type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 23.3.2013
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 C 86/16
 2013 m. sausio 29 d. Bendrojo Teismo nutartis byloje Unindustria ir kt. prieš Komisiją
 (Byla T-273/00) (1)
 (Ieškinys dėl panaikinimo - Valstybės pagalba - Socialinio draudimo įmokų sumažinimas Venecijoje ir Kjodžoje įsteigtoms įmonėms - Sprendimas, kuriuo pagalbos schema pripažįstama nesuderinama su bendrąja rinka ir įpareigojama susigrąžinti suteiktą pagalbą - Akivaizdžiai teisiškai nepagrįstas ieškinys)
 2013/C 86/25
 Proceso kalba: italų
 Šalys
 Ieškovės: Unione degli industriali della provincia di Venezia (Unindustria) (Venecija, Italija); Comitato „Venezia vuole vivere“ (Venecija); Siram SpA (Milanas, Italija); Fiorital Srl (Venecija); Jesurum di M. e A. Levi Morenos Sas (Venecija); Grafiche Veneziane Srl (Venecija); Cantiere navale De Poli SpA (Pelestrina, Italija); Aive Srl (Markonas, Italija); Bortoli Ettore Srl (Venecija); Tessuti Artistici Fortuny SpA (Venecija); Lorenzo Rubelli SpA (Venecija); Tecnomare SpA (Venecija) ir Arsenale Venezia SpA (Venecija), atstovaujamos advokatų A. Vianello, M. Merola ir A. Sodano
 Atsakovė: Europos Komisija, atstovaujama V. Di Bucci, padedamo advokato A. Dal Ferro
 Ieškovių pusėje į bylą įstojusi šalis: Italijos Respublika, atstovaujama iš pradžių U. Leanza, vėliau I. Braguglia, tada R. Adam ir galiausiai I. Bruni, padedamų avvocati dello Stato G. Aiello ir P. Gentili
 Dalykas
 Prašymas panaikinti 1999 m. lapkričio 25 d. Komisijos sprendimą 2000/394/EB dėl pagalbos Venecijoje ir Kjodžoje įsteigtoms įmonėms, numatytos įstatymuose Nr. 30/1997 ir Nr. 206/1995, kuriuose įtvirtintas socialinio draudimo įmokų sumažinimas (OL L 150, 2000, p. 50).
 Rezoliucinė dalis
 1.
 Europos Komisijos pareikštą prieštaravimą dėl priimtinumo spręsti bylą nagrinėjant iš esmės.
 2.
 Atmesti ieškinį kaip akivaizdžiai teisiškai nepagrįstą.
 3.
 Unione degli industriali della provincia di Venezia (Unindustria), Comitato „Venezia vuole vivere“, Siram SpA, Fiorital Srl, Jesurum di M. e A. Levi Morenos Sas, Grafiche Veneziane Srl, Cantiere navale De Poli SpA, Aive Srl, Bortoli Ettore Srl, Tessuti Artistici Fortuny SpA, Lorenzo Rubelli SpA, Tecnomare SpA ir Arsenale Venezia SpA padengia savo ir Komisijos patirtas bylinėjimosi išlaidas.
 4.
 Italijos Respublika padengia savo bylinėjimosi išlaidas.
 (1) OL C 355, 2000 12 9.


type: wikipedia

text:
München () (Zemaljski glavni grad München, : Landeshauptstadt München, bavarski: Landeshaptstod Minga, slovenski Monakovo), glavni grad savezne pokrajine Bavarske. Nakon Berlina i Hamburga, po broju je stanovnika treći grad u Njemačkoj te slovi za jedno od najvažnijih gospodarskih, prometnih i kulturnih središta države. Svetac zaštitnik grada Münchena je sv. Benno.
 Zemljopis
 München je površinom jedan od najvećih gradova Njemačke (310,7 km2). Točka s najvećom nadmorskom visinom iznosi 579 m dok najniža točka iznosi 482 m (prosjek 519 m n/m).
 Rijeka Isar teče kroz područje grada u dužini od 13,7 km s jugozapada na sjeveroistok. Poznate ade su Museumsinsel (Otok muzeja) na kojoj se nalazi Deutsches Museum (Njemački muzej), jedan od najvećih tehničkih muzeja na svijetu. U neposrednoj blizini nalazi se i Praterinsel. U daljoj okolini grada postoje i neka veća ledenjačka jezera, poput jezera Ammer, jezera Wörth i jezera Starnberger. Nadalje, tekućice su rijeka Würm, koja izvire iz jezera Starnberger i protječe kroz zapadni München. Potok Hachinger, koji na teritorij grada ulazi na jugoistoku kod Perlacha i ponire kod Neuperlacha, kao i mnogi gradski potoci koji se odvajaju od Isara poput Eisbacha, Auer Mühlbacha, koji na svom putu kroz grad prvo protječe kroz Münchenski zoološki vrt Hellabrunn, te Brunnbach. Gradski su potoci najvećim dijelom postavljeni uzduž Isara, neki prolaze i centrom grada, danas uglavnom kroz podzemne cijevi. Jezera unutar gradskog područja su jezero Kleinhesseloher u Engleskom vrtu, jezero u Olimpijskom parku kao i jezera Lerchenauer, Fasanerie i Feldmochinger, koja se nalaze na sjeveru Münchena.
 Raspon
 Ukupna površina grada Münchena iznosi 31.07 ha; time je München nakon Berlina, Hamburga, Kölna, Dresdena i Bremena po površini 6. grad u Njemačkoj. 44% površine zauzimaju zgrade i pripadajuća slobodna područja, 16,9% otpada na poljoprivredno zemljište, 16,5% na prometne površine, 14,7% na rekreacijske površine, 4,4% na šume, 1,2% na vodene površine te daljnjih 2,2% na ostale površine. Dužina granice koja okružuje München iznosi 117,4 km. Najveći raspon područja grada iznosi 20,7 km u pravcu sjever-jug te 26,9 km u pravcu istok-zapad.
 Klima
 Grad München leži na prijelaznom području između vlažne atlantske i suhe kontinentalne klime. Značajni faktor po utjecaju na vrijeme su i Alpe koje predstavljaju srednjoeuropsku i Dunav koji predstavlja regionalnu klimatsku granicu. Na temelju ovih pretpostavki vrijeme je relativno promjenjivo. Vjetar fen kroz cijelu godinu donosi neredovito tople, suhe zračne struje s juga. Povezano s time je i dobra vidljivost - a posebno i poznato bavarsko-plavo nebo, tako da se i Bavarske Alpe vrlo jasno vide. Dosada najviša službeno izmjerena temperatura iznosila je 37,2 °C izmjerenih u srpnju 1983. München je zbog svoje blizine Alpama i snijegom najbogatiji veliki grad Njemačke. Statistike su pokazale da je južni dio grada najsunčaniji. Sjeverni je maglovitiji. Zapadni dio je suši od istočnog. To je uglavnom zbog visinskih razlika unutar grada koje generiraju određene mikroklime, kao i zbog podjele grada u smjeru istok-zapad kroz rijeku Isar.
 Stanovništvo
 Grad München ima približno 1,5 milijuna stanovnika i time je, prema broju stanovnika, treći njemački i dvanaesti grad u Europskoj uniji. Urbani pojas s predgrađima (Planungsregion München) ima 2,6 milijuna stanovnika, a konurbacija München-Augsburg-Rosenheim 4,65 milijuna. Broj nezaposlenih kretao se u prosincu 2018. oko 3,4%.
 U Münchenu živi 433.292 stranaca (29,44%; 31. prosinca 2018.) od kojih je najveći broj Hrvata (38.137),Turaka (37.876), Talijana (27.821), Grka (26.560), Austrijanaca (21.046), Bosanaca (19.692), Rumunja (17.980) i Poljaka (19.101). Ukupno 50,25% stranaca sa stalnim prebivalištem u Münchenu potječe iz zemalja EU.
