privire la următoarele chestiuni:
 1.
 Încalcă o parte contractantă articolul 11 sau articolul 16 alineatul (1) din Acordul privind Spațiul Economic European dacă în legislația sa sau în acte administrative se prevede că un organism care exercită un monopol de stat pe piața cu amănuntul de alcool poate refuza vânzarea, în punctele sale de vânzare cu amănuntul, de băuturi alcoolice care conțin stimulente cum ar fi cafeina?
 2.
 În cazul în care Curtea de Justiție a AELS consideră că o măsură precum cea descrisă în prima întrebare constituie o restricție cantitativă asupra importurilor sau o măsură cu efect echivalent, în sensul articolului 11 din Acordul privind Spațiul Economic European, se solicită un răspuns la întrebarea dacă o astfel de măsură poate fi totuși considerată justificată având în vedere articolul 13 din acord.
 3.
 Dacă o măsură precum cea descrisă în prima întrebare este considerată ca încălcând articolul 11 sau articolul 16 alineatul (1) din Acordul privind Spațiul Economic European, se solicită un răspuns la întrebarea dacă, în opinia Curții AELS (în măsura în care evaluează aceste întrebări), condițiile pe care trebuie să le îndeplinească reclamantul pentru a dobândi dreptul la despăgubiri din partea unui stat AELS, ca urmare a încălcării acordului, sunt îndeplinite.