 Prema vjerskoj opredijeljenosti u prosincu 2013. godine 34,7% stanovnika izjasnilo se kao katolici, 12,5% kao protestanti, a 52,5% su neke druge vjere ili nisu vjerski opredijeljeni.
 Hrvatska katolička župa bl. Alojzija Stepinca u Münchenu, kojom upravljaju franjevci splitske provincije Presvetoga Otkupitelja, a koja ima 42 tisuće župljana, najveća je hrvatska katolička zajednica u iseljeništvu.
 Povijest
 München se u dokumentima prvi puta spominje 1158., kad je Henrik Lav, vojvoda Bavarske i Saske, pored već postojećeg samostana na mjestu današnjeg Ludvigovog mosta sagradio most kod otoka na Isaru. Heinrich je u jednoj svađi oko prevlasti srušio već postojeći most biskupa iz Freisinga koji je bio kod Unterföringa, kako bi izvukao korist od trgovine solju. S mostom, a time i trgovinom soli, München je odlukom cara Fridrika Barbarosse dobio status trgovišta, pravo ubiranja carine i pravo na kovanje vlastitog novca. Već nepunih dvadeset godina kasnije, 1175., Münchenu je dodijeljen status grada te su oko njega sagrađeni prvi obrambeni bedemi. Kad je 1180. Henrik pao u nemilost cara, Bavarska je pripala obitelji Wittelsbach a München je dobio biskup iz Freisinga. 1240. je i München došao u posjed Wittelsbachovih i već 1255., nakon prve podjele zemlje, postao sjedište vojvodstva.
 Vojvoda Ludwig V. postao je njemački kralj 1314., a 1328. i car, pa je München, kao njegovo sjedište, opasan i drugim krugom zidina, što ga je značajno povećalo. Od tog su vremena boje Münchena, crna i zlatna, i boje starog carstva. Krajem 14. stoljeća počinju pobune građanstva protiv vojvoda, pa se sjedište vlade premješta iz Starog dvora u novu rezidenciju na rubu grada. Godine 1442. Židovi su protjerani iz grada.
 U vrijeme kasne gotike grad ponovo proživljava kulturni procvat, a 1506. godine, nakon ponovnog ujedinjenja zemlje, opet postaje glavni grad čitave Bavarske. Nakon toga dolazi do opadanja utjecaja građanstva, a Wittelsbachovci preuzimaju odlučivanje o razvoju grada. München postaje centar renesanse, ali i protureformacije. U vrijeme vojvode Maksimilijana I. Bavarskog München 1623. postaje sjedište kneza izbornika, ali ga iste godine okupiraju švedske trupe. Da izbjegne uništenje, München je morao platiti veliku otkupninu i dati taoce. Kad je 1648. završio Tridesetogodišnji rat, grad se otvorio talijanskom baroku.
 U vrijeme Španjolskog rata za nasljedstvo 1704. München na više godina dospijeva pod okupaciju Habsburga, jer se knez izbornik Maksimilijan II. stavio na stranu Francuske. Jedan ustanak građana i seljaka je završio Sedlingerskim krvavim Božićem, a nakon što je knez izbornik Karlo VII. Albert bio okrunjen za cara, habsburške su trupe 1742. ponovo zaposjele grad.
 Iako je u Münchenu još od 1328. bila carska rezidencija, njegov uspon ka velegradu je počeo tek 450 godina kasnije. Pred kraj 18. stoljeća počeo je naglo rasti, što je još ubrzano 1806. kad je postao glavni grad Napoleonove Kraljevine Bavarske. Oko 1700-te imao je jedva 24.000 stanovnika, ali uskoro se broj udvostručavao svakih 30 godina tako da je 1871. bilo već 170.000 a 1933. je u Münchenu živjelo 840.000 stanovnika.
 U vrijeme vladavine Ludwiga I., kralja Bavarske (1825. – 1848.) München postaje šire poznati grad umjetnosti i kulturni centar. Klasicisti Leo Klenze i Friedrich von Gärtner oblikovali su Ludwigovu ulicu, Königsplatz i Rezidenciju. Max II. (1848. – 1864.) je posebno poticao razvoj društveno-humanističkih znanosti, ali se bavio i građevinarstvom. U novoj maniri koja podsjeća na englesku gotiku zasnovao je "Maximilianstil" u kojem su sagrađene zgrade u Maximilianstraße, danas jedne od najprestižnijih ulica za kupovanje na kontinentu.
 U vrijeme njegovog brata princa regenta Luitpolda (1886. – 1912.) u Münchenu se odvija ogroman gospodarski i kulturni napredak. Između ostalog, grade se Ulica princa regenta i Kazalište princa regenta. U vrijeme prijelaza stoljeća Schwabing doživljava procvat kao umjetnička četvrt, u njega redovno svraćaju mnogobrojni poznati pisci i slikari. 1896. prvi put izlazi münchenski časopis za kulturu Jugend a po njemu i umjetnički pravac tog vremena dobiva ime Jugendstil. 1911. se osniva udruženje umjetnika Der Blaue Reiter (Plavi jahač). Thomas Mann je u svojoj pripovijetki Gladius Dei nadahnuto nazvao to razdoblje "München blista".
 Po završetku Prvog svjetskog rata propala je, kratko nakon pada monarhije, u Münchenu komunistička revolucija (vidi: Bavarska Sovjetska Republika), a u godinama koje su slijedile München sve više postaje mjesto okupljanja i organiziranja
 nacionalsocijalističkih aktivnosti. 1923. je pred Feldherrnhalle propao Hitlerov puč, ali je 1933. nakon preuzimanja vlasti, München obuzdan kao i mnogi drugi gradovi. 1938. je sklopljen Münchenski sporazum kojim je odobreno Njemačkom Reichu da priključi Čehoslovačku. Kao i većina njemačkih velikih gradova, i München je pretrpio ogromna razaranja Savezničkog bombardiranja velikih površina tzv. "tepih" bombardiranjem u Drugom svjetskom ratu.
 Nakon obnove koja se uglavnom orijentirala na obnovu povijesnog izgleda grada, München se nakon Drugog svjetskog rata razvio kao High-Tech područje, a osim toga, tu su se razvile i mnoge firme uslužnih djelatnosti, kao na primjer mediji, osiguranja i banke. I turizam je, potaknut značajnim muzejima (npr. Stara, Nova i Pinakoteka moderne) i drugim znamenitostima doživio značajan rast. 1972. je München bio domaćin XX. ljetnih Olimpijskih igara koje su bile zasjenjene atentatom palestinskih terorista. Za potrebe Olimpijskih igara je značajno proširen javni prijevoz koji od tada podzemnom i nadzemnom željeznicom povezuje i šire područje grada. Centar povijesnog dijela grada je tada preuređen u pješačku zonu.
 Pred vratima grada je 1992. otvorena nova zračna luka, stara zračna luka München-Riem je zatvorena a na njenom području je izgrađen sajamski grad Riem. Na tom sajamskom području je 2005-te postavljena izložba vrtlarstva.
 Politika
 Kao glavni grad pokrajne, München je sjedište Bavarskog pokrajinskog parlamenta (Landtag) i vlade. München je i sjedište nekoliko nižih regionalnih uprava. Tradicionalno u Münchenu prevladavaju stranke lijevog centra, što u Bavarskoj predstavlja gotovo rijetkost. Od 1993. Münchenom upravlja gradonačelnik Christian Ude (SPD). Münchensku gradsku vijećnicu trenutno predvodi koalicija SPD-a, Stranke zelenih i jedan vijećnik s Roza liste (stranke koja se zalaže za prava homoseksualaca i lezbijki).
 Gradovi partneri
 od 1954.: Edinburgh (Škotska)
 od 17. ožujka 1960.: Verona (Italija)
 od 30. svibnja 1964.: Bordeaux (Francuska)
 od 28. kolovoza 1972.: Sapporo (Japan)
 od 18. rujna 1989.: Cincinnati (SAD)
 od 6. listopada 1989.: Kijev (Ukrajina)
 od 1996.: Harare (Zimbabve), od 1999. do travnja 2002. je partnerstvo zbog povreda ljudskih prava bilo službeno zamrznuto
 Kultura
 München je međunarodno poznat po svojoj zbirci stare i klasične umjetnosti. Tako na primjer Stara i Nova pinakoteka kao i Pinakoteka moderne uz Lenbachhaus spadaju u svjetski najpoznatije umjetničke muzeje. Njemački muzej dijelom s jedinstvenim tehničkim izlošcima koje godišnje posjeti više od milijun posjetitelja spada u najposjećenije muzeje Europe. Ali i druge zbirke spadaju među najpoznatije u Njemačkoj, kao Etnološki muzej (Völkerkundemuseum), Arheološka državna zbirka (Archäologische Staatssammlung), Münchenski gradski muzej na trgu Svetog Jakova. Nadalje, u centru su još i Bavarska državna opera, Bavarsko državno glumište koje ima svoju glavnu pozornicu u nekadašnjem Rezidencijalnom kazalištu kao i Münchenske komorne igre koje su jedan od vodećih ansambala na njemačkom govornom području. Međuregionalno su poznate i druge kulturne priredbe, kao što su Operne svečane igre i Filmski festival. Poznati Münchenski Oktoberfest na livadi Theresienwiese je najveća narodna zabava, a posjećuju ju turisti iz cijelog svijeta.
 U lipnju se održava manifestacija Bennofest, koja se održava uz blagdan sv. Benna, zaštitnika grada Münchena.
 Značajne zgrade
 Marienplatz se smatra centrom Münchena i smješten je, okružen Novom i Starom vijećnicom, upravo u središtu povijesnog srca grada. Na svega nekoliko koraka od ovog trga nalazi se Petrova crkva u Münchenu, najstarija crkva starog dijela grada, čija prva gradnja potječe još iz romanike. Južno od toga je Asamova crkva, čija je unutrašnjost opremljena raskošnim rokokoom. Zaštitni znak grada je u blizini sagrađena gotička Frauenkirche sa svoja dva markantna tornja. Odavde su mnoge znamenitosti vrlo blizu, kao primjerice Michaelskirche, najveća renesansna crkva sjeverno od Alpa, rezidencija i tržnica.
 Južno od rezidencije, ispred opere, počinje Maximilianstraße, u 19. stoljeću zamišljena kao paradna ulica, a vodi od centra povijesnog dijela grada prema istoku preko Isara u pravcu Maximilianuma, sjedištu bavarskog parlamenta. Danas je to ulica luksuznih trgovina.
 Na sjeveru centra grada, neposredno ispred rezidencije, nalazi se Odeonsplatz s Feldherrnhalle i baroknom Theatinerkirche. Odavde prema sjeveru vodi druga raskošna ulica Münchena, Ludvig-Leopoldova ulica, pored Ludwig-Maximilians-univerziteta i Triumfalnih vrata kroz Schwabing van iz grada.
 Nedaleko od Njemačkog muzeja i Kulturnog centra Gasteig nalazi se, u Au Milerovo javno kupalište, otvoreno 1901. nakon četiri godina gradnje, sagrađeno u jugendstilu. To je najstariji javni bazen u Münchenu.
 Još jedno važno mjesto je sjeverozapadno od starog centra grada, Königsplatz s gliptotekom i Državnom antičkom zbirkom.
 Malo postrani od centra u smjeru zapada je dvorac Nymphenburg koji je jedinstvena kompozicija parkova i zgrada, a bio je i ljetna rezidencija Wittelsbachovih. Parkovi se neposredno nadovezuju na botanički vrt s njegovim klijalištima. Iza zidina dvorca je i kasnogotički dvorac Blutenburg.
 U sjevernom dijelu grada nalazi se Olimpijski park sagrađen za potrebe Ljetnih Olimpijskih igara 1972. Arhitektonska kompozicija olimpijskog stadiona, dvorane s bazenima i olimpijske dvorane, posebno je radi krovne konstrukcije, koja se izvanredno uklapa u brežuljkastu okolinu parkova, svjetski poznata. Tu se nalazi i još 1969. otvoren Olimpijski toranj.
 Sljedeće značajno sportsko mjesto je i na sjevernom rubu grada 2005. otvorena Allianz arena u kojoj se održavaju domaće nogometne utakmice između FC Bayern Münchena i TSV 1860 Münchena.
 U Münchenu ima oko 1200 vodoskoka, od toga je oko 700 gradskih. Najstariji je Fischbrunnen na Marienplatzu. Još jedan značajni vodoskok je Wittelsbacher Brunnen na Lenbachplatzu, koji je projektirao Adolf von Hildebrand.
 Parkovi
 Vrlo poznat je Engleski vrt koji se proteže od centra grada do njegove sjeverne granice, i sa svojih 3,7 km2 je veći od Central Parka u New Yorku. Značajan je i Olimpijski park, koji uz nekoliko jezera sa svog brežuljka pruža izvrstan pogled na grad. Pored toga, postoje i drugi brojni parkovi i zelene površine, kao na primjer Westpark ili Schlosspark Nymphenburg koji ljeti grad čine vrlo zelenim. Na sjevernom rubu grada su tri barokna dvorca u parku Schloss Schleissheima.
 Dolina Isara je uska i dugačka zelenilom obrasla parkovna površina koja je u okviru priprema za vrtnu izložbu 2005. djelomično renaturirana. Cijeli grad se može prijeći od sjevera na jug dolinom Isara pješice ili biciklom. Područje uz Isar oko Njemačkog muzeja je omiljeno izletište za roštilj i kupanje.
 Za vrtnu izložbu 2005. su na istočnom dijelu grada uređeni prostrani novi parkovi.
 Gospodarstvo
 Prema jednoj usporednoj studiji, između 50 najvećih njemačkih gradova, München ima najveću gospodarsku snagu i najvišu kvalitetu života. Gospodarski časopis Kapital je rangirao gradove prema gospodarskim perspektivama. Na prvom mjestu je München, a slijede Stuttgart, Düsseldorf i Hamburg. U broju 2/2005 Kapital je objavio ranglistu koju je izradio Institut za istraživanje gospodarstva Feri iz Bad Homburga istražujući kako će rasti zaposlenost, broj stanovnika i kupovna snaga u 60 najvažnijih njemačkih gradova.
 Promet
 Godine 1992. je otvorena Zračna luka München Franz-Josef-Strauss u Erdinger Moosu, 29 km od grada. Zračna luka je 2004. s 26,8 mil. putnika bila druga u Njemačkoj, a osma u Europi. Nakon što je Lufthansa odlučila uz Frankfurt na Majni paralelno razviti i München, on je sve bolje međunarodno povezan. Zbog velikog rasta broja putnika, izgrađen je novi terminal i otvoren 2003. Odluka da se do 2011. sagradi i treća uzletno-sletna staza se još uvijek osporava. Nastojanje da se München sa zračnom lukom poveže transrapid prugom, što podržavaju Savezna pokrajina Bavarska i Savezna vlada, Gradska skupština Münchena odbija prihvatiti zbog velikih troškova. Takva bi veza skratila vožnju do zračne luke na 9 minuta, a i povezala bi ju s mrežom Njemačke željeznice.
 München je dobro povezan s međunarodnom mrežom željezničkih pruga. S Münchenskog glavnog kolodvora kreću ICE-vlakovi u svim smjerovima, a postoje i još dva međunarodna odnosno međugradska kolodvora, Kolodvor München-Pasing i München-Ost. Za promet roba postoji i ranžirni kolodvor München-Nord.
 I mreža autocesta je oko Münchena vrlo gusta. Prema i iz Münchena vodi niz od osam autocesta u svim smjerovima.
 I prigradski je promet vrlo dobro razvijen. Postoji 10 linija prigradske željeznice, 6 linija podzemne, 12 tramvajskih i veliki broj autobusnih linija.
 Poznate osobe
 Max Scheler - njemački filozof
 Carl Spitzweg - njemački slikar
 Eduard Buchner - njemački kemičar, dobitnik Nobelove nagrade za kemiju 1907.
 Claudia Lössl - njemačka glumica i sinkronizatorica.
 Franz Marc - slikar
 Izvori
 Vanjske poveznice
 München.de
 Tinchy.de - Upoznaj svoj grad
 Tinchy.de - Koliko Hrvata živi u Münchenu? (2017)
 Tinchy.de - Koliko Hrvata živi trenutno u Münchenu? (2018)
 Olimpijski park München
 Nogometni klub Bayern
 Zračna luka Franz Josef Strauss
 Gradovi u Njemačkoj
 Bavarska
 Gradovi domaćini Ljetnih olimpijskih igara


text:
Misvisning i forbindelse med et magnetisk kompas er det fænomen, at kompassets nål peger i andre retninger end sand eller geografisk nord. Det er der tre primære årsager til:
 Magnetisk deklination; Jordens magnetiske poler ligger dels i en betragtelig afstand fra dens geografiske poler; de magnetiske poler ligger endda ikke på linje med Jordens centrum.
 Deviation; Hvis et kompas ikke anbringes meget langt fra "uvedkommende" magnetfelter, f.eks. fra objekter af jern eller strømførende elektriske ledninger, vil disses magnetfelter forstyrre kompassets visning. Da det er svært at undgå såvel jernkomponenter og elektriske ledninger i skibe, flyvemaskiner og andre fartøjer der bruger et kompas, "accepterer" man fejlvisningen og forsyner evt. kompasset med en deviationstabel; en oversigt der viser hvilken kurs man skal "vælge" på kompasset for at følge en bestemt, "virkelig" kompaskurs.
 Magnetisk inklination: Kompasnåle er almindeligvis indrettet til at dreje i det vandrette plan, men i praksis ligger den direkte retning til de magnetiske poler et stykke under horisonten; den såkaldte magnetiske inklination. Nålen vil forsøge at pege så direkte mod den magnetiske pol som muligt, men når nålen er indenfor nogle få grader fra retningen til den magnetiske pol, trækker de magnetiske kræfter nålen nedad frem for til en af siderne: Med mindre nålens leje er helt frit for friktion, kan nålen godt "finde hvile" et par grader ved siden af den "lige vej" til den magnetiske pol.
 Accelerations- og decelerationsfejl
 I de kompasser der bruges i mindre sportsfly er kompasnålens leje ikke anbragt præcis i midten af den magnetiske kompasnål, men så tilpas meget "ved siden af" midten til, at den ene ende af nålen "hænger nedad" i en vinkel der nogenlunde svarer til de breddegrader, kompasset skal bruges ved. Derved elimineres fejl som følge af den magnetiske inklination; til gengæld påvirkes den "lange ende" af kompasnålen af flyvemaskinens bevægelser: Hvis en flyvemaskine flyver lige ud på vej mod øst eller vest, og så enten accelererer eller decelererer ("bremser op"), vil inertien få den lange ende af kompasnålen til at svinge ud, og dermed indikere en kursændring selv om flyvemaskinen ikke drejer.
 Af den grund bruges kompasset kun lejlighedsvis til at justere flyvemaskinens retningsgyro efter, på tidspunkter hvor der flyves lige ud ved konstant fart.
 Kartografi


text:
 22.6.2015
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 C 205/8
 Hotărârea Curții (Camera a treia) din 23 aprilie 2015 (cerere de decizie preliminară formulată de Hof van Beroep te Gent – Belgia) – Property Development Company NV/Belgische Staat
 (Cauza C-16/14) (1)
 ((Trimitere preliminară - Fiscalitate - A șasea directivă TVA - Articolul 11 secțiunea A - Utilizarea unui bun, considerată o livrare efectuată cu titlu oneros - Utilizarea unui imobil pentru o activitate scutită de TVA - Baza de impozitare pentru această utilizare - Dobânzi aferente creditelor plătite cu ocazia construirii imobilului))
 (2015/C 205/10)
 Limba de procedură: neerlandeza
 Instanța de trimitere
 Hof van Beroep te Gent
 Părțile din procedura principală
 Reclamantă: Property Development Company NV
 Pârât: Belgische Staat
 Dispozitivul
 Articolul 11 secțiunea A alineatul (1) litera (b) din A șasea directivă 77/388/CEE a Consiliului din 17 mai 1977 privind armonizarea legislațiilor statelor membre referitoare la impozitele pe cifra de afaceri – sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată: baza unitară de evaluare trebuie interpretat în sensul că, într-un caz precum cel în discuție în litigiul principal, baza de impozitare pentru calcularea taxei pe valoarea adăugată aplicate pentru utilizarea, în sensul articolului 5 alineatul (7) litera (b) din această directivă, a unui imobil pe care persoana impozabilă l-a construit este constituită din prețul de cumpărare, la momentul acestei utilizări, al unor imobile ale căror situare, dimensiune și alte caracteristici esențiale sunt similare cu cele ale imobilului în cauză. În această privință, este lipsit de pertinență aspectul dacă o parte a acestui preț de cumpărare a rezultat din plata unor dobânzi aferente creditelor.
 (1) JO C 102, 7.4.2014.


text:
Il-Monasteri ta' Yuso u ta' Suso huma żewġ monasteri li jinsabu fil-villaġġ ta' San Millán de la Cogolla, La Rioja, Spanja. Il-Monasteru ta' Suso, magħruf ukoll bħala l-Monasteru ta' San Millán de Suso, inbena fis-seklu 6, filwaqt li l-Monasteru ta' Yuso, magħruf ukoll bħala l-Monasteru ta' San Millán de Yuso, inbena fis-seklu 11. Iż-żewġ monasteri ġew iddeżinjati bħala Sit ta' Wirt Dinji tal-UNESCO f'Diċembru 1997.
 Etimoloġija
 L-ismijiet taż-żewġ monasteri Suso u Yuso jfissru rispettivament "ta' fuq" u "t'isfel" bl-Ispanjol arkajku ta' Kastilja.
 Lingwa Spanjola u Baska
 Il-Monasteru ta' Suso huwa l-eqdem binja u x'aktarx li nbena fuq is-sit ta' eremitaġġ fejn kien għex San Emiljanu (bl-Ispanjol: San Millán). Probabbilment l-iżjed ħaġa li hu magħruf għaliha l-Monasteru ta' Suso hi li l-ewwel frażijiet bl-Ispanjol u bil-Bask inkitbu hemmhekk għall-ewwel darba. L-UNESCO tirrikonoxxi s-sit "bħala l-post fejn twieldet il-lingwa Spanjola miktuba u mitkellma moderna". Il-frażijiet bl-Ispanjol u bil-Bask huma glossi fuq test Latin u huma magħrufa bħala l-Glosas Emilianenses. Hemm dibattitu miftuħ dwar jekk il-kelmiet bl-Ispanjol humiex miktubin f'forma bikrija ta' Kastiljan (Spanjol) jew f'forma bikrija simili ta' Navarro-Aragoniż (lingwa antenata tal-Aragoniż modern). Xorta waħda, l-importanza ta' San Millán bħala n-nieqa tal-lingwa Spanjola hija msaħħa mill-prossimità tal-villaġġ ta' Berceo li huwa assoċjat ma' Gonzalo de Berceo, l-ewwel poeta Spanjol magħruf b'ismu.
 Storja
 Hemm storja kontinwa ta' Kristjaneżmu f'San Millán minn żmien il-qaddis. L-iscriptorium ipproduċa t-tieni fażi tal-Beatus ta' San Millán u baqa' attiv matul il-perjodu tal-ħakma Musulmana. Tul is-sekli, il-komunità reliġjuża għelbet diversi diffikultajiet li affettwaw lill-monasteri (pereżempju s-serq tar-rikkezzi tagħhom mill-Prinċep l-Iswed). Madankollu, it-tip ta' ħajja monastika evolviet: il-patrijiet oriġinali li kienu jgħixu fil-Monasteru ta' Suso kienu eremiti, iżda l-Monasteru ta' Yuso, li prattikament kien l-istabbiliment mill-ġdid tal-monasteru f'sit iktar 'l isfel, żviluppa bħala komunità Benedittina. Kif innutat fl-evalwazzjoni tal-UNESCO, San Millán juri t-trasformazzjoni minn komunità ta' eremiti għal komunità ċenobitika f'termini materjali.
 Il-Monasteru ta' Suso kien ilu mhux abitat minn żmien il-Konfiski Ekkleżjastiċi ta' Mendizábal fis-seklu 19. Il-Monasteru ta' Yuso ġie abbandunat ukoll għal xi snin fis-seklu 19, iżda mbagħad reġa' ġie okkupat. Jospita l-komunità Awgustinjana, iżda parti mill-monasteru ġie kkonvertit f'lukanda. Illum il-ġurnata, San Millán jattira l-pellegrini tal-Pellegrinaġġ ta' San Ġakbu (anke jekk jinsab ftit 'il barra mir-rotta uffiċjali bejn Nájera u Burgos).
 Sit ta' Wirt Dinji
 Il-Monasteri ta' Yuso u ta' Suso f'San Millán ġew iddeżinjati bħala Sit ta' Wirt Dinji tal-UNESCO fl-1997.
 Il-valur universali straordinarju tas-sit ġie rrikonoxxut abbażi ta' tliet kriterji tal-għażla tal-UNESCO: il-kriterju (ii) "Wirja ta' skambju importanti ta' valuri umani, tul perjodu ta' żmien jew fi ħdan żona kulturali fid-dinja, dwar l-iżviluppi fl-arkitettura jew it-teknoloġija, l-arti monumentali, l-ippjanar tal-bliet jew id-disinn tal-pajsaġġ"; il-kriterju (iv) "Eżempju straordinarju ta' tip ta' bini, ta' grupp ta' siti jew ta' pajsaġġ arkitettoniku jew teknoloġiku li joħroġ fid-dieher stadju/i sinifikanti fl-istorja tal-bniedem"; u l-kriterju (vi) "Assoċjazzjoni diretta jew tanġibbli ma' avvenimenti jew ma' tradizzjonijiet ħajjin, ma' ideat jew ma' twemmin, jew ma' xogħlijiet artistiċi jew letterarji ta' valur universali straordinarju".
 Referenzi
 Siti ta' Wirt Dinji
 Monasteri
 Spanja
 Lingwa Spanjola


text:
O Rhodes Memorial é um memorial ao político sul-africano inglês Cecil John Rhodes (1853–1902), localizado na Cidade do Cabo. O memorial foi projetado pelo renomado arquiteto Sir Herbert Baker .
 Rodes possuía vastos terrenos das encostas mais baixas da Table Mountain, a maioria das quais deu à nação quando morreu. Parte de sua propriedade foi usada para o campus superior da Universidade da Cidade do Cabo.
 Arquitetura
 O arquiteto, Sir Herbert Baker, supostamente se inspirou do templo grego de Segesta, embora seja na verdade mais próximo do templo de Pérgamo. Consiste em uma escadaria com 49 degraus (um para cada ano de vida de Rodes) que vai de um terraço semicircular até um monumento retangular em forma de U formado por pilares. O memorial foi construído com granito da Cidade do Cabo extraído da Table Mountain.
 O monumento foi concluído e dedicado em 1912. Um memorial proposto pelo secretário colonial Earl Grey nunca se materializou: uma enorme estátua do "colosso de Rodes" com vista para a Cidade do Cabo do cume da Cabeça de Leão, mais ou menos como a estátua de Cristo com vista para o Rio de Janeiro .
 Império Britânico
 Edifícios e estruturas terminadas em 1912
 Cidade do Cabo


type: legislation

text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 2.8.2019.
 COM(2019) 361 final
 2019/0164(NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o sklapanju, u ime Europske unije, Protokola uz Euromediteranski privremeni sporazum o pridruživanju u području trgovine i suradnje između Europske zajednice, s jedne strane, i Palestinske oslobodilačke organizacije (PLO) za dobrobit Palestinske samouprave na Zapadnoj obali i u pojasu Gaze, s druge strane, o Okvirnom sporazumu između Europske unije i Palestinske samouprave na Zapadnoj obali i u pojasu Gaze o općim načelima njezina sudjelovanja u programima Unije
 OBRAZLOŽENJE
 1.KONTEKST PRIJEDLOGA
 U okviru Europske politike susjedstva (EPS), postupno otvaranje određenih programa i agencija Europske unije za sudjelovanje partnerskih zemalja EPS-a jedna je od brojnih mjera za promicanje reformi, modernizacije i tranzicije u susjedstvu Europske unije. Europska komisija je to opširnije iznijela u Komunikaciji iz prosinca 2006. o općem pristupu kojim se partnerskim zemljama Europske politike susjedstva omogućuje sudjelovanje u agencijama i programima Zajednice
 1
 .
 Vijeće je u svojim zaključcima od 5. ožujka 2007. podržalo taj pristup
 2
 .
 Nastavno na tu komunikaciju i zaključke od 5. ožujka 2007., Vijeće je 18. lipnja 2007. Komisiji izdalo smjernice za pregovore s Alžirom, Armenijom, Azerbajdžanom, Egiptom, Gruzijom, Izraelom, Jordanom, Libanonom, Moldovom, Marokom, Palestinskom samoupravom, Tunisom i Ukrajinom o okvirnim sporazumima o općim načelima njihova sudjelovanja u programima Zajednice
 3
 .
 Europsko vijeće je u lipnju 2007.
 4
 ponovno potvrdilo iznimnu važnost EPS-a i podržalo Izvješće Predsjedništva o napretku
 5
 koje je podneseno na sastanku Vijeća 18. i 19. lipnja 2007., kao i s tim povezane zaključke Vijeća
 6
 . U tom se izvješću podsjeća na smjernice Vijeća za pregovore o odgovarajućim dodatnim protokolima.
 Zajedničkom komunikacijom Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o novom odgovoru na promjene u susjedstvu
 7
 , koje je Vijeće podržalo u zaključcima od 20. lipnja 2011., dodatno je naglašeno da Europska unija namjerava olakšati sudjelovanje partnerskih zemalja u programima EU-a.
 Slični protokoli dosad su potpisani s Alžirom
 8
 , Armenijom
 9
 , Azerbajdžanom
 10
 , Gruzijom
 11
 , Izraelom
 12
 , Jordanom
 13
 , Libanonom
 14
 , Moldovom
 15
 , Marokom
 16
 , Tunisom
 17
 i Ukrajinom
 18
 , a u tijeku je rasprava o Protokolu s Egiptom. U okviru Zajedničkog odbora EU-a i Palestinske samouprave, Palestinska samouprava je u rujnu 2018. izrazila interes za potpisivanje Protokola uz Okvirni sporazum za moguće punopravno sudjelovanje u nizu odabranih programa EU-a.
 Cilj je Protokola utvrditi financijska i tehnička pravila koja Palestinskoj samoupravi omogućuju sudjelovanje u određenim programima EU-a. Horizontalnim okvirom uspostavljenim Protokolom utvrđuju se načela gospodarske, financijske i tehničke suradnje te se Palestinskoj samoupravi omogućuje primanje pomoći, osobito financijske pomoći, koju Europska unija pruža u skladu s programima. Taj se okvir primjenjuje samo na one programe za koje je u relevantnim osnivačkim pravnim aktima predviđena mogućnost sudjelovanja Palestinske samouprave. Potpisivanje i privremena primjena Protokola stoga ne podrazumijeva izvršavanje ovlasti na temelju raznih sektorskih politika, koje se izvršavaju pri uspostavi programa.
 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST
 Euromediteranski privremeni sporazum o pridruživanju u području trgovine i suradnje između Europske zajednice, s jedne strane, i Palestinske oslobodilačke organizacije (PLO) za dobrobit Palestinske samouprave na Zapadnoj obali i u pojasu Gaze, s druge strane, potpisan 24. veljače 1997., stupio je na snagu 1. srpnja 1997.
 Europsko vijeće je 17. i 18. lipnja 2004. pozdravilo prijedloge Komisije za EPS i podržalo zaključke Vijeća od 14. lipnja 2004.
 Vijeće je 5. ožujka 2007. izrazilo potporu općem i globalnom pristupu opisanom u Komunikaciji Komisije od 4. prosinca 2006. kako bi omogućilo partnerima EPS-a da sudjeluju u agencijama i programima Zajednice na temelju svojih zasluga i kad za to postoji pravna osnova.
 Nastavno na tu komunikaciju i zaključke od 5. ožujka 2007., Vijeće je 18. lipnja 2007. Komisiji izdalo smjernice za pregovore sa zemljama EPS-a o okvirnim sporazumima o općim načelima njihova sudjelovanja u programima Zajednice
 19
 .
 Materijalnopravna osnova za sklapanje Protokola je članak 209. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). Postupovna pravna osnova je članak 218. stavak 6. točka (a) i stavak 7. UFEU-a.
 3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA
 Nije primjenjivo.
 4.UTJECAJ NA PRORAČUN
 Palestinska samouprava daje financijski doprinos u opći proračun Europske unije u skladu s konkretnim programima u kojima Palestinska samouprava sudjeluje.
 Posebni uvjeti sudjelovanja Palestinske samouprave u svakom programu, a posebno financijski doprinos koji je potrebno platiti, određuju se u Memorandumu o razumijevanju između Komisije i nadležnih tijela Palestinske samouprave na temelju kriterija utvrđenih predmetnim programima.
 U svakom memorandumu o razumijevanju sklopljenom u skladu s člankom 5. Protokola navodi se, u skladu s Uredbom (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012, da financijsku kontrolu, revizije ili druge provjere, uključujući administrativne istrage, provodi Komisija, Europski ured za borbu protiv prijevara i Revizorski sud ili se one provode pod njihovom nadležnošću.
 Donose se detaljne odredbe o financijskoj kontroli i reviziji, upravnim mjerama, kaznama i povratu na temelju kojih se Komisiji, Europskom uredu za borbu protiv prijevara i Revizorskom sudu mogu dodijeliti ovlasti istovjetne onima koje imaju u odnosu na korisnike ili ugovaratelje s poslovnim nastanom u Uniji.
 5.OSTALI DIJELOVI
 Najkasnije tri godine nakon stupanja na snagu ovog Protokola i svake treće godine nakon toga, stranke mogu preispitati provedbu ovog Protokola na temelju stvarnog sudjelovanja Palestinske samouprave u programima Unije.
 Posebni uvjeti sudjelovanja Palestinske samouprave u svakom programu, a posebno postupci izvješćivanja i evaluacije, određuju se u Memorandumu o razumijevanju između Komisije i nadležnih tijela Palestinske samouprave na temelju kriterija utvrđenih predmetnim programima.
 2019/0164 (NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o sklapanju, u ime Europske unije, Protokola uz Euromediteranski privremeni sporazum o pridruživanju u području trgovine i suradnje između Europske zajednice, s jedne strane, i Palestinske oslobodilačke organizacije (PLO) za dobrobit Palestinske samouprave na Zapadnoj obali i u pojasu Gaze, s druge strane, o Okvirnom sporazumu između Europske unije i Palestinske samouprave na Zapadnoj obali i u pojasu Gaze o općim načelima njezina sudjelovanja u programima Unije
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 209. u vezi s člankom 218. stavkom 6. točkom (a) i stavkom 7.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta,
 budući da:
 (1)Protokol uz Euromediteranski privremeni sporazum o pridruživanju u području trgovine i suradnje između Europske zajednice, s jedne strane, i Palestinske oslobodilačke organizacije (PLO) za dobrobit Palestinske samouprave na Zapadnoj obali i u pojasu Gaze, s druge strane, o Okvirnom sporazumu između Europske unije i Palestinske samouprave na Zapadnoj obali i u pojasu Gaze o općim načelima njezina sudjelovanja u programima Unije („Protokol”) potpisan je u ime Unije dana ...
 (2)Cilj je Protokola utvrditi financijska i tehnička pravila koja Palestinskoj samoupravi na Zapadnoj obali i u pojasu Gaze omogućuju sudjelovanje u određenim programima EU-a. Horizontalnim okvirom uspostavljenim Protokolom utvrđuju se načela mjera gospodarske, financijske i tehničke suradnje te se Palestinskoj samoupravi omogućuje primanje tehničke pomoći, osobito financijske pomoći, koju Europska unija pruža u skladu s programima. Taj se okvir primjenjuje samo na one programe Unije za koje je u relevantnim osnivačkim pravnim aktima predviđena mogućnost sudjelovanja Palestinske samouprave. Sklapanje Protokola stoga ne podrazumijeva izvršavanje ovlasti na temelju raznih sektorskih politika koje se programima ostvaruju, a koje se izvršavaju pri uspostavi programa.
 (3)Protokol bi trebalo odobriti u ime Unije,
 DONIJELO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 Protokol uz Euromediteranski privremeni sporazum o pridruživanju u području trgovine i suradnje između Europske zajednice, s jedne strane, i Palestinske oslobodilačke organizacije (PLO) za dobrobit Palestinske samouprave na Zapadnoj obali i u pojasu Gaze, s druge strane, o Okvirnom sporazumu između Europske unije i Palestinske samouprave na Zapadnoj obali i u pojasu Gaze o općim načelima njezina sudjelovanja u programima Unije odobrava se u ime Unije
 20
 .
 Članak 2.
 Predsjednik Vijeća određuje osobu ovlaštenu u ime Europske unije za izdavanje obavijesti predviđene člankom 10. Protokola
 21
 , kako bi se izrazila suglasnost Europske unije da bude obvezana Protokolom.
 Datum stupanja na snagu Protokola objavljuje se u Službenom listu Europske unije.
 Članak 3.
 Komisija je ovlaštena odrediti, u ime Unije, posebne uvjete za sudjelovanje Palestinske samouprave u bilo kojem programu, uključujući financijski doprinos koji je potrebno platiti. Komisija obavješćuje odgovarajuću radnu skupinu Vijeća.
 Članak 4.
 Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
 Sastavljeno u Bruxellesu,
 Za Vijeće
 Predsjednik
 (1)
 COM(2006) 724 final od 4. prosinca 2006.
 (2)
 Zaključci Vijeća za opće poslove i vanjske odnose od 5. ožujka 2007.
 (3)
 Odluka Vijeća (dokument s ograničenim pristupom) kojom se Komisija ovlašćuje pregovarati o protokolima [...], dokument 10412/07.
 (4)
 Zaključci Predsjedništva – Bruxelles, 21. i 22. lipnja 2007., dokument 11177/07.
 (5)
 Izvješće Predsjedništva o ostvarenom napretku u jačanju Europske politike susjedstva, dokument 10874/07.
 (6)
 Zaključci Vijeća o jačanju Europske politike susjedstva, koje je donijelo Vijeće za opće poslove i vanjske odnose 18. lipnja 2007., dokument 11016/07.
 (7)
 COM(2011) 303 final od 25. svibnja 2011.
 (8)
 SL L 14/2 od 18. siječnja 2017.
 (9)
 SL L 174/1 od 13. lipnja 2014.
 (10)
 SL L 199/1 od 26. srpnja 2016.
 (11)
 SL L 165/16 od 4. lipnja 2014.
 (12)
 SL L 129/39 od 17. svibnja 2008.
 (13)
 SL L 89/6 od 25. ožujka 2014.
 (14)
 SL L 202/3 od 28. srpnja 2016.
 (15)
 SL L 131/1 od 18. svibnja 2011.
 (16)
 SL L 90/1 od 28. ožujka 2012.
 (17)
 SL L 297/1 od 13. studenoga 2015.
 (18)
 SL L 133/1 od 20. svibnja 2011.
 (19)
 Odluka Vijeća (dokument s ograničenim pristupom) kojom se Komisija ovlašćuje pregovarati o protokolima [...], dokument 10412/07.
 (20)
 Protokol je objavljen u [SL...], zajedno s odlukom o potpisivanju.
 (21)
 Datum stupanja Protokola na snagu objavit će Glavno tajništvo Vijeća u Službenom listu Europske unije.
 ---documentbreak---
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 2.8.2019.
 COM(2019) 361 final
 PRILOG
 Prijedlogu odluke Vijeća
 o sklapanju, u ime Europske unije, Protokola uz Euromediteranski privremeni sporazum o pridruživanju u području trgovine i suradnje između Europske zajednice, s jedne strane, i Palestinske oslobodilačke organizacije (PLO) za dobrobit Palestinske samouprave na Zapadnoj obali i u pojasu Gaze, s druge strane, o Okvirnom sporazumu između Europske unije i Palestinske samouprave na Zapadnoj obali i u pojasu Gaze o općim načelima njezina sudjelovanja u programima Unije
 PRILOG
 Protokol
 uz Euromediteranski privremeni sporazum o pridruživanju
 u području trgovine i suradnje između Europske zajednice, s jedne strane,
 i Palestinske oslobodilačke organizacije (PLO) za dobrobit Palestinske samouprave na Zapadnoj obali i u pojasu Gaze, s druge strane,
 o Okvirnom sporazumu između Europske unije i Palestinske samouprave na Zapadnoj obali i u pojasu Gaze
 o općim načelima njezina sudjelovanja u programima Unije
 EUROPSKA UNIJA, dalje u tekstu „Unija”, s jedne strane,
 i
 Palestinska samouprava na Zapadnoj obali i u pojasu Gaze, dalje u tekstu „Palestinska samouprava”, s druge strane,
 dalje u tekstu „stranke”,
 budući da:
 1.Euromediteranski privremeni sporazum o pridruživanju u području trgovine i suradnje između Europske zajednice, s jedne strane, i Palestinske oslobodilačke organizacije (PLO) za dobrobit Palestinske samouprave na Zapadnoj obali i u pojasu Gaze, s druge strane, („Privremeni sporazum o pridruživanju”) potpisan 24. veljače 1997., stupio je na snagu 1. srpnja 1997.
 2.Europsko vijeće je 17. i 18. lipnja 2004. pozdravilo prijedloge Europske komisije za Europsku politiku susjedstva (EPS) i podržalo zaključke Vijeća od 14. lipnja 2004.
 3.Vijeće je u više navrata donosilo zaključke u prilog toj politici.
 4.Vijeće je 5. ožujka 2007. izrazilo potporu općem i globalnom pristupu opisanom u Komunikaciji Europske komisije od 4. prosinca 2006. kako bi omogućilo partnerima EPS-a da sudjeluju u agencijama i programima Zajednice na temelju svojih zasluga i kad za to postoji pravna osnova.
 5.Palestinska samouprava izrazila je želju za sudjelovanjem u više programa Unije.
 6.Posebne uvjete, posebno financijske doprinose te postupke izvješćivanja i evaluacije, u pogledu sudjelovanja Palestinske samouprave u svakom programu trebalo bi odrediti u Memorandumu o razumijevanju između Europske komisije i nadležnih tijela Palestinske samouprave,
 SPORAZUMJELE SU SE KAKO SLIJEDI:
 Članak 1.
 Palestinska samouprava smije sudjelovati u svim sadašnjim i budućim programima Unije koji su otvoreni za sudjelovanje Palestinske samouprave u skladu s odgovarajućim odredbama kojima se donose ti programi.
 Članak 2.
 Palestinska samouprava daje financijski doprinos u opći proračun Europske unije u skladu s konkretnim programima u kojima Palestinska samouprava sudjeluje.
 Članak 3.
 Predstavnici Palestinske samouprave smiju sudjelovati, u svojstvu promatrača i za pitanja koja se odnose na Palestinsku samoupravu, u upravljačkim odborima koji su nadležni za praćenje programa za koje Palestinska samouprava daje financijski doprinos.
 Članak 4.
 Projekti i inicijative koje predlažu sudionici iz Palestinske samouprave podliježu, koliko god je to moguće, jednakim uvjetima, pravilima i postupcima koji se za predmetne programe primjenjuju u državama članicama.
 Članak 5.
 Posebni uvjeti sudjelovanja Palestinske samouprave u svakom programu, a posebno financijski doprinos koji je potrebno platiti kao i postupci izvješćivanja i evaluacije, određuju se u Memorandumu o razumijevanju između Komisije i nadležnih tijela Palestinske samouprave na temelju kriterija utvrđenih predmetnim programima.
 Ako Palestinska samouprava podnese zahtjev za vanjsku pomoć Unije radi sudjelovanja u određenom programu Unije na temelju Uredbe (EZ) br. 232/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o uspostavi Europskog instrumenta za susjedstvo ili bilo koje slične buduće uredbe kojom se predviđa vanjska pomoć Unije Palestinskoj samoupravi, uvjeti korištenja vanjske pomoći Unije Palestinskoj samoupravi određuju se u financijskom sporazumu, poštujući Uredbu (EZ) br. 232/2014.
 Članak 6.
 U svakom memorandumu o razumijevanju sklopljenom u skladu s člankom 5. navodi se, u skladu s Uredbom (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012, da financijsku kontrolu, revizije ili druge provjere, uključujući administrativne istrage, provodi Europska komisija, Europski ured za borbu protiv prijevara i Revizorski sud ili se one provode pod njihovom nadležnošću.
 Donose se detaljne odredbe o financijskoj kontroli i reviziji, administrativnim istragama, povratu, financijskim sankcijama i drugim administrativnim sankcijama na temelju kojih se Europskoj komisiji, Europskom uredu za borbu protiv prijevara i Revizorskom sudu dodjeljuju ovlasti istovjetne onima koje imaju u odnosu na korisnike ili ugovaratelje s poslovnim nastanom u Uniji.
 Članak 7.
 Ovaj Protokol primjenjuje se na razdoblje u kojem je Privremeni sporazum o pridruživanju na snazi.
 Ovaj Protokol potpisuju i odobravaju stranke u skladu sa svojim odgovarajućim postupcima.
 Svaka stranka može otkazati ovaj Protokol putem pisane obavijesti drugoj stranci. Ovaj Protokol prestaje važiti šest mjeseci od datuma takve obavijesti.
 Raskid ovog Protokola zbog otkaza bilo koje od stranaka ne utječe na provjere i kontrole koje se prema potrebi trebaju provesti u skladu s člancima 5. i 6.
 Članak 8.
 Najkasnije tri godine nakon stupanja na snagu ovog Protokola i svake treće godine nakon toga, stranke mogu preispitati provedbu ovog Protokola na temelju stvarnog sudjelovanja Palestinske samouprave u programima Unije.
 Članak 9.
 Ovaj se Protokol s jedne strane primjenjuje na državna područja na kojima se primjenjuje Ugovor o funkcioniranju Europske unije i pod uvjetima utvrđenima u tom ugovoru, a s druge strane na području Zapadne obale i pojasa Gaze.
 Članak 10.
 Ovaj Protokol stupa na snagu prvog dana mjeseca koji slijedi nakon datuma na koji stranke jedna drugu diplomatskim putem obavijeste o završetku svojih postupaka potrebnih za tu svrhu.
 Do njegova stupanja na snagu, stranke su suglasne privremeno primjenjivati ovaj Protokol od dana njegova potpisivanja, podložno njegovu kasnijem sklapanju.
 Članak 11.
 Ovaj Protokol čini sastavni dio Sporazuma.
 Članak 12.
 Ovaj je Protokol sastavljen u dva primjerka na bugarskom, češkom, danskom, engleskom, estonskom, finskom, francuskom, grčkom, hrvatskom, irskom, latvijskom, litavskom, mađarskom, malteškom, nizozemskom, njemačkom, poljskom, portugalskom, rumunjskom, slovačkom, slovenskom, španjolskom, švedskom, talijanskom i arapskom jeziku, pri čemu je svaki od tih tekstova jednako vjerodostojan.
 Sastavljeno u Bruxellesu dana...
 Za Europsku uniju
 Za Palestinsku samoupravu


type: other

text:
Ab: alaptörvény-ellenesek egy csongrádi bíró elbocsátását megalapozó fegyelmi határozatok | Híradó
 2014. 07. 08. - 19:48
 2014. 07. 08. - 20:14
 Ab: alaptörvény-ellenesek egy csongrádi bíró elbocsátását megalapozó fegyelmi határozatok
 Az Alkotmánybíróság kedden közzétett döntése eljárásjogi problémákra hivatkozva semmisítette meg és mondta alaptörvénybe ütközőnek a Kúria mellett működő másodfokú szolgálati bíróság, illetve a Fővárosi Ítélőtábla mellett működő elsőfokú szolgálati bíróság azon határozatait és végzéseit, amelyek alapján felmentették a bírót.
 Az Alkotmánybíróság hétfőn hozott döntése a szolgálati bíróságok eljárását vizsgálta. Az Ab nem foglalkozott azzal, hogy a bíró megvalósította-e a fegyelmi vétséget.
 A testület szerint bebizonyosodott: a fegyelmi bíróság tagjai az előzetes vizsgálatot elrendelő határozatukat úgy hozták meg, hogy a tanácsülésen a tagok nem voltak jelen. A szolgálati bíróság azon tanácsüléseiről, amelyeken a határozatot elfogadták, nem készült jegyzőkönyv, mert "a bírók nem tartózkodtak fizikailag egy helyen". 2011. november 2-án rövid idő alatt "telefonon keresztül hozták meg döntésüket", amit azzal indokoltak, hogy szolgálati helyük egymástól távoli városokban volt - olvasható az indoklásban.
 Az Ab szerint mindent jegyzőkönyveztetni kell, amit a bírák tanácsülésen - amelyen személyesen jelen kell lenniük - megtárgyalnak. Az Alkotmánybíróság alaptörvénybe ütközőnek minősítette azt is, hogy a fegyelmi felelősség megállapítására irányuló első fokú eljárásban részt vevő bíró bírálta el másodfokon az általa meghozott határozatot.
 Az Alkotmánybíróság hangsúlyozta: a pártatlanság, az elfogulatlan és tisztességes eljárás alkotmányos követelmény. A tisztességes eljárás pedig olyan érték, amelyet az eljárás egészének és körülményeinek figyelembevételével lehet csupán megítélni.
 Ravasz Lászlóval szemben a Szegedi Törvényszék korábbi elnöke kezdeményezett fegyelmi eljárást. A Fővárosi Ítélőtábla mellett működő elsőfokú szolgálati bíróság fegyelmi elbocsátás büntetést szabott ki, valamint felfüggesztette a bírói tisztségből és elrendelte illetménye visszatartását. Ezt a döntést a Kúria mellett működő másodfokú szolgálati bíróság helybenhagyta.
 A Fővárosi Ítélőtábla mellett működő elsőfokú szolgálati bíróság határozatában úgy foglalt állást, hogy Ravasz László elfogult és bizonyítatlan állításokat tett, amelyben a bírósági vezetőket alkalmatlannak, politikailag elfogultnak állította be. A Csongrád megyei bírót június 6-án mentette fel Áder János köztársasági elnök. Ravasz László az Alkotmánybírósághoz és a Társaság a Szabadságjogokért (TASZ) támogatásával a strasbourgi bírósághoz fordult, mert "véleménye nyílt vállalása miatt" indítottak fegyelmi eljárást ellene, és mentették fel bírói tisztségéből.
 A szolgálati bíróság értékelése szerint az, amit Ravasz László bíró mondott, a politikai tevékenységtől tartózkodás tilalmának megszegését jelenti. A TASZ akkori közleménye szerint a tilalom csak arra vonatkozik, hogy a bíró a pártpolitikai szimpátiáit és antipátiáit nyilvánossá tegye, de nem zárhatja ki azt, hogy a közügyekhez a bíró is hozzászóljon - írták.


text:
In Dubio by Eva Noorlander
 <p>Met hart en ziel zet Joyce zich in voor haar werk: undercoveracties opzetten voor de politie. Ze heeft al het een en ander aan ellende tijdens haar werk meeg... »
 Met hart en ziel zet Joyce zich in voor haar werk: undercoveracties opzetten voor de politie. Ze heeft al het een en ander aan ellende tijdens haar werk meegemaakt, waardoor haar chef vindt dat het tijd is voor een rustige en makkelijke opdracht.
 Ze moet contact zoeken met een man genaamd Thomas, wiens vrouw sinds enkele weken vermist is. Het vermoeden van de recherche is dat ze niet vermist is, maar vermoord. Ze komen echter niet verder met het onderzoek, omdat Thomas volhoudt dat zijn vrouw een eind aan de relatie heeft gemaakt en met de noorderzon is vertrokken. Hun laatste kans is een undercoveractie, waarin Joyce het vertrouwen van Thomas moet winnen om meer informatie over de mogelijke moord te verkrijgen.
 Thomas blijkt een knappe, charismatische man en tussen hem en Joyce klikt het al snel. Na twee weken weet ze twee dingen: Thomas weet niks van de vermissing van zijn vrouw en ze is hopeloos verliefd op hem. Dat stelt haar uiteindelijk voor een onmogelijke keuze: werk of liefde. Joyce kiest voor de liefde en neemt ontslag bij de politie.
 Een geweldige tijd breekt aan, maar langzamerhand begint Joyce te twijfelen aan Thomas' oprechtheid. Een achteloze opmerking, een oogopslag, een plotselinge uitval naar iemand lijken de echte Thomas te onthullen. Als ze erachter komt dat
 een vriendin van Thomas' vrouw ook spoorloos verdwenen is, slaat de angst pas echt toe bij Joyce. Ze weet dat er maar één kans is om hem als moordenaar de ontmaskeren: ze moet heel dicht bij hem blijven, hoe gevaarlijk dat ook is...
 Eva Noorlander is een pseudoniem. Omwille van haar vroegere activiteiten als undercoveragente bij de politie kan haar naam niet bekendgemaakt worden. Ze woont momenteel in Amerika.
 9789041708588
 Reviews of In Dubio by Eva Noorlander
 Karin Driesens - In Dubio
 Psychologische thriller met in de hoofdrol een undercover-agente die via haar werk een van moord verdachte man leert kennen en verliefd op 'm wordt. Zeer pre... »
 10 December 2015, 13:28:29
 Clas Jansen - In Dubio
 Een heel goed debuut van deze schrijfster. Spannend, ieder hoofdstuk doet je verlangen om verder te lezen. Joyce krijgt een makkelijke opdracht toegewezen, w... »
 22 February 2014, 19:52:17
 Eline1665 - In Dubio
 Vlot lopend spannend boek, niet te dik dus wel zo uit »
 27 May 2011, 22:01:01
 Books related to In Dubio by Eva Noorlander
 Marie Darrieussecq Tom is dood Even krachtig en onsentimenteel als Schaduwkind van P.F. Thomése oorspr. titel Tom est mort vertaling Mirjam de Veth nur 302 Paperback met flappen, 12,5 x 20 cm ca. 192 blz. ca. ... »
 Toen ze vijf jaar oud was, wist Dana Fowley al dat er niemand was die ze kon vertrouwen en dat er geen plek was waar ze zich kon verschuilen. Samen met haar jongere zus Heather moest ze jaren van misbruik ondergaan.
 En het afschuwel... »
 Schokkende verhalen over seksueel misbruik door de kerkDe kindervriend Schrijver Jos Hennekam Roosendaal 4 maart 1951 bracht een groot deel van zijn jeugd door op een internaat en een kleinseminarie waar hij zoals zovelen van zijn gener... »
 Eline1665 has reviewed In Dubio by Eva Noorlander.
 “Vlot lopend spannend boek, niet te dik dus wel zo uit” »
 Eline1665 has added In Dubio by Eva Noorlander to her read books
 27 May 2011, 21:58:59
 Eline1665 is reading In Dubio by Eva Noorlander.
 26 May 2011, 11:18:50